bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Utskottet kommer därför nedan endast att kortfattatbehandla motionsyrkandena och därvid ange de betänkanden, varifrågorna har behandlats.I motion Fi92 av m.fl. yrkas att riksdagenskall besluta att utöver vad regeringen föreslagit anvisa 4,5miljoner kronor till kronofogdemyndigheternasspecialindrivningsenheter (yrkande 35).Ett likalydande yrkande behandlades i anslutning till anslagettill kronofogdemyndigheterna, m.m. (se bet. 1992/93:LU30). I dentill betänkandet fogade borgerliga reservationen, vilken biföllsav , avstyrktes motionsyrkandet.Utskottet hänvisar till den motivering som därvid framfördes ochser inget skäl förriksdagen att frångå detta ställningstagande. Motion Fi92yrkande 35 bör således enligt utskottets mening avslås.Ian m.fl. (nyd) vill i motion Fi93 ha till ståndett tillkännagivande om en omläggning av den nuvarandetrafikförsäkringen. Genom att lyfta över det ekonomiska ansvaretför trafikolycksfall från den allmänna sjukförsäkringen tilltrafikförsäkringen skulle, enligt motionärernas mening,försäkringsbolagen bli mer intresserade av rehabilitering ochtrafiksäkerhet. Motionärerna anser att staten och landstingenskulle spara genom en sådan reform.Dessutom skulle de totala samhällskostnaderna minska (yrkande2).Ett yrkande med samma innehåll behandlades och avstyrktes avutskottet i betänkandet 1992/93:LU35 om ändringar itrafikskadelagen. Utskottet hänvisade därvid bl.a. till attkommunikationsministern aviserat en utredning för att se övermöjligheterna att använda trafikförsäkringarna som ettincitament för att förbättra trafiksäkerheten. följdeutskottet och avslog motionen . Utskottet harnu ingen annan inställning i frågan men vill i sammanhangetockså nämna att regeringen beslutat att tillkallaen beredning med uppdrag att lämna förslag till en ny ordningför sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna, som skall innebära attförsäkringsutgifterna inte ingår i statsbudgeten. Beredningenskall enligt direktiven (dir. 1993:44) bl.a. uppmärksamma en nyallmän försäkrings ställning gentemot andra försäkringar, bl.a.möjligheterna att rikta ersättningskrav gentemot andraförsäkringar som kan vara inblandade i olika försäkringsfall.Med det anförda förordar utskottet att motion Fi93 yrkande 2avslås.I motion Fi93 yrkar m.fl. (nyd) vidare attriksdagen beslutar att sänka taket för lönegarantintill högst 50000kr att utgå (yrkande 5).Frågor om lönegarantin behandlades av utskottet i betänkandet1992/93:LU40. Därvid behandlades bl.a. ett yrkande (nyd) omsänkt erättningsnivå, dock med en annan utformning än det nuaktuella motionsyrkandet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandetmed hänvisning till att den framtida utformningen aversättningen enligt lönegarantin och utbetalningsfunktionen ärföremål för utredning, och att utredningsarbetet enligtdirektiven skall vara slutfört före den 1 oktober 1993.Riksdagen biföll utskottets hemställan och avslog motionen den28 . Enligt utskottets mening saknas det skäl att nu-- efter beslut -- göra en annanbedömning. Utskottet förordar alltså att också yrkande 5 imotion Fi93 avslås.Ian m.fl. (nyd) tar i motion Fi93 också upp trefrågor som gäller konkursrätten och angränsande lagstiftning. Imotionen yrkas tillkännagivande om att prioriteradefordringsägare endast bör erhålla av sina fordringsbelopp isamband med en konkurs. Motionärerna menar att detta leder tillatt bankerna blir mindre benägna att begära att deras kunderskall försättas i konkurs (yrkande 50). Motionärerna vill vidareha till stånd ett tillkännagivande från som innebär enändrad förmånsrättsordning. Vid en konkurs anser motionärernaatt leverantörer till ett företag som försatts i konkurs skallförmånsprioriteras och att skatter skall vara oprioriterade.Härigenom anser motionärerna att den s.k. dominoeffekten vidkonkurser kan förhindras (yrkande 51). Vidare yrkas i motionentillkännagivande