bet · GH01JuU7 · 1993-11-18 00:00:00 — Kroppsvisitation och kroppsbesiktning, m.m. I detta ärende behandlar utskottet ett regeringsförslag ombl.a. nya definitioner av begreppen kroppsvisitation ochkroppsbesiktning och nya regler angående restriktioner förhäktade. Vidare behandlas två motioner. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker bifall till motionerna.Till ärendet har fogats tre reservationer. I proposition 1993/94:24 har regeringen() föreslagit att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling,3. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt,4. lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl.,5. lag om ändring i polislagen (1984:387),6. lag om ändring i tullagen (1987:1065),7. lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd församhällsviktiga anläggningar m.m.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har fogats tillbetänkandet, se bilaga. Motion väckt med anledning av propositionen1993/94:Ju7 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytlig kroppsvisitation av kvinnor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa bestämmelser om åtgärder motklotter i 19 § polislagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder som att ge kräkmedel till enmisstänkt sväljare av narkotika och att "slanga" maginnehåll isyfte att beslagta nedsvald narkotika skall falla underbenämningen kroppsbesiktning.Motion väckt under den allmänna motionstiden år 19931992/93:Ju715 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att minska klotter ochvandalisering av offentliga miljöer. InledningLagförslagen bygger på en inom upprättadpromemoria (Ds 1991:56) Ändrade regler om kroppsvisitation ochkroppsbesiktning, m.m. samt en rapport (Ds 1992:8) Häktadesgemensamhet och kontakter med omvärlden. Promemorian ochrapporten har remissbehandlats.BakgrundUnder senare år har det blivit allt vanligare att personer somär inblandade i illegal narkotikahantering döljer narkotikaninuti kroppen. Detta sker både för att smuggla narkotika mellanolika länder och för att föra in narkotika på fängelser ochandra slutna institutioner. När det gäller större förpackningarnarkotika döljs dessa i kroppen genom att placeras i ändtarmeneller vaginan, medan mindre förpackningar sväljs.Inom olika myndigheter, t.ex. inom kriminalvården, polisen ochtullen, bereder behandlingen av de s.k. sväljarna en hel delproblem av såväl praktisk som rättslig natur. Bl.a. harJustitieombudsmannen i en framställning till regeringen pekat påproblem inom kriminalvården när det gäller möjligheterna attkontrollera misstänkta s.k. sväljare.De straffprocessuella tvångsmedel som främst kan bli aktuellai dessa sammanhang är kroppsbesiktning och kroppsvisitation.Regler om dessa tvångsmedel finns dels i 28 kap.rättegångsbalken (RB), dels i ett stort antal andra lagar, t.ex.lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL), lagen(1960:418) om straff för varusmuggling (varusmugglingslagen),polislagen (1984:387) och lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl. (behandlingslagen). Regleringen idessa andra författningar kan ibland överensstämma medutformningen av reglerna i RB men är ibland annorlunda utformad.I sådana fall gäller ifrågavarande särbestämmelse framför RB:sgenerella reglering.I 2 kap. 6 § regeringsformen (RF) finns det grundläggandeskyddet för medborgarna mot kroppsliga ingrepp från detallmännas sida. Detta grundlagsskydd bildar utgångspunkten förutformningen av bestämmelserna om kroppsvisitation ochkroppsbesiktning. Begränsningar i grundlagsskyddet får endastske genom lag.Kroppsvisitation och kroppsbesiktning får användas ibrottsutredande syfte när det finns misstankar om brott påvilket fängelse kan följa (28 kap. 11 och 12 §§ RB). Dessatvångsmedel kan också komma i fråga för andra än brottsutredandeändamål, t.ex. för att förhindra att vapen, narkotika ellerannat tas in på slutna institutioner av olika slag. Regler häromfinns t.ex. i kriminalvårdslagstiftningen.I den praktiska tillämpningen är det normalt inte några störreproblem att fastställa när kroppsvisitation ellerkroppsbesiktning kan komma till användning. Vad som däremot haransetts oklart och därigenom berett vissa problem är vad somnärmare avses med kroppsvisitation respektive kroppsbesiktningsamt hur respektive tvångsmedel får användas.Det finns också vissa problem avseende regleringen ispeciallagstiftningen. Bl.a. saknas ikriminalvårdslagstiftningen klara regler när det gällerförutsättningarna för att hålla en intagen avskild från andranär en kroppsbesiktning skall genomföras.