bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — I en del av motionernaanförs även synpunkter på uppläggningen av och innehållet iundervisningen.Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande om egen timtidför varje ämne inom den praktisk-estetiska ämnesgruppen.Utskottet föreslår att med anledning av propositionenoch motion 1993/94:Ub1 yrkande 9 i denna del samt med avslag påmotionerna 1992/93:Ub405 yrkande 1, 1992/93:Ub407,1992/93:Ub417, 1992/93:Ub421 i denna del, 1992/93:Ub423 i dennadel, 1992/93:Ub442 i denna del, 1992/93:Ub445, 1992/93:Ub474,1992/93:Ub492 i denna del, 1992/93:Ub498, 1992/93:Ub504yrkande 2, 1992/93:Ub511 i denna del, 1992/93:Ub515 i dennadel, 1992/93:Ub521 yrkande 3, 1992/93:Kr273 yrkande 3 och1993/94:Ub14 yrkande 3 beslutar tilldela ämnet idrott och hälsa460 timmar i timplanen av den i propositionen angivna tidsramenför praktisk-estetiska ämnen.Med hänvisning till att ifrågavarande ämne i propositionenföreslås benämnas idrott och hälsa, vilket utskottet inget haratt erinra mot, är motion 1992/93:Ub405 yrkande 2 (delvis)tillgodosedd, varför den avstyrks. När det gäller uppläggningenav undervisningen m.m. i ämnet idrott och hälsa hänvisarutskottet till vad i propositionen anförs i anslutning tillkursplanen. Då utskottet inte har något att erinra mot vad somdär sägs, avstyrks även motionerna 1992/93:Ub405 yrkande 3,1992/93:Ub473 och 1992/93:Ub504 yrkandena 1 och 3--6.MusikEnligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 10 i denna del harskolan ett stort ansvar för att stödja barns och ungdomarsmusikintresse och utveckla deras förmåga att själva skapa ochförmedla musik. Motionärerna anser att varje elev börgaranteras undervisning i ämnet musik i timplanen med minst230 timmar.Utskottet, som tidigare tillstyrkt att varje ämne inom denpraktisk-estetiska gruppen skall ha ett eget timtal, anser attriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 10 i dennadel och med anledning av regeringens förslag bör besluta atttimplanen för skall ange en undervisningstid på 230timmar för ämnet musik.I detta sammanhang tar utskottet upp till behandling motion1992/93:Ub500 (s) om musikkulturen i skolan. Motionärernapläderar för att musiker/kulturarbetare anställs i skolorna --efter att ha genomgått viss förberedande kurs -- som idégivareför lärare och elever.Utskottet vill påminna om att det ankommer på kommunerna attanställa personal till skolan. bör således avslåmotion 1992/93:Ub500.SlöjdSlöjdämnet ger enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 11 idenna del eleven viktiga kunskaper som behövs i det vardagligalivet. Ämnet bidrar också till att utveckla varje elevs egetskapande i olika material. Motionärerna vill att varje elevskall garanteras undervisning i ämnet slöjd i minst 330 timmar.Enligt motion 1992/93:Ub479 (fp) yrkande 1, väckt föreläroplanspropositionen, bör slöjd bevaras som ett obligatorisktämne i grundskolan.Utskottet har i sitt betänkande 1991/92:UbU19 (s. 14 f.)med sikte på arbete betonat den betydelseslöjdämnet har för elevernas utveckling och förutsatt att detskulle finnas kvar i den nya timplanen. Ämnet finns nu upptagetpå regeringens förslag till timplan. Inom ramen för det ipropositionen angivna timtalet för praktisk-estetiska ämnen börriksdagen enligt utskottets mening besluta -- med anledning avregeringens förslag och motion 1993/94:Ub1 yrkande 11 i dennadel samt med avslag på motion 1992/93:Ub479 yrkande 1 --tilldela ämnet slöjd en undervisningstid itimplanen.Maskinskrivning och datorteknikDet är enligt motion 1992/93:Ub409 (s) en brist att intemaskinskrivning finns uppfört på timplan medhänsyn till den snabba utvecklingen på datorområdet och viktenav att kunna behärska ett tangentbord.Utskottet vill erinra om att i sittbetänkande Skola för bildning (SOU 1992:94, s. 268) ansåg attden förskrift om undervisning i maskinskrivning som finns idagens timplan borde utgå just med hänvisning till utvecklingenpå datorområdet. Undervisning i tangentbordsteknik borde ingåsom en del