om att de företag som försätts i konkurs tillföljd av något annat företags konkurs skall erhålla någon formav konkursganti eller räntefria lån (yrkande 52). Motionärernaanser att de föreslagna åtgärderna bör införas som entemporär krisåtgärd i avvaktan på att förslag till merpermanenta lagstiftningsåtgärder läggs fram.Likalydande yrkanden behandlades -- och avstyrktes -- avutskottet i det ovannämnda betänkandet LU40. Inte heller i dessafrågor finner utskottet skäl att frångå sin gjordabedömning. Enligt utskottet bör sålunda också yrkandena50--52 i motion Fi93 avslås.Stockholm den 13 maj 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI belutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), OweAndréasson (s), (), (),(), (), (),(), (), (),() och (nyd).Avvikande meningar1. Kronofogdemyndigheternas specialindrivningsenheterMaj-Lis Lööw, , , ,, och (alla s)anser att den del av lagutskottets yttrande sombörjar med "Ett likalydande" och slutar med "mening avslås. "bort ha följande lydelse:På de av lagutskottet i betänkandet 1992/93:LU30 anfördaskälen förordar utskottet att finansutskottet tillstyrker motionFi92 yrkande 35.2. Konkursrättsliga frågor m.m.Lars (nyd) anserdels att den del av lagutskottets yttrande som börjar med"Ett yrkande" och slutar med "yrkande 2 avslås." bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framfördes i reservationentill betänkandet 1992/93:LU35 och på däri anförda skäl förordarutskottet att finansutskottet tillstyrker motion Fi93 yrkande 2.Utskottet vill dock i sammanhanget framhållaatt frågan -- i stället för inom ramen för den avkommunikationsministern aviserade utredningen omtrafiksäkerheten -- skulle kunna övervägas av den beredning somregeringen beslutat att tillkalla med uppdrag attlämna förslag till en ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna.dels att den del av lagutskottets yttrande som börjar med"Frågor om" och slutar med "Fi93 avslås." bort ha följandelydelse:Såsom framfördes i reservation 6 till utskottets betänkande1992/93:LU40 är en sänkning av kostnaderna för lönegarantin enangelägen åtgärd. Utskottet förordar därför att finansutskottettillstyrker yrkande 5 i motion Fi93 om en omedelbar sänkning avtaket för lönegarantin till högst 50000kr att utgå undermaximalt tre månader.dels ock att den del av lagutskottets yttrande som börjarmed "Likalydande yrkanden" och slutar med "Fi93 avslås." bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som förs fram i reservation 4till utskottets betänkande 1992/93:LU40, och med den däri gjordamotiveringen förordar utskottet att finansutskottettillstyrker yrkandena 50--52 i motion yttrande1992/93:UU7yBilaga 6Regeringens proposition 1992/93:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m.(kompletteringspropositionen)Till finansutskottetFinansutskottet har genom beslut (FiUprotokoll 1992/93:31, § 31.8) berett utrikesutskottet tillfälleyttra sig över proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner, såvittpropositionen och motionerna rör utrikesutskottetsberedningsområde. har genom beslut (FiU protokoll 1992/93:31, § 31.7) därutöver tillutrikesutskottet överlämnat bilaga 7 i nämnda proposition jämteeventuella motioner, i vad avser avsnittet 2 Handelshögskola iRiga, . Utskottets ställningstagande beträffandeHandelshögskola i , , behandlas i ett särskiltbetänkande, varför frågan ej vidare berörs här.I yttrandet berör utrikesutskottet dels propositionen, delsmotionerna 1992/93:Fi93 (nyd) yrkandena 9--14 och 39--40 samt1992/93:Fi94 (v) yrkandena 21 och 24 (delvis).1. PropositionenI kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150) behandlas, iden del som berör utrikesutskottets beredningsområde, frågan omnivån för u-landsbiståndet. Regeringen framhåller att sänkningenav biståndsramen är temporär och att biståndet så snart Sverigesekonomi tillåter det åter skall utgöra av BNI. Iberäkningarna i kompletteringspropositionens