bet · GG01FiU29 · 1993-05-25 00:00:00 — beträffande det kommunala skattestoppetatt avslår motionerna 1992/93:Fi203 yrkandena8 och13, 1992/93:Fi212 yrkande18, 1992/93:Fi305 yrkande1,1992/93:Fi307, 1992/93:A446 yrkande4 och 1992/93:A810yrkande5,11. beträffande övergångsregler år 1994att godkänner vad i proposition 1992/93:150bilaga6 avsnitt 7 yrkande3 i denna del anförts,12. beträffande finansiering av övergångsreglerna år1994att godkänner vad i proposition 1992/93:100bilaga8 punkt H1 yrkande 1 anförts,13. beträffande anslag till statligt utjämningsbidragtill kommuneratt med bifall till proposition 1992/93:150 bilaga 6avsnitt 7 och med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga8punkt H1 yrkande2 till Statligt utjämningsbidrag tillkommuner för /94 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på 39041000000kr,14. beträffande bidrag med anledning av införandet avett nytt statsbidragssystem m.m.att med bifall till proposition 1992/93:100bilaga8 punktH3 till Bidrag med anledning av införandetav ett nytt statsbidragssystem m.m. för /94under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på790000000kr,15. beträffande anslag till skatteutjämningsbidrag tilllandstingatt med bifall till proposition 1992/93:100bilaga8 punkt H2 till Skatteutjämningsbidrag tilllandsting för /94 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på 7922000000kr,16. beträffande de kyrkliga kommunerna ochfolkbokföringsreformenatt lägger proposition 1992/93:150 bilaga6avsnitt7 yrkande9 till handlingarna,17. beträffande statligt lån till kommunatt med bifall till proposition 1992/93:150bilaga6 avsnitt7 yrkande4 till Lån till kommuner /94 under sjunde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 350000000kr,res. 4 (nyd) - delvis18. beträffande bemyndigande att utforma lånevillkorenunder reservationsanslaget Lån till kommuneratt med bifall till proposition 1992/93:150bilaga6 avsnitt7 yrkande5 och med avslag på motion1992/93:Fi113 yrkande3 bemyndigar regeringen att utforma denärmare lånevillkoren under reservationsanslaget Lån tillkommuner,res. 4 (nyd) - delvismen. (v) - delvis19. beträffande undantag från regeln om minskning avutbetalda skattemedel år 1994att avslår motionerna 1992/93:Fi104 och1992/93:Fi113 yrkande4,res. 4 (nyd) - delvis - motiv.men. (v) - delvis20. beträffande inrättande av "kommunakut"att avslår motionerna 1992/93:Fi113 yrkande2 och1992/93:Fi212 yrkande17,men. (v) - delvis21. beträffande konkurrens i verksamhetatt avslår motion 1992/93:Fi203 yrkandena 10 och 11,res. 5 (s)22. beträffande skatt till "fritidskommun"att avslår motion 1992/93:Fi301,23. beträffande kommunala pensionsåtagandenatt avslår motion 1992/93:Fi718,24. beträffande förslag till lag om ändring i lagen(1992:1590) med särskilda bestämmelser om utbetalning avskattemedel år 1993att antar det i proposition 1992/93:150 bilaga 6avsnitt7 yrkande1 i denna del framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1992:1590) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel ,25. beträffande förslag till lag med särskildabestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1994att antar det i proposition 1992/93:150 bilaga 6avsnitt7 yrkande2 i denna del framlagda förslaget till lagmed särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år1994,men. (v) - delvis26. beträffande förslag till lag om ändring i lagen(1992:670) om statligt utjämningsbidrag till kommuneratt med bifall till vad utskottet anfört och medanledning av proposition 1992/93:150 bilaga6 avsnitt 7yrkande3 i denna del antar av regeringen framlagt förslag tilllag om ändring i lagen (1992:670) om statligt utjämningsbidragtill kommuner med den ändringen att punkt6iövergångbestämmelserna skall ha följande som utskottetsförslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag6. I fråga om 6. I fråga gäller gälleratt om skillnaden mellan det att