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag, som innebär att reglernaom kroppsvisitation och kroppsbesiktning i fåren ny utformning.Det föreslås en ny definition av begreppetkroppsvisitation, som bl.a. innebär att inte bara ettgenomsökande av någons kläder, utan också genomsökande av vissamedhavda föremål, ryms inom begreppet. Härvid föreslås enbegränsning till väskor, paket och andra föremål. Alla sådanaföremål som någon har med sig, vare sig de är öppna eller låsta,skall kunna genomsökas vid en kroppsvisitation. Kroppsvisitationsom enbart innebär undersökning av föremål som en kvinna har medsig föreslås kunna utföras av män.Kroppsbesiktning föreslås också få en ny definition. Dennainnebär att det inom begreppet kommer att rymmas inte baraundersökningar av kroppens yttre och inre, utan även avmänniskokroppens produkter som har åtkommits vid provtagning.Förslaget innebär i den delen att begreppet "annan undersökning"mönstras ut ur . I princip skall alla typer avundersökningar och provtagningar falla under begreppetkroppsbesiktning. Förslaget innehåller också en regel om att densom skall genomgå en kroppsbesiktning skall kunna hållas kvar enkortare tid, högst , för att kroppsbesiktningen skallkunna genomföras.Det föreslås att reglerna i KvaL och i behandlingslagenförtydligas så att det klart skall framgå att det vidgenomförandet av en kroppsbesiktning finns möjlighet att hålladen undersökte avskild från andra.Några ändringar föreslås inte beträffande förutsättningarnaför att kroppsvisitation respektive kroppsbesiktning skall fåanvändas. Inte heller föreslås några ändringar vad gällerbeslutsordningen.I propositionen föreslås vidare att tullen skall få möjlighetatt under vissa förutsättningar ta urinprov för att kontrolleraom vederbörande har svalt narkotika och på så sätt försökersmuggla in den i landet.I propositionen behandlas också vissa frågor som gällerrestriktioner för häktade. Det föreslås en uttrycklig regel omatt åklagarens möjligheter att besluta om inskränkningar i denhäktades kontakter med omvärlden som huvudregel skall varaberoende av att rätten har givit tillstånd till det.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1994.ÖvervägandenSmugglingen av narkotika mellan olika länder har under senareår alltmer kommit att ske genom s.k. intracorporala transporter,dvs. genom att narkotika förvaras och transporteras i kroppen.Detsamma gäller narkotikainförseln till anstalter och andraslutna institutioner. Denna form av narkotikasmuggling är avnaturliga skäl mycket svår att upptäcka. I kampen motnarkotikabrottsligheten är det därför viktigt att de regler somstår till buds är så lätthanterliga och effektiva som möjligtoch att det inte råder någon tveksamhet kring vilka åtgärder denstraffprocessuella regleringen medger. är det avstörsta vikt att reglerna är utformade på ett sådant sätt att deuppfyller kraven på rättssäkerhet.Begreppen kroppsvisitation och kroppsbesiktning förekommer iett flertal författningar. Begreppen har givits skiftandeinnebörd i skilda lagstiftningsärenden. Förslagen ipropositionen syftar till att klara ut begreppsanvändningen såatt de oklarheter som råder i görligaste månförsvinner.Utskottet delar uppfattningen i propositionen om vikten av attbegreppen kroppsvisitation respektive kroppsbesiktning ges enenhetlig och konsekvent samt, så långt som möjligt, klar ochtydlig avgränsning. Detta är angeläget såväl av principiellaskäl, eftersom det rör sig om inskränkningar i grundlagsskyddet,som av praktiska skäl, eftersom tvångsmedlen används inom olikaverksamhetsområden och tillämpas av många olikabefattningshavare