långsiktigakonsekvenskalkyl sägs att biståndet successivt skall ökas föratt 1997/98 åter utgöra av BNI.Några yrkanden framförs ej.2. MotionernaYrkanden i anledning av proposition 1992/93:150 har, i vadavser frågor som hänför sig till utrikesutskottetsberedningsområde, framförts i motionerna 1992/93:Fi93 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) och 1992/93:Fi94 av . (v).I motion 1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) yrkas9. att omprövar tidigare beslut och godtar vad imotionen förordats om kraftiga besparingar i det multilateralabiståndet och sänker ifrågavarande anslag med 1,3 miljarderkronor för /94,10. att omprövar tidigare beslut och godtar vad imotionen förordats om kraftiga besparingar i SIDA-anslaget ochsänker ifrågavarande anslag med /94,11. att omprövar tidigare beslut och godtar vad imotionen förordats om kraftiga besparingar i andrabiståndsprogram (BITS m.m.) och sänker ifrågavarande anslag med1,för /94,12. att omprövar tidigare beslut och godtar vad imotionen förordats om kraftiga besparingar i administrationen avbiståndsprogram m.m. och sänker ifrågavarande anslag med 0,2miljarder kronor för /94,13. att höjer de tidigare anslagna medlen tillBaltikum och med för budgetåret1993/94,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggande förändringar ibiståndspolitiken,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att SIDA, BITS och samt endel mindre myndigheter inom biståndsområdet läggs ihop till enny operativ enhet,40. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besparingsmöjligheterna inom SIDAredan under /94.I motion 1992/93:Fi94 av m.fl. (v) yrkas21. att beslutar att biståndsmålet för budgetåret1993/94 skall vara av BNI,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt samarbete mot globalarbetslöshet och fattigdom.Utskottet3.1 U-landsbiståndetUtskottet har under /93 i ett yttrande och i tvåbetänkanden behandlat frågan om enprocentsmålet föru-landsbiståndet.Senast, i betänkandet 1992/93:UU32, anförde utskottetföljande.I utrikesutskottets yttrande till finansutskottet medanledning av proposition 1992/93:50 noterade utskottetregeringens mål att så snart som ekonomi så tillåteråter uppnå ett u-landsbistånd som motsvarar av BNI.I årets biståndsbetänkande (bet. 1992/93:UU15) underströkutskottet vikten av en återgång till enprocentsnivån så snartdet statsfinansiella läget tillåter. Utskottet betonade vidare,att neddragningen skall ses som en tillfällig åtgärd och att enåtergång till enprocentsmålet bör prioriteras.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla, att målet föru-landsbiståndet -- av BNI -- legat fast. Vidarekonstaterar utskottet, att regeringen ikompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150) framhåller attsänkningen av biståndsramen är temporär, och att biståndet såsnart ekonomi det tillåter åter skall utgöra avBNI. I beräkningarna i kompletteringspropositionens långsiktigakonsekvenskalkyl sägs att biståndet successivt skall ökas föratt 1997/98 åter utgöra av BNI.Det i kompletteringspropositionen angivna budgetåret, 1997/98,är, enligt utskottets uppfattning, att se som en prognos.Utskottet önskar ånyo understryka att en återgång tillenprocentsnivån bör prioriteras. Utskottet utgår mot dennabakgrund ifrån att en återgång görs tidigare om detstatsfinansiella läget medger detta.Utskottets ovan redovisade ställningstaganden äger alltjämtgiltighet.Därmed anser utskottet att motionerna 1992/93:Fi94 (v) yrkande21 och 1992/93:Fi93 (nyd) yrkande 14 i (berörd del) böravstyrkas.I motion 1992/93:Fi93 (nyd) yrkandena 9--12 föreslåsomprövning av tidigare beslut rörande anvisningar av medel tillanslag inom littera C. Internationellt utvecklingssamarbete.Motionärernas förslag skulle innebära en sänkning av den totalamedelsramen för u-landsbiståndet.Utskottet tog i sitt betänkande 1992/93:UU15 ställning tillyrkanden som, vad avser belopp och fördelning mellan de olikaanslagen på littera