om skillnaden mellan detpreliminära preliminärautjämningsbidraget enligt utjämningsbidraget enligt6§ för , och 6§ för , ochdet preliminära ett referensbidragutjämningsbidraget enligt överstiger avsamma paragraf för år summan av preliminära1993, efter tillämpningen kommunalskattemedel förav punkt4 enligt 4§ lagenövergångsbestämmelserna, med särskildaöverstiger av bestämmelser om kommuns ochsumman av preliminära annan menighets utdebiteringkommunalskattemedel för av skatt, m.m. ochår 1994 enligt 4 § lagen referensbidraget, skall detmed särskilda preliminärabestämmelser om kommuns och utjämningsbidraget justerasannan menighets utdebitering upp eller ned med den del somav skatt, m.m. och ett överstiger 1,5 procent.referensbidrag, skall detpreliminära Regeringen, eller denutjämningsbidraget justeras myndighet regeringenupp eller ned med den del som bestämmer, fastställeröverstiger . referensbidraget.Regeringen, eller denmyndighet regeringenbestämmer, fastställerreferensbidraget.Stockholm den 25 maj 1993På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), RolandSundgren (s), Per (), (), StefanAttefall (kds), (nyd), (),(), (), (),(), och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Samhällsekonomiskt utrymme för den kommunala sektorn(mom.1, motiveringen), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening kommer utrymmet för en expansion avde kommunala utgifterna att vara starktbegränsat. En effektiv användning av skattemedlen och andraresurser är därför fortsättningsvis en nödvändighet i kommuneroch landsting. Stora krav kommer att ställas på omprövning ochrationalisering av verksamheten. ökar behoven avkommunal service, inte minst inom områdena skola ochäldreomsorg.Utskottet delar det som anförs i motion Fi203 (s) om attriksdagens beslut om ett nytt statsbidragssystem påflera punkter var felaktigt. Nedskärningarna har haft mycketnegativa effekter på samhällsekonomin och inneburit att förmedborgarna angelägen service inte kunnat upprätthållas.Indragningarna har inneburit att ett stort antal kommunanställdablivit arbetslösa. Utskottet ställer sig också bakom kritikennär det gäller bidragssystemets fördelningsnycklar och dessbetydande inslag av godtycke.Utskottet konstaterar att det råder en stor osäkerhet om definansiella ramar som skall gälla för kommunsektorn framöver föratt klara de växande behoven. Utskottet vill i sammanhanget pekapå det som framhåller i sin skrivelse avden med anledning av vad som i propositionen sägs omdet samhällsekonomiska utrymmet för kommunsektorn på medellångsikt. Enligt förbundet skapar begreppet "realt oförändradkomsumtion" problem i den fortsatta dialogen mellan staten ochkommunerna. Förbundet framhåller att innebörden är såväl minskadreal resursförbrukning som relativa lönesänkningar för kommunalpersonal. Enligt utskottet är det angeläget att snabbt skapaklarhet om dessa frågor så att kommunerna kan få rimligaförutsättningar att uppfylla sina åtaganden mot medborgarna.2. Översyn av statsbidragssystemet (mom. 3), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet ställer" och på s. 10 slutar med "yrkande 6" bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening står kommunerna inför betydandeekonomiska problem. Svårigheterna beror såväl på den allmännanedgången i ekonomin som på de åtgärder som regeringens vidtagitmot kommunerna. Övergången till ett nytt generelltstatsbidragssystem gör det möjligt för kommunerna att göra egnaprioriteringar och därmed också bedriva verksamheten på ettrationellare sätt. Utskottet ser därför positivt på skiftet avbidragssystem.Utskottet delar de bedömningar som görs i motion Fi92 (s) omde negativa effekterna av de indragningar från kommunerna somgjordes i samband med att det nya statsbidragssystemet infördes.För det första har indragningarna inneburit att den gemensamma"påsen" blivit så liten att allt fler av de