bet · GG01TU34 · 1993-05-13 00:00:00 — Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund merkunskap och därmed åtgärder för att öka tillgängligheten,framkomligheten och säkerheten för gångtrafikanter ochcyklister. Målet bör vara att dessa färdsätt skall stå för enstörre andel av persontransporterna.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att cykeln kanutgöra ett både attraktivt och lämpligt färdmedel för mångakorta resor. Gångtrafiken utgör också ett viktigt inslag itrafikbilden. Detta gäller inte minst i kombination medkollektiva färdmedel. Staten har även verkat föratt stimulera en ökad och trafiksäkrare cykelanvändning ochgångtrafik genom bl.a. insatser på forskningsområdet. Dettaarbete har i många fall koncentrerats kring olikasäkerhetsfrågor i syfte att minska antalet olyckor. Itrafiksäkerhetsarbetet har de s.k. oskyddade trafikanterna somcyklister och gångtrafikanter prioriterats. Enligt vad utskotteterfarit pågår även ett antal projekt på området såväl inom TFB:sram som hos VTI.När det gäller motionärernas önskemål om ytterligareinsatser för gång- och cykeltrafik vill utskottet klargöra attstatsmakternas uppgift framför allt ligger i att ange deövergripande ramarna och riktlinjerna för forskningen samt attsvara för att det skapas en effektiv organisation för attförvalta de resurser som avsätts för detta ändamål. Att planeraoch genomföra forskningen bör däremot överlåtas på ansvarigamyndigheter och på forskarna.Utskottet vill vidare klargöra att de FoU-områden somsärskilt redovisas i propositionen inte är fördelade efter olikatransportmedel. Propositionen beskriver i stället olikaFoU-områden som kan komma att innefatta forskning om såvälgångtrafik som cykelåkande.Med hänsyn till den ansvarsfördelning som gäller påforskningsområdet anser utskottet därmed att det är en uppgift iförsta hand för berörda FoU-myndigheter att närmare prövainsatser av den typ som aktualiseras i de båda motionerna.Motionsyrkandena påkallar mot bakgrund av det anförda ingenåtgärd från sida och avstyrks därför av utskottet.2.4 Kvinnoperspektiv på trafiksystemetI motion T208 (v) anges att en fungerande kollektivtrafik ären viktig jämlikhetsfråga. En satsning på spårburen trafik ärdärför en satsning på kvinnorna, de äldre och ungdomarna.Motionärerna begär mot denna bakgrund att regeringen initieraroch stödjer en informationsinsats om att beskrivakvinnoperspektiv på trafiksystemet.Utskottet kan konstatera att påtagliga skillnader finns iresvanor mellan män och kvinnor. Kvinnor åker bl.a. relativtsett mer kollektivt än männen. Kvinnor har också sämre tillgångtill bil än män och därmed i många fall en sämretransportstandard.Skillnader i resvanor föreligger också mellan bl.a. olikaåldersgrupper och skilda geografiska områden. Det är därförenligt utskottets mening viktigt att trafiksystemet anpassastill de skilda resbehov som finns i samhället. En sådaninriktning ligger även väl i linje med gällande trafikpolitiskariktlinjer där det anges bl.a. att en anpassning skall ske tillmedborgarnas olika trafikbehov.För att trafiksystemet skall kunna byggas upp på ett sådantsätt att olika resenärers intressen vägs samman krävs etttillfredsställande planeringsunderlag. Enligt vad utskotteterfarit har TFB projekt som behandlar hushållens resurser föroch värdering av trafikutbud. Som ett exempel kan angesprojektet livssituation i glesbygd -- betydelsen avboende och transporter. I sammanhanget kan även hänvisas till denationella resvaneundersökningar som tidigare gjorts och somåskådliggör hur resmönstret skiljer sig mellan olikabefolkningsgrupper. Enligt vad utskottet erfarit pågår vidarearbete i syfte att genomföra en förnyad resvanestudie. Isammanhanget kan även erinras om att kollektivtrafiken i dettreåriga forskningsprogrammet utpekats som ett område somsärskilt bör uppmärksammas bl.a. för att åstadkomma en jämnarefördelning av välfärdenUtskottet anser