på skilda nivåer. Utskottet ställer sig ocksåbakom tanken att det i RB skall finnas en enda definition avrespektive begrepp och att regleringen i RB skall fungera sombas för regleringen i andra lagar. Utskottet tillstyrker iprincip propositionens förslag i denna del.Till enskildheter i lagförslagen återkommer utskottet i detföljande.Ytlig kroppsvisitation av kvinnorI viss speciallagstiftning -- däremot inte i RB -- förekommerbegreppet ytlig kroppsvisitation. Härmed avses en summariskundersökning av någons kläder, bestående i att kontrollantenkänner utanpå kläderna.Enligt propositionen är huvudtanken i förslaget att det i RBskall finnas en enda definition av begreppet kroppsvisitation.Därför föreslås inte någon särskild definition i RB av begreppetytlig kroppsvisitation.I motion Ju7 (nyd) föreslås att det enligt RB skall varatillåtet för en manlig polis att företa en ytligkroppsvisitation av en kvinna.Enligt gällande ordning i RB (28 kap. 13 § tredje stycket) fårkroppsvisitation av kvinnor inte verkställas eller bevittnas avannan än kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. I dennadel föreslås ingen ändring i propositionen. I vissa lagar, t.ex.i KvaL, finns härutöver regler som tillåter att män undersökerkvinnors väskor och liknande. Enligt propositionen finns ettfortsatt behov av sådana undantagsregler.För att uppnå en enhetlig begreppsbildning föreslås ipropositionen en generell reglering i RB av undersökning avmedhavda föremål, t.ex. väskor. Innebörden av detta förslag äratt alla föremål som någon har med sig skall få undersökasav såväl kvinnor som män. Däremot skall, enligt förslaget, alltsom den undersökte bär på sig fortfarande omfattas avhuvudregeln.Utskottet har ingenting att erinra mot regeringsförslaget idenna del.Vad härefter gäller yrkandet i motion Ju7 konstaterarutskottet först att begreppet ytlig kroppsvisitation inteförekommer i RB. Någon särskild reglering av mäns rätt attgenomföra ytlig kroppvisitation av kvinnor erfordras alltsåinte. Utskottet vill tillägga att också en ytligkroppsvisitation kan upplevas som mycket integritetskränkande.Det finns således flera skäl att ta avstånd från den i motionJu7 föreslagna ordningen, och utskottet avstyrker bifall tillden.KlotterFör att komma till rätta med vandalisering i form av klotteroch liknande skadegörelse föreslog regeringen i proposition1987/88:143 om ändring i m.m. en bestämmelse omförverkande av föremål som kan användas som hjälpmedel vid bl.a.skadegörelse. I propositionen föreslogs vidare att en regel omkroppsvisitation skulle införas i polislagen, enligt vilkenpolisen under vissa förutsättningar i brottsförebyggande syfteskulle ges rätt att söka efter sådana föremål.Utskottet tillstyrkte förslaget om en förverkanderegel menavstyrkte förslaget om kroppsvisitation under hänvisning tilldet starka skydd som bör finnas för den kroppsliga integriteten(1988/89:JuU13, rskr. I ärendet anförde utskottet dock attarbetet med att söka efter en konstruktion med ett mindreingripande tvångsmedel, t.ex. ytlig kroppsvisitation för attsöka efter sprayburkar, borde fortsätta.I den nu aktuella propositionen anförs att det inte ärrealistiskt eller ändamålsenligt med en särlösning omkroppsvisitation för just klotterutrustning och liknande. Någotförslag beträffande detta läggs således inte fram.I motion Ju7 föreslås att åter prövar frågan om atti polislagen införa en bestämmelse om kroppsvisitation för attförhindra skadegörelse i form av t.ex. klotter.Utskottet har, beträffande den föreslagna ordningen ipolislagen, ingen annan uppfattning än den som redovisadesi det tidigare lagstiftningsärendet (1988/89:JuU13). Med hänsynhärtill och till vad som anförs i den nu aktuella propositionenavseende klotterutrustning avstyrker utskottet bifall tillmotion Ju7 i den delen.I motion Ju715 (s) anförs att det bör vara möjligt attbeslagta sprayburkar om misstanke finns att de skall användasför klotter på offentliga platser. I motionen anförs vidare attdet bör undersökas om handeln kan gå över till att säljafärgsprayburkar över disk.Förverkande av