rikaste kommunernakommer att stå utanför utjämningssystemet. Detta är enligtutskottets uppfattning djupt orättvist.För det andra har indragningen inneburit en "rundgång" iekonomin. Det som inträffat är att staten flyttat över en del avdet statliga budgetunderskottet till kommunerna, vilket ledertill att många kommunanställda mister sina arbeten. Kommunernaflyttar i sin tur tillbaka underskottet till staten via a-kassanoch arbetsmarknadsfonden. Totalt sett innebär denna rundgångsåväl ökad arbetslöshet som välfärdsförluster genom mistadkommunal service. Detta sker utan att det statligabudgetunderskottet märkbart påverkas.Utskottet anser att en förutsättningslös översyn nu måstegöras av utjämningssystemet. Utgångspunkten måste vara etträttvist, långsiktigt och stabilt system där givetvis samtligakommuner skall delta. Kommunerna måste så långt möjligt fålikvärdiga förutsättningar för sin verksamhet. Det är ocksåväsentligt att överväga olika vägar att bredda den kommunalaskattebasen. En självklar utgångspunkt är att dessa för denoffentliga välfärdspolitiken så viktiga frågor skall prövas inomramen för en parlamentarisk beredning där samtliga i riksdagenrepresenterade partier ges möjlighet till insyn och inflytande.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotionerna Fi203 (s) yrkande12, Fi302 (s) yrkandena 1 och 3 samtA810 (s) yrkande 6. Vad utskottet här anfört bör enligtutskottets mening av ges regeringen till känna.Enligt utskottets mening har därigenom övriga yrkanden rörandeförändringar i skatte- och bidragsystemet -- nämligen motionFi302 (s) yrkande 4, Fi303 (s), Fi304 (c), Fi305 (s) yrkande 2,Fi306 (v, -), Fi308 (fp, m, kds), T221 (fp) yrkande 14 samt A444(m) yrkandena 5 och 6 -- blivit tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande översyn av statsbidragssystemetatt med bifall till motionerna 1992/93:Fi203yrkande12, 1992/93:Fi302 yrkandena 1 och 3 samt 1992/93:A810yrkande 6 godkänner vad utskottet anfört om översyn avstatsbidragssystemet samt som sin mening ger regeringen dettatill känna,3. Ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektorn (mom. 9), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.12börjar med "Utskottet anser" och på s. 13 slutar med "framlagdalagförslaget" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är viktigt att värna och slå vakt omden kommunala självstyrelsen. En sådan strävan förutsätter attkommunerna och landstingen kan påverka sin ekonomi även viabeskattningsrätten. Medborgarnas valda representanter skallinför sina väljare ha det slutliga ansvaret för den kommunalaverksamheten.Det är angeläget att undvika höjningar av denkommunala skatten. Den för kommunerna mest angelägna åtgärden äratt den ekonomiska politiken läggs om i syfte att brytadepressionen och få till stånd ökad sysselsättning, främst inäringslivet.Utskottet ansluter sig till det som anförs i motion Fi92 (s)om villkoren när det gäller de 4,2 miljarder som skall tillföraskommuner och landsting i samband med attgrundavdraget sänks. Villkoren bör således utformas så attrespektive kommun och landsting, som skall ha del av medlen,förbinder sig att inte verkställa uppsägning av personal undertiden från till den 31 december 1994.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi92 yrkandena 44och 45 och avstyrker motion Fi113 yrkande 1 samt propositionensförslag i denna del. Åt regeringen bör uppdras att återkommatill med ett reviderat lagförslag.Vad utskottet här anfört bör enligt utskottets mening avriksdagen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande ekonomiska regleringar mellan statenoch kommunsektornatt med bifall till motion 1992/93:Fi92 yrkandena 44i denna del och 45 och med avslag på proposition 1992/93:150bilaga 6 avsnitt 7 yrkande 2 i denna del och motion1992/93:Fi113 yrkande1 godkänner vad utskottet anfört samt somsin mening ger regeringen detta till känna,4. Statligt lån till kommun m.m. (mom. 17 och 18 samtmom. 