av den datorbaserade undervisning inom skilda ämnensom skall ges i . Utskottet anser för sin del attdatorkunskap är en viktig förutsättning och ett verktyg förskolans undervisning, men att varken maskinskrivning ellerdatorkunskap bör vara ett eget ämne. Med det anförda avstyrksmotion 1992/93:Ub409 av utskottet.Samhällsvetenskapliga resp. naturvetenskapliga ämnenEnligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 5 bör beslutaatt timplanen för den samhällsorienterande ämnesgruppen skalluppta minst . Detta, tillsammans med förslaget atttilldela praktisk arbetslivsorientering egen timtid itimplanen, innebär en ökning i förhållande till regeringensförslag , som motionärerna i enlighet med andrayrkanden vill använda för att i gruppen inrymma ämnet barn- ochungdomskunskap och öka utrymmet för ämnena totalt.I motion 1993/94:Ub27 (kds) hävdas att det är olyckligt attämnet religionskunskap skall dela på ett gemensamt timtal medövriga ämnen i den samhällsorienterande gruppen, dvs. historia,samhällskunskap och geografi. Dessa ämnen, liksom också fysik,kemi, biologi och teknik inom den naturorienterande gruppen,bör enligt motionen ha egna timtal (yrkande 1). Motionärernaföreslår att summan av de i propositionen föreslagna timtalenför de båda ämnesgrupperna skall fördelas mellan de olikaämnena i proportion till de timtal ämnena har i gällandeläroplan (yrkande 3). Skolans möjlighet till timtalsjämkninggenom skolans val bör inte i alltför hög grad gå ut över någotenskilt ämne, anför motionärerna. En garanterad minimitid krävsför varje ämne (yrkande 4). Dessutom bör en skyddsregel införassom hindrar att ett enskilt ämne reduceras med (yrkande 5).Också i motion 1993/94:Ub10 (c) framhålls vikten av att ingetämne på grund av den lokala skolans jämkningsutrymme drabbas avstörre minskning än (yrkande 2). Motionärerna åsyftarsärskilt ämnet religionskunskap som enligt deras mening bör fåen garanterad minimitid (yrkande 1). Religionsämnet riskeraratt tunnas ut eller försvinna, anför de, om fasta ramar saknasi form av klar kursplan och entydig timplan (yrkande 3).Betydelsen av ämnet religionskunskap i skolans undervisningframhålls starkt i motionerna 1993/94:Ub27 (kds) yrkande 2,1992/93:Ub437 (kds) yrkandena 1 och 2 och 1992/93:Ub482 (s)yrkande 5. Detta motiverar enligt den förstnämnda motionen attingen nedskärning skall ske av undervisningstimmar i ämnet iförhållande till gällande läroplan (Lgr 80). I övrigamotionsyrkanden talas om utökat och garanterat timtal förreligionsämnet.I motion 1992/93:Ub509 (fp) yrkande 1, slutligen, villmotionärerna att såväl historieämnet som religionsämnet iårskurserna 6--9 minst skall behålla sitt nuvarande utrymme ifråga om timtal. En bra undervisning i dessa ämnen är enligtderas mening viktig för både individen och samhället.Utskottet anser för sin del att behovet av undervisning ireligionskunskap ökar i ett mångkulturellt samhälle, därsträvan måste vara att hos eleverna skapa kulturell förståelseoch respekt för varandras värderingar. Utvärderingar pånationell nivå har visat att ämnet fått stå tillbaka för andrasamhällsorienterande ämnen. Mot denna bakgrund anser utskottetatt den samhällsvetenskapliga ämnesgruppen, vari religionsämnetingår, skall förstärkas från dennaturvetenskapliga ämnesgruppen. Timtalen för de bådaämnesgrupperna blir då 885 för den samhällsvetenskapligagruppen och 800 för den naturvetenskapliga (jfr utskottetsförslag till timplan, bil. För den naturvetenskapligaämnesgruppen innebär det föreslagna timtalet, trots minskningeni förhållande till regeringens förslag, ändå en förstärkning iförhållande till nuläget.Däremot är utskottet inte berett att tillstyrka en uppdelningav timtalen för de två ämnesgrupperna i specifika timtal förvarje ämne. Med en gemensam timtid ökar friheten för skolan attlägga upp undervisningen ämnesövergripande eller i form avtemastudier. De särskilda kursplanerna med mål och krav för deolika i ämnesgrupperna ingående ämnena kommer enligt utskottetsmening att göra det möjligt att följa utvecklingen. Utskottetutgår från att , som anges i propositionen (s. 64),i sitt uppföljningsarbete ägnar speciell uppmärksamhet åt deämnen, inte minst religionskunskap, som oftakommer i kläm. Utskottet vill också poängtera vikten av att deti ämnet religionskunskap finns behöriga lärare. Att den nyaläroplanen fäster en ökad uppmärksamhet på den etiskadimensionen i skolans undervisning innebär ett ökatfortbildningsbehov, framför allt när det gäller ämnetreligionskunskap.