C, överensstämmer med de här aktuella. Isamtliga fall avstyrktes därvid motionärernas förslag. Riksdagenbeslöt att bifalla utskottets hemställan ibetänkande 1992/93:UU15.Utskottets ställningstaganden i betänkande 1992/93:UU15 ägeralltjämt giltighet.Utskottet anser mot denna bakgrund att motion 1992/93:Fi93(nyd) yrkandena 9--12 bör avstyrkas.3.2 ÖstbiståndetFr.o.m. /93 har ett särskilt verksamhetsområde,littera G, upprättats för samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa. Detta verksamhetsområde är skilt från anslaget föru-landsbistånd.Utskottet har i sitt betänkande 1992/93:UU16 utförligtbehandlat regeringens budgetproposition avseende detta samarbete(prop. 1992/93:100, bil. 4, litt. G) samt motioner väckta ianledning av propositionen. Utskottet godkände enligtbetänkandet regeringens förslag till medelsramar, såväl föranslagen G 1--G 3 som för de olika anslagsposterna. Utskottetgodkände vidare de riktlinjer som regeringen föreslagit föranvändningen av anslagen samt de principer och riktlinjer somenligt förslaget borde gälla för samarbetet med Central- ochÖsteuropa. Utskottet bekräftade i betänkandet sin tidigareuppfattning -- som också uttrycktes i flera motioner -- attsamarbetet med inte bör jämföras medeller utgöra en del av utvecklingsbiståndet till tredje världen.Utskottet framhöll i betänkandet att en mergrundläggande översyn av samarbete med Central- ochÖsteuropa och dess organisation är påkallad.Riksdagen beslutade att bifalla utskottetshemställan i betänkande 1992/93:UU16.Utskottets ställningstaganden i betänkande 1992/93:UU16 ägeralltjämt giltighet.Därmed anser utskottet att yrkande 13 och yrkande 14 (berörddel) i motion Fi93 (nyd) bör avstyrkas.3.3 Organisatoriska förändringarI motion 1992/93:Fi93 (nyd) yrkandena 39 och 40 föreslås attansvaret för allt svenskt statligt bistånd skall ligga på enoperativ myndighet. SIDA, BITS och samt en del mindremyndigheter inom biståndsområdet bör därför läggas samman. Detframhålls att redan för /94 bör kostnaderna förSIDA kunna halveras till ca . Motionärernahänvisar i sammanhanget till motion 1992/93:U266.Utskottet noterar att de här aktuella förslagen också berördesi motion 1992/93:U265. Förslagen behandlades av utskottet ibetänkande 1992/93:UU15. Utskottet ansåg därvid att deföreslagna förändringarna ej borde ifrågakomma. Utskottetsställningstaganden bekräftades av genom beslut den 28april 1993.Utskottets tidigare ställningstaganden äger alltjämtgiltighet.Därmed anser utskottet att motion 1992/93:Fi93 (nyd) yrkandena39 och 40 bör avstyrkas.3.4 Internationellt samarbete mot global arbetslöshetI motion 1992/93:Fi94 (v) yrkande 24 framhålls att det ärnödvändigt att åstadkomma ett vidgat internationellt samarbetemot global arbetslöshet och fattigdom. bör -- bl.a. påbasis av besluten vid om miljö och utveckling iRio de Janeiro -- verka för nya och mer rättvisa regler förValutafondens och agerande. I yrkandet behandlasäven övernationella stimulanspaket mot arbetslösheten m.m.Utskottet har under en följd av år (senast i bet.1992/93:UU15) behandlat motioner som i likhet med motion Fi94(yrkande 24) framfört synpunkter på bl.a. Världsbankensregelsystem och agerande. Utskottet har också i skildasammanhang (bl.a. i bet. 1992/92:UU15 samt i utskottetsyttranden /93:UU2y och 1992/93:UU6y) redovisat vad som frånsvensk sida görs för att följa upp det handlingsprogram, Agenda21, som antogs vid Riokonferensen.Utskottet har därvid erinrat om att i sitt samarbetemed har understrukit behovet avlångsiktighet samt att hänsyn bör tas till de sociala ochmiljömässiga dimensionerna. har också på senare tidkommit att tillmäta dessa aspekter allt större vikt. IVärldsbankens "" för år 1990uppmärksammades fattigdomsfrågorna särskilt och rapportägnades miljöfrågorna och sambandet mellan miljö, fattigdom ochbefolkning.Världsbanken antog 1991 en strategi för att genom olikainsatser söka minska fattigdomen. Denna strategi