19 motiveringen)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet anser" och på s. 17 slutar med "och 4"bort ha följande lydelse:Utskottet kan inte tillstyrka förslaget i propositionen om ettstatligt lån till kommun. Det skäl som regeringen haråberopat för att staten skall gripa in är att kommunenssituation är speciell. Enligt utskottets mening är Haningekommun inget unikt fall. Åtskilliga kommuner kommer om förslagetgenomförs att på motsvarande sätt kunna hävda att derassituation är prekär. Riskerna är således mycket stora att dörrentill en "kommunakut" öppnas.Enligt utskottets mening måste staten under allaomständigheter ställa mycket hårdare krav på de inblandadeparterna innan man medverkar till en sanering av en enskildkommuns ekonomi. Kraven skall rikta sig såväl mot kommunen sommot kreditgivarna. Enligt utskottets mening har kommuningalunda uttömt de legala möjligheter som finns att på egenhand sanera sin ekonomi. Det kan gälla såväl avveckling avverksamheter som är frivilliga, krympning av obligatoriskaverksamheter liksom utförsäljning av egendom.Ett villkor för att staten som en sista nödåtgärd skallingripa måste också vara att bankerna tar sitt anvar. Att t.ex.kräva högre ränta eller riskpremier av en kommun är inte rimligteftersom en kommun inte kan gå i konkurs. På kreditgivarna kanockså ställas krav på att de skriver ner sina fordringar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetregeringens förslag om statligt lån till kommun liksommotionerna Fi104 (kds) och Fi113 (v) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 17 och 18 bort haföljande lydelse:17. beträffande statligt lån till kommunatt avslår förslaget i proposition 1992/93:150bilaga 6 avsnitt 7 yrkande 4 om anslag till Lån till kommuneroch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,18. beträffande bemyndigande att utforma lånevillkoren underreservationsanslaget Lån till kommuneratt avslår proposition 1992/93:150 bilaga 6 avsnitt7 yrkande 5 och motion 1992/93:Fi113 yrkande3 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Konkurrens i verksamhet (mom. 21), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "och 11" bort haföljande lydelse:Utskottet ser för sin del positivt på strävandena att främjakonkurrensen inom den kommunala sektorn. De alternativa formernafår emellertid inte forceras fram. Den pågående utvecklingeninnebär både möjligheter och problem. Möjligheterna är främstkopplade till en större frihet för personal och nyttjare medanrisker finns för att det politiska systemet "urholkas" i sambandmed en ökad marknadsorientering.Utskottet vill också varna för en utveckling mot privatamonopol. Utskottet vill understryka att all myndighetsutövninggivetvis måste finnas kvar i regi och finansierasoffentligt. Vidare är det också viktigt att de kommunala organeni samband med entreprenadlösningar inom vård och omsorg ställerhöga och väl definierade krav på entreprenörerna ochkontrollerar genomförandet. Rättssäkerheten och reglerna omsekretess och likabehandling måste tryggas om kommunerna väljeratt lägga ut verksamheten på andra utförare.Utskottet har noterat att (C 1992:01)bl.a. arbetar med vissa frågor som har beröring med det somutskottet här behandlat. Utskottet anser det emellertidväsentligt att regeringen tar initiativ till en fortlöpandestudie av hur frågorna om konkurrensförhållandena ochprivatiseringen utvecklas inom den kommunala sektorn. Regeringenbör också återkomma till med ett lagförslag där detläggs fast att verksamhet som läggs ut på andra utförare skallbedrivas på sådant sätt att likställighetsprincipen kanupprätthållas.Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande konkurrens i verksamhetatt med bifall till motion 1992/93:Fi203 yrkandena10 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. Statsbidragen till kommunerna (mom. 11--14), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anför:I detta betänkande tas ytterligare steg mot den ändradeinställning till den kommunala ekonomin och ett nyttstatsbidragssystem som den nuvarande borgerliga regeringen harintroducerat.Socialdemokraterna sade ja till principen om ettnytt samlat statsbidrag till kommunerna men underkände denfördelningsnyckel och därmed de övergångsregler som regeringendå föreslog. Vi menade att reformen borde ha genomförts i tvåsteg och att en helt ny fördelningsnyckel borde ha tagits fram.Vi varnade för den neddragning av nödvändig och önskvärdkommunal aktivitet som skulle bli följden om den politiken blevverkställd. De inskränkningar i genomslaget av det nyastatsbidragssystemet genom de förslag till ändringar i debeslutade övergångsreglerna som förs fram, visar att vårkritik var befogad och riktig.Mot denna bakgrund har vi inte ansett det som meningsfullteller ändamålsenligt att opponera oss mot de detaljförändringarsom nu föreslås inom ramen för detta statsbidragssystem, ettsystem som vi ogillar och ej heller medverkat till att införa.2. Statligt lån till kommun m.m. (mom.17--19), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anför:Vid behandlingen i finansutskottet av frågan om statligt låntill kommun m.m. har utskottet erhållit kompletterandeinformation av företrädare för kommun och förregeringen. I detta sammanhang har kommunföreträdarna särskiltpekat på den rapport som landshövdingen i UlfAdelsohn arbetat fram. I åtgärdspaketet som landshövdingenutarbetat för en sanering av kommunens ekonomi ingår enskattehöjning med högst 0,50 kr.Finansutskottets majoritet tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag till ekonomisk reglering mellan staten ochkommunerna . Detta innebär bl.a. att den kommun somhöjer utdebiteringen vid utbetalningen av kommunalskattemedelför 1994, skall få ett med /invånare reducerat belopp.Detta kan ses som en form av "mjukt" skattestopp som kan tvingaden kommun som nödgas höja skatten att kompensera indragningenav kommunalskattemedel genom exempelvis en extra skattehöjning.Vår syn på utformningen av villkoren för den extra indragningenm.m. finns redovisad i reservation nr3 till detta betänkande.För det fall biträder utskottsmajoritetens förslag inu berörd del gäller bestämmelserna om indragning även Haningekommun, trots att höjningen av utdebiteringen sker helt ienlighet med landshövding förslag. Utskottetsmajoritet har avvisat ett socialdemokratiskt förslag om ettinitiativ från utskottet med innebörden att kommunskulle undantas från regeln om minskning av utbetaladeskattemedel vid en höjning av kommunalskatten för år 1994.Utskottsmajoriteten kan med denna åtgärd ha bidragit till attviktiga delar av saneringsprogrammet för kommuns ekonomiinte kan fullföljas. Övriga aktörers tilltro till Haningekommuns förmåga att genomföra programmet kan därigenom rubbas.Ansvaret för detta vilar fullt ut på den majoritet inomutskottet som avvisade Socialdemokraternas förslag tillutskottsinitiativ.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Vänsterpartiets syn på den kommunala självstyrelsen och på denkommunala verksamheten avviker i många väsentliga avseenden frånden politik som förordas i proposition 150. Flera av förslagenbör därför avvisas.Nedskärningarna inom den kommunala sektorn kan innebära attuppemot 100 000 kommunala jobb hotas under de närmaste fem åren.Det är statsmakternas ansvar att se till att de storanedskärningarna inte förverkligas. Det är enligt Vänsterpartietsmening samhällsekonomiskt mycket lönsamt att ge kommunernasådana finansiella resurser att de kan behålla och vidareutbildasina anställda. Därigenom kan den statligaarbetsmarknadspolitiken avlastas som grundläggandekommunal service inom områden som vård, omsorg, utbildning ochkultur kan vidmakthållas och