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att medanledning av propositionen samt med avslag på motionerna1992/93:Ub437 yrkandena 1 och 2, 1992/93:Ub482 yrkande 5,1992/93:Ub509 yrkande 1, 1993/94:Ub1 yrkande 5, 1993/94:Ub10och 1993/94:Ub27 beslutar att på timplanen för ange885 timmar för samhällsvetenskapliga ämnen och förnaturvetenskapliga ämnen.SpråkvalRegeringens förslag i propositionen innebär attundervisningsvolymen i ämnet engelska bibehålls på nuvarandenivå, som B-språket ges en kraftigt utökad timtid iförhållande till nuvarande timplan. Alla elever skall enligtförslaget ha skyldighet att göra ett språkval. Kommunen börvara skyldig att erbjuda undervisning i minst två av ämnenafranska, tyska och spanska. Som förutsättning för kommunensskyldighet att anordna undervisning i B-språk gäller attminst fem elever vid den enskilda skolan väljer resp. språk ochatt eleven har möjlighet att fortsätta språkstudierna igymnasieskolan.Enligt motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 16 bör kommunerna gesskyldighet att erbjuda undervisning i alla tre B-språken.Utskottet är inte berett att förorda ytterligare åtagandenför kommunerna i fråga om språkundervisning, utan anser attriksdagen bör godkänna regeringens förslag och avslåmotionsyrkandet.Elever, som är berättigade till hemspråksundervisning,bör enligt propositionen kunna läsa hemspråk i stället förB-språk inom ramen för det utrymme som B-språket har itimplanen. Också i sådana fall föreslås gälla att det krävsminst fem elever för skyldighet att anordna undervisning.Hemspråksundervisning skall dessutom enligt förslaget kunna gespå tid för elevens val, inom ramen för en lokalt utformadprofilering av skolan eller utanför timplanebunden tid.I motion 1993/94:Ub14 (nyd) yrkande 2 markeras motionärernasinställning att hemspråksundervisningen inte hör hemma inomskolans ram, att den under inga omständigheter får inkräkta pådet ordinarie skolarbetet och att kommunerna helt och fulltskall befrias från skyldigheten att tillhandahållahemspråksundervisning. Ansvaret för denna undervisning böröverlåtas åt resp. invandrargrupper. Enligt motion 1992/93:K22(nyd) yrkande 5 bör reglerna ändras så atthemspråksundervisning, vilken bekostas helt eller delvis avstat eller kommun, endast får ges om det föreligger särskildabehov av denna.Synpunkter på hemspråksundervisningen anläggs också i motion1992/93:Ub467 (fp), väckt före läroplanspropositionen. Sådanundervisning skall, anser motionärerna, endast ges till eleversom har språket som modersmål. Central studieplan bör utformasför hemspråksundervisningen och undervisning bör ske i grupperom minst 4--5 elever. Det bör övervägas om invandrarnas egnaorganisationer med ett visst stöd skulle kunna ta över delar avhemspråksundervisningen. Andra elever med anknytning till vissthemspråk bör kunna studera detta som B-språk.Hemspråksundervisningen bör enligt motion 1992/93:Ub401 (kds)yrkande 1 prioriteras. Det är enligt motionären en viktigframtidsinvestering att barn och ungdomar ur språkligaminoriteter får utveckla sitt modersmål och sitt andraspråksvenska och därigenom bli aktivt tvåspråkiga.Utskottet vill först erinra om att kraven på att hemspråketskall utgöra modersmål och på viss storlek påundervisningsgrupp redan är uppfyllda med nuvarande reglering i5 kap. 4--12 §§ grundskoleförordningen. Någon ändring ibestämmelserna är utskottet inte berett att förorda. Regeringenredovisar i propositionen sin bedömning att kursplan skallfastställas i hemspråk. Utskottet vill i övrigt understrykavikten av att invandrareleverna ges en kvalitativt godhemspråksundervisning. Det är en tillgång för vårt land ommånga av landets invånare har en naturlig tvåspråkighet. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att böravslå motionerna 1992/93:Ub401 yrkande 1, 1992/93:Ub467,1992/93:K22 yrkande 5 och 1993/94:Ub14 yrkande 2 samt godkännaregeringens förslag.Praktisk arbetslivsorientering samt studie- ochyrkesvägledningRiksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 12besluta att minst skall avsättas i timplanen förpraktisk arbetslivsorientering. Det är enligt motionärernaviktigt att skolan på ett sådant sätt kan öppnas motarbetslivet. Om tid för den praktiska arbetslivsorienteringeninte markeras särskilt i timplanen, kan detta uppfattas som attskolan inte tillmäter denna del av verksamheten särskilt storvikt. Enligt motion 1992/93:Ub514 (s) yrkande 9 börarbetsmarknadens parter ta aktiv del i undervisningen. Dettakan ge eleverna viktiga insikter om förhållandena påarbetsplatserna, såväl från facklig som frånarbetsgivarsynpunkt. I motion 1993/94:Ub13 (s) yrkande 2efterfrågas en garanterad tid för arbetslivsundervisning, därskolan har att bestämma inom vilka ämnen och på vad sätt manavser att bedriva undervisningen.Utskottet vill erinra om att föreslog att120 timmar i timplanen skulle disponeras för orientering omutbildning och arbetsliv m.m. Dessa timmar har regeringen istället fördelat på ämnesgrupperna för att ge de enskildaskolorna möjlighet att planera in sin arbetslivsorienteringinom ramen för den tid timplanen ger eller avskoldagen. I läroplansförslaget (bil. A till prop.) har rektorgetts ett särskilt ansvar att genom samverkan med arbetslivetutanför skolan tillse att eleverna får egna konkretaerfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildningoch yrkesinriktning. Utskottet instämmer med regeringen attomfattningen av skolans arbetslivsorientering inte längre skallregleras på nationell nivå. Utskottet tillstyrker alltsåregeringens förslag och avstyrker motionerna 1992/93:Ub514yrkande 9, 1993/94:Ub1 yrkande 12 och 1993/94:Ub13 yrkande 2.Eleverna måste enligt motion 1993/94:Ub13 (s) yrkande 3 varatillförsäkrade en god studie- och yrkesvägledning avyrkesutbildad syopersonal. Någon form av garanti för detta in i läroplanen. Det finns annars en klar risk att skolornasjälva avgör om de tycker sig behöva för uppgiften kvalificeradpersonal eller inte. I motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 18efterfrågas en garanterad tid för syoverksamheten i skolan.Syofunktionärerna måste ges ökat utrymme för att arbeta medflickors yrkesval, anförs det i motion 1992/93:A811 (c) yrkande40 i denna del. Enligt motion 1993/94:Ub9 (c) yrkande 2 bör itimplanen avsättas tid för syoverksamhet. Detta motiveras bl.a.av den nya gymnasieskolans inriktning. Elever behöver införfortsatt utbildning få ta del av den professionella vägledningsom syokonsulenter ger.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna ombetydelsen för eleverna att inför utbildnings- och yrkesval fåstöd och vägledning av därtill särskilt utbildad personal.Riksdagen har tagit ställning för att det bör finnasprofessionell personal för studie- och yrkesvägledning iskolorna. Det kommer till uttryck dels i skollagens bestämmelseom att kommunerna får ge tillsvidareanställning för sådanverksamhet endast åt den som har en utbildning avsedd för detta(2 kap. 6 § skollagen), dels i att det vid universitet ochhögskolor på initiativ har inrättats en särskildstudie- och yrkesvägledarexamen (bet. 1992/93:UbU3, rskr. 103).Vad gäller frågan om vägledning inför flickors yrkesval, villutskottet hänvisa till att en särskild av regeringen tillsattarbetsgrupp, Kvinnligt och manligt i skolan, har till uppgiftatt lägga fram förslag i syfte att underlättajämställdhetsarbetet.En markering kommer enligt propositionen att göras iläroplanen av rektors övergripande ansvar för att organiseraden studie- och yrkesorienterande verksamheten. Utskottetanser, i likhet med regeringen, att