färgburkar, sprayflaskor eller andra föremålsom har använts vid skadegörelse kan ske med stöd av 36 kap.2 § . I det nämnda lagstiftningsärendet infördesäven en möjlighet att förverka föremål som är ägnade attanvändas som hjälpmedel vid bl.a. skadegörelse. Förutsättningenför förverkande enligt detta lagrum är att föremålen harpåträffats under omständigheter som ger uppenbar anledning attbefara att de skall komma till användning vid sådana brott (36kap. 3 § p 3).I nyssnämnda lagstiftningsärende (prop. 1987/88:143, JuU13,rskr. 145) förordade utskottet även olika åtgärder utanförlagstiftningens område som skulle kunna vidtas för att stävjaden vandalisering som klottret utgör. Bl.a. pekade utskottet påatt en mycket stor andel av den färg som används vid klotteråtkommits genom tillgrepp i butiker. Detta visade, enligtutskottet, på behovet av fortsatta åtgärder från handelns sida ifråga om hantering och saluhållande av sprayburkar, färgpennoroch liknande för att förebygga sådana tillgrepp. skulle det ankomma på regeringen att ta lämpligainitiativ för att effektivt förverkliga utskottets olikaförslag, t.ex. anordnande av överläggningar med handelnsorganisationer.Under hösten 1991 arrangerade ensärskild hearing angående utveckling av åtgärder för attförebygga klotter. Vid hearingen deltog företrädare för berördamyndigheter och organisationer. Från många håll redovisadesolika ambitiösa förebyggande åtgärder som vidtagits av såvälmyndigheter som företag och andra som varit särskilt utsatta förklotter. Allmänt sett föreföll problemen ha minskat något, ävenom vissa deltagare ansåg att det fanns tecken på att problemenkunde öka (prop. 1991/92:100 bil. 3 s. 38).Utskottet konstaterar att den möjlighet till förverkande somefterlyses i motion Ju715 finns. I den delen är motionen såledestillgodosedd. Inte heller i övrigt finns anledning till någotuttalande från sida. Motion Ju715 avstyrks.TvångsmedicineringEnligt propositionsförslaget skall med kroppsbesiktning avsesundersökning av kroppens yttre och inre samt tagande av provfrån kroppen och undersökning av sådana prov.I motion Ju7 föreslås att begreppet kroppsbesiktning skallomfatta även åtgärder i form av medicinering med kräkmedel samtmagpumpning.I den promemoria (Ds 1991:56) Ändrade regler omkroppsvisitation och kroppsbesiktning m.m. som ligger till grundför propositionsförslagen föreslås att den misstänkte mot sinvilja skall kunna medicineras om detta påtagligt skulleunderlätta möjligheterna att utföra en kroppsbesiktning.Under remissbehandlingen påtalades från flera håll atttvångsmedicinering går utöver vad som kan anses vara tillåtetmed hänsyn till det kroppsliga integritetsskyddet i RF.I propositionen (s. 48) anförs bl.a. att det är ett mycketallvarligt ingrepp i den kroppsliga integriteten att utsättanågon för tvångsmedicinering och att mycket starka skäl krävsför att i RB införa en sådan möjlighet. Enligtdepartementschefen måste vid en sådan bedömning brottsbekämpandeeffektivitetshänsyn träda tillbaka. Något förslag omtvångsmässig medicinering läggs därför inte fram ipropositionen.Utskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju7 i denna del.Det kan tilläggas att frågor om samtycke i samband medtvångsmedelsanvändning utreds avPolisrättsutredningen (tilläggsdir. 1993:33).ÖvrigtUnder ärendets beredning har utskottet uppmärksammats på ettbehov av korrigering i 19 § varusmugglingslagen. Ändringen börgöras på det sätt som framgår av utskottets hemställan nedan.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen och motionerna. beträffande ytlig kroppsvisitation av kvinnoratt avslår motion 1993/94:Ju7 yrkande 1,res. 1 (nyd)2. beträffande kroppsvisitation för att hindra klotteratt avslår motion 1993/94:Ju7 yrkande 2,res. 2 (nyd)3. beträffande övriga åtgärder mot klotteratt avslår motion 1992/93:Ju715,4. beträffande tvångsmedicineringatt avslår motion 1993/94:Ju7 yrkande 3,res. 3 (nyd)5. beträffande varusmugglingslagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1960:418) om straff för varusmuggling med den ändringenatt i 19 § första stycket, tredje meningen, orden "tull- ellergränsbevakning" byts ut mot "tulldistrikt" och ordet"bevakningschefens" byts ut mot "myndighetschefens",6. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i ,b) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt,c) lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl.,d) lag om ändring i polislagen (1984:387),e) lag om ändring i tullagen (1987:1065),f) lag om ändring i lagen (1990:217) om skydd församhällsviktiga anläggningar m.m.Stockholm den 18 november 1993På justitieutskottets vägnarLars-Erik LövdénI beslutet har deltagit: (), GötheKnutson (m), (), (), NilsNordh (s), (), (), KarlGustaf (nyd), (), (),(), (), () och (). Ytlig kroppsvisitation av kvinnor (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "till den" bort ha följandelydelse:Utskottet har ingenting att erinra mot regeringsförslagetsåvitt det avser den föreslagna regleringen beträffandeundersökning av medhavda föremål. Däremot anser utskottet detbefogat att, när det gäller föremål som den undersökte bär påsig, tillåta en manlig polis att genomföra en ytligkroppsvisitation av en kvinna i likhet med vad som gäller enligtpolislagen. För detta talar såväl praktiska som kostnads- ocheffektivitetsskäl. Regeringen bör återkomma till medett nytt förslag i denna del. Vad utskottet nu i anledning avmotion Ju7 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande ytlig kroppsvisitation av kvinnoratt med anledning av motion 1993/94:Ju7 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Kroppsvisitation för att hindra klotter (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "den delen" bort ha följandelydelse:Med hänsyn till att det i propositionen inte läggs fram någotförslag om reglering i RB angående kroppsvisitation förklotterutrustning och liknande kan det , enligt utskottetsmening, finnas skäl att åter överväga frågan om att i ställetinföra en sådan möjlighet i polislagen. En sådan regleringskulle lämpligen kunna utformas så att den korresponderar medbestämmelsen i 36 kap. 3 § punkt 3 BrB. Regeringen bör få iuppdrag att återkomma med ett sådant förslag. Vad utskottet nu ianledning av motion Ju7 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande kroppsvisitation för att hindra klotteratt med anledning av motion 1993/94:Ju7 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Tvångsmedicinering (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "1933:33)" bort ha följandelydelse:Utskottet delar i och för sig uppfattningen i propositionenatt mycket starka skäl krävs för att införa en möjlighet tilltvångsmedicinering. Medicinering är dock i vissa fall ennödvändighet för att genomföra ett beslut om kroppsbesiktning,och förekommer också att medicinering sker i dessa fall.Därför är det, enligt utskottets mening, rimligt att en sådanåtgärd regleras i RB, inte minst med hänsyn till den enskildeindividen. Frågan bör utredas med sikte på ett snabbt förslag.Detta bör kunna ske inom ramen för Polisrättsutredningensarbete. Regeringen bör utfärda tilläggsdirektiv härom. nu med anledning av motion Ju7 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande tvångsmedicineringatt med anledning av motion 1993/94:Ju7 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sammanfattning 1Propositionen 1Motioner 2Utskottet 2Inledning 2Bakgrund 2Propositionens huvudsakliga innehåll 3Överväganden 4Ytlig kroppsvisitation av kvinnor 5Klotter 5Tvångsmedicinering 7Övrigt 7Hemställan 7Reservationer 81. Ytlig kroppsvisitation av kvinnor (mom. 1) 82. Kroppsvisitation för att hindra klotter (mom. 2) 93. Tvångsmedicinering (mom. 4) 9BilagaLagförslagen 11Rättelse av lagtext; 27 kap. 4 § andra och tredje styckena.Föremål, som i annat fall påträffas, får tas i beslag efterbeslut av undersökningsledaren eller åklagaren. Vid fara idröjsmål, får även utan sådant beslut åtgärden vidtas avpolisman, om det inte är fråga om en försändelse som avses i3 §.Verkställs beslag av någon annan än undersökningsledaren elleråklagaren och har denne inte beslutat beslaget, skall anmälanskyndsamt göras hos honom, som skall pröva ombeslaget skall bestå.