vidareutvecklas.Vänsterpartiet ser positivt på att regeringen nu förordar attdet kommunala skattestoppet skall slopas. Vi anser attskattestoppet är ett oacceptabelt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen och har därför konsekvent motsatt oss dennastatliga åtgärd. Vi kan därför inte heller acceptera attkommuner som höjer skatten nu skall bestraffas. Enligt vårmening bör alla kommuner få behålla den inkomstökning som följerav det lägre grundavdraget, oavsett om skatten höjs eller ej. Viser förslaget i propositionen som ett nytt angrepp på denkommunala självstyrelsen.Det är grundläggande för kommunernas och landstingensmöjligheter att på egen hand klara sin ekonomi att staten gerlångsiktiga och stabila besked om såväl statliga krav som om deresurser som står till förfogande för verksamheten. En översynbehöver därför göras av det generella bidragssystemet tillkommunerna på så sätt att alla kommuner får så likvärdigavillkor som möjligt. Ett genomarbetat och rättviststatsbidragssystem som utgår från realistiska ekonomiskaförutsättningar bör utarbetas av en parlamentarisk utredning ochgenomföras från år 1995.Men även om dessa långsiktiga problem blir lösta har en delkommuner och landsting så akuta problem att de måstefå extra hjälp av staten. Det behövs en statlig "kommunakut" avungefär samma konstruktion som "bankakuten". Vi föreslår attstaten upprättar en fond på från vilken mankan ge lån till kommuner och landsting med akuta behov.Vi är därför positiva till förslaget i propositionen om ettsärskilt lån till kommun. Därigenom kan man säga attregeringen redan har öppnat dörren till en kommunakut. Av skälsom vi närmare har utvecklat i motion Fi113 anser vi emellertidatt det är rimligt att staten erbjuder ett lån som medger ränte-och amorteringsfrihet under ett inledande skede. Vi föreslårockså att kommun under alla omständigheter får dispensfrån regeln om minskning av utbetalade kommunalskattemedel år1994 vid höjd kommunalskatt.Med hänvisning till vad jag här har redovisat anser jag attutskottets hemställan borde ha haft följande lydelse under mom.1, 9, 18, 19, 20 och 25:1. beträffande samhällsekonomiskt utrymme för den kommunalasektornatt med bifall till motion 1992/93:Fi117 yrkande 9och med anledning av proposition 1992/93:150 bilaga 6 avsnitt 7yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om samhällsekonomiskt utrymme för kommunsektorn,9. beträffande ekonomiska regleringar mellan statenoch kommunsektornatt med avslag på motion 1992/93:Fi92 yrkandena 44 idenna del och 45 samt proposition 1992/93:150 bilaga 6 avsnitt 7yrkande 2 i denna del godkänner vad i motion 1992/93:Fi113yrkande1 anförs om ekonomiska regleringar mellanstaten och kommunsektorn och som sin mening ger regeringen dettatill känna,18. beträffande bemyndigande att utforma lånevillkoren underreservationsanslaget Lån till kommuneratt med bifall till motion 1992/93:Fi113 yrkande 3och med avslag på proposition 1992/93:150 bilaga 6 avsnitt 7yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om villkor för statligt lån till kommun,19. beträffande undantag från regeln om minskning avutbetalda skattemedel år 1994att med bifall till motionerna 1992/93:Fi104 och1992/93:Fi113 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad i motionerna anförs om minskning av utbetalda skattemedel år1994,20. beträffande inrättande av "kommunakut"att med bifall till motion 1992/93:Fi113 yrkande 2och med anledning av motion 1992/93:Fi212 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vad i det ovanstående anförs ominrättande av "kommunakut",25. beträffande förslag till lag med särskilda bestämmelserom utbetalning av skattemedel år 1994att avslår det i proposition 1992/93:150 bilaga 6avsnitt 7 yrkande 2 i denna del framlagda förslaget till lag medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel ,Propositionens lagförslag