det bör ankomma påhuvudmännen och skolans personal att bestämma hur dennaverksamhet skall organiseras. Med det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1992/93:A811 yrkande40 i denna del, 1993/94:Ub9 yrkande 2, 1993/94:Ub12 yrkande 18och 1993/94:Ub13 yrkande 3.I motionerna 1993/94:Ub9 (c) yrkande 3 och 1993/94:Ub29 (fp)framhålls att det finns ett särskilt behov avarbetslivsorientering och syoverksamhet för elever inomspecialskolan och den obligatoriska särskolan.Utskottet hänvisar till vad utskottet anfört ommarkeringen av rektors ansvar för syoverksamhet i läroplanensom skall vara gemensam för samtliga obligatoriska skolformer.Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen att i detkommande arbetet med kursplaner och timplaner beakta desynpunkter som lämnats vid remissbehandlingen av betänkandet(Ds 1992:129) Ny läroplan för specialskolan och denobligatoriska särskolan. Många remissinstanser påpekar denpraktiska arbetslivsorienteringens betydelse för eleverna ispecialskolan och särskolan och betonar att tyngdpunkten iämnet måste ligga på den praktiska delen. Man menar attarbetslivsorientering i särskolan måste ges i minst sammaomfattning som , dvs. Utskottet anser att denfortsatta beredningen av frågorna bör avvaktas, varförmotionerna 1993/94:Ub9 yrkande 3 och 1993/94:Ub29 avstyrks.Timplanen i sin helhetUtskottet har i det föregående tagit ställning såväl till dentotala omfattningen när det gäller den garanteradeundervisningstiden som till timtal för olika ämnen ochämnesgrupper inom denna ram av . Utskottetsförslag har sammanställts till en ny bilaga 3 till skollagenbetecknad som utskottets förslag (bilaga 2 tillbetänkandet). Utskottet föreslår att ett tillägg görs tilltimplanen av den innebörden att vid tillämpning av skolans valfår antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgruppminskas med högst . Antalet timmar för svenska, engelska,matematik, språkval och elevens val får dock inte minskas.Enligt utskottets mening bör fastställa timplan förgrundskolan genom att anta 4 kap. 3 a § i regeringensförslag till lag om ändring i skollagen samt den som utskottetsförslag betecknade lydelsen av bilaga 3 till skollagen.Riksdagen bör också godkänna regeringens förslag tillriktlinjer i övrigt för timplanens struktur och innehåll.7. Övriga ändringar i skollagenRegeringen föreslår i propositionen ett tillägg till deninledande bestämmelsen i 1 kap. 2 § tredje stycket skollagenom att var och en som verkar inom skolan skall främja aktningför varje människas egenvärde. I denna bestämmelse harintolkats bl.a. att man inom skolan skall motverka mobbning.Det nu förordade tillägget innebär att det av lagen klartframgår att den som verkar inom skolan skall "bemöda sig om atthindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkandebehandling". Motsvarande tillägg föreslås tas in i 1 kap. 9 §som gäller det offentliga skolväsendet för vuxna.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.Denna nya bestämmelse i skollagen får dock inte uppfattas,understryker regeringen, som att skolan skulle vara en platsdär annan lagstiftning, som rör våld och trakasserier, inteskulle gälla. Skolan bör aktivt samarbeta med exempelvis polisoch socialtjänst i syfte att göra klart att samhällets övrigalagar och regelsystem gäller också i skolan.Två motioner, väckta innan denna proposition lades fram, tarupp frågor om mobbning i skolan. Enligt motion 1992/93:Ub403(kds) yrkande 1 måste den nya läroplanen innehålla klara ochtydliga direktiv mot mobbning samt åtgärdsprogram där även enpolisanmälan kan ingå. I samma motion, yrkande 2, föreslårmotionären ett nytt skolämne i etiska regler om attityder motvarandra. Ämnet bör kontinuerligt finnas på schemat från förstaklass. -- Enligt motion 1992/93:Ub416 (fp) yrkande 2 ärmobbningsproblemet mindre i årskurslös undervisning, varförsådan organisation av undervisningen bör uppmuntras.Motionärerna anser vidare att elevskyddsombud bör inrättas somförutom att bevaka den fysiska arbetsmiljön också kan arbetamed mobbningsproblem och andra psykiska arbetsmiljöproblem(yrkande 4). De efterlyser en nationell handlingsplan motmobbning i skolan med information till det lokala skolväsendet(yrkande 5).Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionerna anföra följande.Aktuell forskning tyder på att av alla elever igrundskolan är utsatta för mobbning. Utskottet vill starktbetona skolans ansvar för att uppmärksamma och ingripa mot allaslags trakasserier. Det är enligt utskottets mening positivtatt ansvaret för skolans personal när det gäller att förhindramobbning nu klart formuleras i lag.Det föreslagna tillägget till 1 kap. 2 § tredje stycketskollagen avser skyldighet att hindra elevers försök tillmobbning både mot andra elever och mot exempelvis skolpersonal.Andra situationer kan emellertid förekomma, såsom kränkandebehandling från skolpersonalens sida mot elever och mot annanpersonal. Utskottet har inhämtat att Arbetarskyddsstyrelsen den21 (AFS 1993:17) har meddelat föreskrifter omåtgärder mot kränkande särbehandling i arbetslivet. att arbetsgivaren skall planera och organisera arbetet såatt kränkande särbehandling så långt som möjligt förebyggs. Omtecken på sådan behandling visar sig skall motverkande åtgärdersnarast vidtas och följas upp. Utskottet ser det som angelägetatt det på annat sätt än i skollagen klarläggs hur olikasituationer inom skolan när det gäller kränkande särbehandlingskall hanteras.Utskottet vill erinra om att elever på högstadiet -- genom enändring i arbetsmiljölagen (6 kap. 17 och 18 §§) fr.o.m. den1 -- har rätt att delta som skyddsombud i arbetet fören bättre skolmiljö. Elevskyddsombuden utses av eleverna.Skolhuvudmännen skall se till att elevskyddsombuden får denutbildning och den ledighet som behövs för uppdraget.Varje skola bör enligt propositionen ha ett åtgärdsprogrammot mobbning. Utskottet delar denna uppfattning. Det ingår iSkolverkets uppgift att ta fram referensmaterial som kanunderlätta för skolorna att utforma åtgärdsprogram. Enligt vadutskottet erfarit har beslutat använda en miljonkronor från anslaget B 4. Stöd till lokal skolutveckling tillett projekt med syfte att i ett antal kommuner stödja ochdokumentera framgångsrika modeller för att upptäcka och åtgärdamobbning. Projektet beräknas kunna avslutas med enrapport som avses spridas till bl.a. skolhuvudmän,lärarhögskolor och Hem och skola. Utskottet vill, med anledningav motion 1992/93:Ub416, peka på att det är en fråga förskolhuvudmännen att avgöra frågor om årskurslös undervisning.Sammanfattningsvis anser utskottet att med avslagpå motionerna 1992/93:Ub403 yrkandena 1 och 2 och 1992/93:Ub416yrkandena 2, 4 och 5 bör anta regeringens förslag till ändringi skollagen såvitt avser 1 kap. 2 och 9 §§.8. Lagförslaget i övrigt. Ikraftträdande och genomförandem.m.Utskottet har inget att invända mot lagförslaget i övrigtutan föreslår att antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt i det föregående.Den nya läroplanen för det obligatoriska skolväsendet skallenligt regeringens förslag införas successivt. Fr.o.m. läsåret1994/95 får kommunerna övergå till den nya läroplanen itillämpliga delar. Läroplanen, kursplanerna och timplanenföreslås träda i kraft /96 för årskurserna 1--7i , särskolan och specialskolan och i helasameskolan. De som är högstadieelever /96 börenligt förslaget ges möjlighet att gå ut skolan enligt äldrebestämmelser. Nuvarande läroplan (Lgr 80) kommer således atttillämpas för eleverna i årskurserna 8 och 9 /96och för eleverna i årskurs 9 även /97. Reformenföreslås vara helt genomförd i och /98 samt i specialskolan /99. -- Detnya betygssystemet föreslås införas parallellt med kursplanernaoch således vara helt genomfört /98.Regeringen anför att de föreslagna förändringarna i skolanställer stora krav på kompetensutveckling hos alla berördapersonalkategorier. Den förhållandevis korta planeringsperiodenger enligt regeringen inte utrymme för mer än ett första stegvad gäller information, fortbildning och andrakompetensutvecklande åtgärder.