det för egen del viktigt att olikatrafikinsatser grundas på en god insikt om trafikbehoven isamhället. Inte minst den satsning som görs på investeringari trafikens infrastruktur ställer krav på ett tillfredsställandeplaneringsunderlag som klarlägger resmönstret i samhället. Detär därför angeläget att information om forskningsresultat inomområdet på olika sätt förs ut till beslutsfattare och allmänhet.Utskottet förutsätter att denna informations- ochkontaktverksamhet fortsättningsvis kan komma att förstärkas ienlighet med vad som anförs i propositionens riktlinjer.Utskottet är med hänvisning till vad som har anförts inteberett att förorda något särskilt statligt initiativ påinformationsområdet med anledning av motionen och avstyrkerdärför densamma i nu behandlad del.2.5 KombitrafikI motion T216 (s) framhålls behovet av ettteknikutvecklingsprogram för kombitrafiken. Motionärernakonstaterar att har storaförhoppningar knutits till utvecklingen av kombitrafiken. Dessahar dock endast delvis infriats. exempel på samverkanmellan offentlig verksamhet och svensk industri manar tillefterföljd.Staten uppges mot denna bakgrund ha en viktig roll att fyllaför att kanalisera en efterfrågan som tillgodoser gemensammabehov. Överlåts detta intresse helt till marknaden kommer detatt ta oerhört att lösa de problem somfinns, mycket beroende på de stora investeringar som gjorts idagens mindre effektiva system. Med aktiva insatser från statenanges att svensk industri, med två av världens främstalastbilstillverkare och med en av världens ledande tillverkareav rullande järnvägsmateriel och ett av världens effektivastejärnvägsföretag, kan leda utvecklingen av ett effektivt,internationellt gångbart kombitrafiksystem. Målet bör enligtmotionen vara att det utvecklas ett system som möjliggören avsevärd sänkning av kostnaden för terminalhantering.Utskottet kan konstatera att i tidigare trafikpolitiska besluthar stora förhoppningar knutits till utvecklingen avkombitrafiken. Utskottet anförde exempelvis i samband med 1985års järnvägspolitiska beslut att det var av mycket storbetydelse att transportnäringen fick klart för sig att det finnsen politisk vilja att ge SJ möjligheter att tillhandahållakapacitet, teknik och service i en omfattning som tillgodoserlångsiktiga behov (prop. 1984/85:114, bet. 348).Utskottet ansåg mot denna bakgrund att en målinriktad satsningpå kombitrafiken borde utgöra ett viktigt inslag itrafikpolitiken under resten av 1980-talet och under 1990-talet.I 1988 års trafikpolitiska beslut uttalades vidare att enutveckling av kombitrafiken utgjorde ett strategiskt medel föratt de trafikpolitiska målen skulle kunna uppnås. Genom dettabeslut angavs också vissa riktlinjer i syfte att åstadkommaen kraftfull satsning på kombitrafiken.Som framhålls i den aktuella motionen har dock utvecklingenhittills inte helt kunna leva upp till de förhoppningar somknutits till denna trafikform. Även om trafiken i volym har ökatprocentuellt svarar den fortfarande för en tämligen blygsamandel på den totala transportmarknaden. Kombitrafiken har ocksåunder haft bristande lönsamhet. För att komma tillrätta med den dåliga lönsamheten har SJ påbörjat ett omfattandeåtgärdsprogram innefattande bl.a. en ny affärsmässigorganisation där trafiken drivs i ett särskilt bolag. Enkoncentration har också skett av antalet terminaler.Utskottet anser fortfarande att en positiv utveckling avkombinerade transporter är av strategisk betydelse i denfortsatta trafikutvecklingen. Med en närmare europeiskintegrering tillsammans med ökade krav på miljövänligatransporter och önskemål om ett effektivt resursutnyttjande blirdet allt viktigare att varje transportmedel utnyttjas på etteffektivt sätt. Genom en utveckling av kombitrafiken främjas enintegrering av landsvägs-, järnvägs- och sjötransporter. Medhänsyn till att läge i förhållande till de viktigaremarknaderna ofta innebär stora transportavstånd