innefattarsåväl direkta projektinsatser för fattiga grupper för att skapasysselsättning och förbättra tillgången på hälsovård ochutbildning som krav på att fattigdoms- och fördelningsaspekterbeaktas i den övergripande ekonomiska planeringen. Iutformningen och antagandet av denna strategi har ochNorden varit pådrivande.Utskottet framhöll, mot denna bakgrund, i sitt betänkande1992/93:UU15, som biföll , attåterhämtning ur en ekonomisk krissituation endast kan blihållbar om de bakomliggande orsakerna till problemen undanröjs.Utskottet ansåg att det för flertalet har visat sig attekonomisk-politiska reformer och institutionella förändringarför att öka tillväxt och export har gett det bästa resultatet,samt att även de sociala sektorerna gynnas genom den generellaförbättringen, som är det eftersträvade målet.Utskottet vidhåller denna bedömning.Med det anförda anser utskottet att motion 1929/93:Fi94 (v)yrkande 24 i den del som berör utrikesutskottetsberedningsområde bör besvaras.Stockholm den 12 maj 1993På utrikesutskottets vägnarAlf WennerforsI beslutet har deltagit: (), Maj BrittTheorin (s), (), (), MargaretaViklund (kds), (nyd), (), BerndtEkholm (s), (), (), HadarCars (fp), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningarLars Moquist (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet har" och slutar med "(berörd del) bör avstyrkas" bortha följande lydelse:Utskottet instämmer i de synpunkter på nödvändigheten attförändra inriktning och nivå på det svenska biståndet som försfram i motionerna 1992/93:Fi93 yrkande 14 (nyd). Motionärernapekar med all rätt på att det är orimligt att i ett läge dåunderskottet i statsbudgeten beräknas uppgå till 162 miljarderkronor fortsätta att lämna ett bistånd om 0,av BNI.Enligt utskottets mening bör ha det av FN fastställdamålet om av BNI som ett långsiktigt riktmärke förbiståndet. Denna nivå är det inte möjligt att uppnå i dagensläge med den svåra ekonomiska situation som landet befinner sigi. Utskottet anser alltså att det samlade svenska biståndet --u-landsbiståndet och samarbetsbiståndet till Central- ochÖsteuropa -- skall uppgå till , dvs.något av BNI.Utskottet instämmer också i motionärernas uppfattning att detsvenska biståndet mera skall inriktas på hjälp och bistånd tillländer i vår närhet. Stödet till skuldlättnadsåtgärder börslopas och överenskommelser främjas mellan givar- ochmottagarländer om avskrivning av utvecklingsländernas skulder.Sverige bör också i internationella fora verka för ökadinternationell frihandel. Genom ökad frihandel hjälper manverkligen fattiga länder att komma bort från fattigdom ochbiståndsberoende och främjar en ekonomiskt hållbarutveckling.Med det anförda anser utskottet att motion 1992/93:Fi93yrkande 14 i berör del bör tillstyrkas samt att motion1992/93:Fi94 yrkande 21 bör avstyrkas.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet tog" och slutar med "9--12 bör avstyrkas" bort haföljande lydelse:Utskottet anser med anledning av motionen att börompröva tidigare beslut och förorda kraftiga besparingar.Anslaget till det multilaterala biståndet bör sänkas med 1,3miljarder kronor för /94.Vidare förordar utskottet en sänkning av anslagen till SIDAmed för /94, till Andrabiståndsprogram med för /94samt till administration med för budgetåret1993/94.Med det anförda anser utskottet att motion 1992/93:Fi93yrkandena 9--11 bör tillstyrkas.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet har i" och slutar med "(nyd) bör avstyrkas" bort haföljande lydelse:Utskottet tvingas med beklagande konstatera att regeringenännu inte vidtagit en omorientering av biståndet från ,och till , inkl.Baltikum. Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motion 1992/93:Fi93 (nyd) yrkandena 13 och 14 (iberörd del), nämligen att en större andel av biståndinom C- och G-anslagen borde ges till länder i vårt närområde.Utskottet föreslår att bistånd till ,höjs med 1 100 miljoner kronor.Med det anförda anser utskottet att motion 1992/93:Fi93yrkandena 13 och 14 (i berörd del) bör tillstyrkas.