ärkombitrafikens utveckling enligt utskottets mening av särskiltintresse för att öka industrins konkurrenskraft.Utskottet anser mot denna bakgrund att det är angeläget medforsknings- och utvecklingsarbete som kan främja utvecklingen avkombinerade transporter. Om stora volymer gods skall kunna förasöver till kombitrafiken måste terminalhanteringen utvecklasvidare. Utskottet kan konstatera att TFB har valt attprioritera forskning rörande kombitrafik lastbil/järnväg.Projekt har bedrivits som berör bl.a. marknad, prissättning,terminalverksamhet och hinder för etablering av sådan trafik.Även andra typer av kombitrafik har studerats som möjlighetertill systemlösningar industri--järnväg--sjöfart. Utskottetförutsätter att detta utvecklingsarbete kan drivas vidare ochgenomföras inom ramen för de FoU-områden som särskilt böruppmärksammas.Med hänvisning till vad som anförts bedömer utskottet attsyftet med yrkandet i motion T216 (s) till väsentlig del ärtillgodosett. Motionsyrkandet påkallar därför ingen åtgärd frånriksdagens sida och avstyrks följaktligen av utskottet.2.6 MiljöfrågorI motion T230 (c) om olika kommunikationsfrågor i Stockholmslän framhålls att staten bör stödja utveckling av miljövänligabränslen och kommunikationsmedel. Med hänsyn till att det ärlättast att börja en övergång till miljövänlig teknik inomkollektivtrafiken bör ett utvecklingsprogram genomföras i syfteatt bl.a. förbättra tekniken och ge ekonomiska incitament.Målsättningen bör vara att bussparken i inomen femårsperiod skall använda miljövänliga drivmedel.I motionen framhålls vidare att en viktig fråga är attstödja utveckling av ett system med spårtaxi för regionenstrafikförsörjning . Enligt motionärerna harutvecklingen inom informationsteknologin gjort det både möjligtoch ekonomiskt fördelaktigt att använda helautomatiska förarlösafordon i spårburen trafik. Tekniken behöver dock utvecklas. Imotionen anges att ett spårtaxisystem bör kunna bli ettattraktivt referensprojekt för svensk industri.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhållavikten av att trafik- och miljösituationen i landetsstorstadsområden förbättras. Därvid krävs, som utskottetklargjort tidigare i samband med miljöpolitiskabeslut på trafikområdet , i de större städerna bl.a.åtgärder som att begränsa partikelutsläpp från dieseldrivnafordon genom en mer miljövänlig kollektivtrafik (prop.1990/91:90 delvis, bet. TU30, rskr. 345).Vad gäller kollektivtrafiken i kan nämnasatt ett omfattande etanolbussprojekt med 32 bussar i reguljärtrafik startade av AB ()med stöd av och staten. I SL:s regi har ävenpåbörjats försök med en hybridbuss. Detta fordon drivs avelmotorer som får sin energi från ett batteri och från enmotorgenerator som drivs av en katalysatorrenad bensinmotor. Isammanhanget kan vidare nämnas att även i många andra städerrunt om i landet pågår försök med alternativa drivmedel ocholika former av miljöanpassad kollektivtrafik.Utskottet anser det angeläget att forskningen ochutvecklingen på området drivs vidare. Stora ansträngningar måstegöras för att utveckla ny teknik vad gäller motorer, drivsystemoch drivmedel. Det är därvid viktigt att teknikutvecklingen tarhänsyn till ekonomi, effektivitet och komfort ikollektivtrafiken. Utskottet ser det således som viktigt att enmålmedveten forskning, utveckling samt demonstrationsverksamhetkommer till stånd som gör att ny teknik utvecklas för attmedverka till en omställning av transportsektornsenergianvändning.Med de förslag i propositionen som utskottet tidigare ställtsig bakom kan också en fortsatt utveckling främjas inom området.Vad gäller statliga utvecklingsresurser för ändamålet kan vidarenämnas att TFB enligt energipolitiska beslut våren1991 erhåller för stödtill utvecklings- och demonstrationsprojekt rörande användningavmotoralkoholer i fordon. Enligt klimatpropositionen (prop.1992/93:179) förordas vidare att ytterligare medel anvisas tillTFB för utveckling av bl.a. el- och hybridfordon.Utskottet anser att transportsektorn har ett ansvar attmedverka till att trafiksystemet miljöanpassas. Det är därförnödvändigt att forskningen inriktas på att öka kunskaperna häromoch ge underlag för kostnadseffektiva åtgärder. Utskottetförutsätter med hänvisning till vad som har anförts attåtgärder även fortsättningsvis vidtas för att stimulera denmiljötekniska utvecklingen på området.I motionen berörs även utvecklingen av spårtaxi. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i motionen att det ärväsentligt att nya typer av trafiklösningar utvecklas.Spårbilssystem har också, som utskottet angett tidigare, flerafördelar ur miljösynpunkt. Enligt resultat från tidigareFoU-projekt kan kostnaden för en resa bli ungefär som för dagensbusstrafik men resstandarden blir betydligt bättre. Vidare kannämnas att inom ramen för de s.k. storstadsförhandlingarna iGöteborg har en överenskommelse träffats om bl.a. utveckling avett nytt förarlöst spårsystem. En mindre demonstrationsbanaplaneras att anläggas i Göteborg.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att en fortsattutveckling av nya trafiklösningar typ spårbilssystem kan kommaatt prövas inom ramen för de insatser som avsätts förteknikutveckling på transportområdet. Med hänvisning till detanförda påkallar motionsyrkandet inte någon åtgärd frånriksdagens sida och avstyrks följaktligen av utskottet.2.7 TelefrågorI motion T208 (v) framhålls att utvecklingen av elektroniskakommunikationer har många positiva drag. Deras negativamiljöeffekter är exempelvis försumbara. Samhället bör därför medutbildning, information och forskningsinsatser ge den bredaallmänheten och mindre företag möjlighet att tillgodogöra sig denya kommunikationsslagen.Utskottet konstaterar att genom regeringens förslag ges ökademöjligheter att utveckla sektorsforskningen inom området.Forskning om telekommunikationer utpekas sålunda som ett områdesom särskilt bör uppmärksammas under den kommandeplaneringsperioden. Vidare förändras ansvarsförhållandena isyfte att uppnå en ökad tydlighet så att de samhällsmotiveradeinsatserna inom området kan främjas.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det nubehandlade motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Det avstyrks därför av utskottet.2.8 Transportforskningens lokaliseringI motion T918 (v) framhålls en rad motiv för att bygga upp etttransporttekniskt centrum. Uppgiften för detta centrum skallvara att utveckla miljöanpasade lösningar för gods- ochpersontransporter. Viktiga områden är bl.a. trafiksäkerhet,energieffektivitet, transportekonomi, framkomlighet ochtidspassning samt förutsättningarna för industriell produktion.Anläggningen bör byggas upp i ett område där det är lätt attutveckla ett samarbete med industrin och där det finns naturligaförutsättningar att pröva nya lösningar. Ett naturligtlokaliseringsval är enligt motionären därmed ,dvs. den region som består av kommunerna motion T84 (s) anges att VTI:s framtida verksamhet kommeratt knytas hårt till beställarnas omedelbara behov av forskning.Enligt motionärerna är mot denna bakgrund en omlokalisering avVTI från till välmotiverad. Därmed kan ensamlokalisering uppnås med och , vilketskulle bl.a. förstärka samspelet forskning--verk. I motionenyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om informationsteknologins betydelse för de olikatrafikgrenarna.Enligt utskottets mening bör det främst vara en uppgift föransvariga myndigheter att pröva hur den långsiktigakunskapsuppbyggnaden bör se ut och bedöma vilkaforskningsmiljöer som är lämpliga att bygga upp. Utskottetavstyrker därför motion T918 (v). Av motsvarande skäl avstyrkerutskottet även motion T84 (s).3 Övriga anslagsfrågorFörutom de anslagsfrågor som tidigare behandlats har i denforskningspolitiska propositionen lämnats ytterligare någraförslag till medelsanvisningar och särskilda bemyndiganden.För VTI föreslås sålunda att för verksamhetens redovisninganvisas ett anslag på för /94. Vidareföreslås att institutet får disponera medel motsvarandeeventuell utgående reservation från bidragsanslaget innevarandebudgetår under /94. Slutligen föreslås att deåtgärder som regeringen vidtagit för att reglera VTI:s resultatför /91 godkänns.Även för TFB förordas att medel motsvarande eventuellutgående reservation från anslaget under innevarande budgetårfår förbrukas under /94. Vidare begärsgodkännande av vad som förordats i fråga om bemyndigande för TFBatt inom en given ram -- utgörande en mindre del av beredningensanslag -- besluta om medel för en sexårsperiod.Inga motionsyrkanden har väckts med anledning av dessaförslag. Utskottet har heller inga erinringar och tillstyrkerdärför desamma. beträffande ansvaret för teleforskningatt godkänner vad som i proposition 1992/93:170anförts om sektorsforskningsansvaret påtelekommunikationsområdet,2. beträffande ansvaret för transportforskning ochtransportprognoseratt med bifall till regeringens förslag iproposition 1992/93:170 yrkandet på s. 153, yrkande 2 på s. 155och proposition 1992/93:100 bil. 7, med anledning av regeringensförslag i proposition 1992/93:170 yrkande 1 på s. 156 samt medavslag på motionerna 1992/93:T30, 1992/93:T31 och 1992/93:T216yrkande 17dels godkänner vad regeringen anfört om omorganisationenav prognosverksamhet m.m. inom transportsektorn,dels till Bidrag till Statens väg- ochtrafikinstitut för /94 anvisar ett ramanslag på33639000 kr,dels till Transportforskningsberedningen /94 anvisar ett ramanslag på ,dels till Utredningar m.m. för /94anvisar ett ramanslag på ,res. (s)men. (v)3. beträffande forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inom kollektivtrafikenatt godkänner vad som i proposition 1992/93:170anförts om forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet inom kollektivtrafiken, inkl. dessfinansiering,4. beträffande disposition av reservation förkollektivtrafikinsatseratt godkänner att utgående reservation /93 inom delposten Bidrag till investeringar itrafikmedel m.m. inom anslaget B 4. Byggande avlänstrafikanläggningar under /94 får disponeraspå anslaget G 3. Transportforskningsberedningen för forsknings-,utvecklings- och demonstrationsverksamhet inomkollektivtrafikområdet,5. beträffande gång- och cykeltrafikatt avslår motionerna 1992/93:T90 yrkande 4 och1992/93:Ub121 yrkande 19,6. beträffande kvinnoperspektiv på trafiksystemetatt avslår motion 1992/93:T208 yrkande 10,7. beträffande kombitrafikatt avslår motion 1992/93:T216 yrkande 11,8. beträffande miljöfrågoratt avslår motion 1992/93:T230 yrkande 3,9. beträffande telefrågoratt avslår motion 1992/93:T208 yrkande 23,10. beträffande transportforskningens lokaliseringatt avslår motionerna 1992/93:T84 och 1992/93:T91811. beträffande anslag till VTIatt till /94 anvisar ett anslag på ,12. beträffande disposition av reservation för VTIatt godkänner att ett belopp motsvarande eventuelltutgående reservation på reservationsanslaget Bidrag till för /93 får förbrukas pådet nya ramanslaget under /94,13. beträffande resultatreglering för VTIatt godkänner de av regeringen vidtagna åtgärdernavad avser VTI:s resultat för /91,14. beträffande disposition av reservation för TFBatt godkänner att ett belopp motsvarande eneventuellt utgående reservation på reservationsanslagetTransportforskningsberedningen för /93 fårförbrukas på det nya ramanslaget och användas under budgetåret1993/94,15. beträffande bemyndigande om medelsbeslutatt godkänner vad som i proposition 1992/93:170förordats i fråga om bemyndigande förTransportforskningsberedningen att inom en given ram --utgörande en mindre del av beredningens anslag -- besluta ommedel för en sexårsperiod.Stockholm den 13 maj 1993På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), (), (),(), (), (), AnitaJönsson (s), (), (nyd), JarlLander (s), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Ansvaret för transportforskning och transportprognoser(mom.2), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Utskottet vill inledningsvis klargöra att trafik ochtransporter har en vital funktion i vårt samhälle. Det är därförnödvändigt att landets samlade forskningsresurser används på etteffektivt och ändamålsenligt sätt. Detta innebär att denframtida strukturen och rollfördelningen mellan olikaforskningsbeställare och forskningsutövare är av ett strategisktintresse.Med tanke på de stora belopp som krävs för investeringar iinfrastruktur och rullande materiel samt de dryga kostnadernaför drift och underhåll är det angeläget att planerare ochbeslutsfattare på olika nivåer har goda och tillförlitligakunskaper om hur transportsystemet kan tillgodose dagens ochmorgondagens efterfrågan på transporttjänster. Framför allt ärdet viktigt att ha kännedom om konsekvenser av olika åtgärderoch ingrepp i trafiksystemet samt kostnaderna för dessaförändringar.Det är utifrån detta perspektiv som behovet av forskning omtrafik och transporter skall bedömas, dvs. behovet av att ha ettpå forskning baserat fakta- och kunskapsunderlag inför beslut omförändringar i transportsystemet.Enligt utskottets mening har regeringen mot denna bakgrunddragit felaktiga slutsatser när det gäller organisationen avtransportforskningen. Den renodling av beställar- ochutförarrollerna som regeringen förespråkar är intressant meninte tillräckligt utredd varför det inte nu är möjligt att fattabeslut i denna fråga. Det finns dessutom andra alternativ sombör tas med i en diskussion om framtidens organisation när detgäller transportforskningen.Utskottet anser att den forskning som bedrivs vid VTI ochden miljö som institutet utgör är en värdefull resurs förtransportforskningen. Detta gäller inte minst i ettinternationellt perspektiv, där VTI redan har goda kontakter ochaktivt medverkar i nätverk och FoU-projekt på såväl nordisk someuropeisk och global nivå. Att i detta läge rasera en sådantillgång genom att bygga upp en administrativ apparat för attfördela förhållandevis små penningsummor är slöseri med statensresurser. Med den förordade modellen för hantering av FoU-medelfinns vidare en risk för ett alltför stort beroende avuppdragsgivare. Därmed kan forskningens möjligheter att arbetafritt från och oberoende av snäva och kortsiktiga intressenallvarligt försämras.Utskottet anser därför att VTI:s forsknings- ochutvecklingsarbete bör få fortsätta i nuvarande omfattning.Förutom det egentliga forskningsarbetet bör institutet förmedlakunskap om trafik och transporter till olika grupper i samhälletockså i fortsättningen. Till uppgifterna bör även framgent höraatt ansvara för transportprognoser och nulägesbeskrivningar. Motdenna bakgrund bör VTI tilldelas anslag för att kunna fortsättamed ungefär nuvarande verksamhet. Detta innebär i förhållandetill det aktuella förslaget i budgetpropositionen att frånKommunikationsdepartementets utredningsanslag bör 3490000 kröverföras till VTI. Vidare bör överföras frånanslaget till TFB till VTI:s anslag. För TFB betyder dessaförändringar att beredningen ändå får en anslagsökning med drygt50 . Utskottet har härvid gjort en uppräkning med400000 kr med hänsyn till omföring av vissaförvaltningskostnader från energiforskningsanslaget.Utskottet anser vidare att det bör finnas möjligheter atteffektivisera forskningsverksamheten genom viss samordningmellan VTI, SGI och TFB. I stället för att -- som föreslås iforskningspropositionen -- enbart se över möjligheterna till enadministrativ samordning av de båda instituten bör enligtutskottets mening instituten slås samman till en internationelltsett mycket slagkraftig enhet, som kan tillgodose behov överhela spektrat från geoteknik över vägteknik till trafikteknik.Även när det gäller ökad samverkan mellan VTI/SGI och TFB bördet finnas möjligheter till samordningsvinster.