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Vänsterpartiet anser att som sin mening bör geregeringen till känna att enprocentsmålet för biståndet skallåterställas från och med /95.Försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU10yBilaga 7Saneringsprogram för de offentliga finanserna 1994--1998Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredaförsvarsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgetenför /94, m.m. (kompletteringspropositionen) jämtemotioner.PropositionenRegeringen föreslår i proposition 1992/93 bilaga 1 ettsaneringsprogram för de offentliga finanserna 1994--1998uppgående till . Härav skall begränsningen avden offentliga konsumtionen uppgå till ca 35 miljarder kronor.Regeringen anger att den statliga verksamheten kommer attutsättas för omfattande krav på rationaliseringar ocheffektiviseringar.Inom försvarsutskottets beredningsområde framhåller regeringenatt om omvärldsutvecklingen blir gynnsam kommer det att påverkautgiftsnivån försvarsbeslut.Regeringen föreslår bl.a. att godkännersaneringsprogrammet för de offentliga finanserna på 81 miljarderkronor för åren 1994--1998.MotionerMed anledning av propositionens bilaga 1 har avgivits enmotion med yrkanden som kan hänföras till försvarsutskottetsberedningsområde, den socialdemokratiska partimotionen Fi92yrkande 3 till den del det berör långsiktiga besparingar inomförsvaret och yrkande 18.FörsvarsutskottetFörsvarsutskottet vill inledningsvis framhålla att 1992års försvarsbeslut innebär att betydande krav ställs pårationaliseringar inom totalförsvaret underförsvarsbeslutsperioden --1997. Sålunda genomförs omfattandeorganisatoriska förändringar genom att ett 20-tal för närvarandesjälvständiga myndigheter läggs ned, slås ihop eller flyttassamt genom nedläggningar av krigsförband, bl.a. minskar antaletarmébrigader till 16. Antalet brigader har därmed i storthalverats . Vidare kommer antaletanställda inom försvaret att minska med ca 6000 underförsvarsbeslutsperioden.Riksdagen har mot bakgrund av dessa rationaliseringarfastställt de ekonomiska ramarna för totalförsvarets militäraoch civila delar för perioden --1997.Utskottet har med beaktande av vad som ovan anförts intet atterinra mot vad som i propositionen har anförts om utgiftsnivån i1997 års försvarsbeslut.I den socialdemokratiska partimotionen Fi92 framhålls att denkrympning av det militära försvaret som pågår i flera länderi gör det möjligt att också i omprövaförsvarsutgifterna.Långsiktiga besparingar som leder till lägre anslag /95 uppnås enligt motionärerna genom attförsvarsprisindex inte räknas upp till följd av kronansdepreciering . Vidare föreslås att den årligauppräkningen med den s.k. teknikfaktorn avskaffas /98.Under senare delen av 1990-talet kommer detta att leda tillbesparingar i storleksordningen 5--6 miljarder kronor.För /94 bör enligt motionärerna försvaretsanslagsram minskas med (yrkande 18). Dettaskall ske genom att importen av försvarsmateriel minskas med 200miljoner kronor. Antalet värnpliktiga som kallas in de närmasteåren bör minska med 3000--4000 vilket leder till enbesparing på /94. Dessutom böranslagen inom den civila delen av totalförsvaret reduceras med200 genom en minskning av reservationerna bl.a.för industriella åtgärder och genom försäljning av materiel.Utskottet erinrar om att i ett internationellt perspektivdet svenska försvarets ekonomiska nivå under en följd av årvarit oförändrad eller minskat som omvärldensstridskrafter tillförts ökade resurser. Utskottet erinrar vidareom att för det militära och det civila försvaret harfastställt de ekonomiska ramarna för såväl perioden --1997som för /94. Dessa ramar förutsätter attbetydande rationaliseringar genomförs inom totalförsvaret.Utskottet anser inte att ytterligare neddragningar såsomföreslås i motion Fö92 (s) är förenliga med 1992 årsförsvarsbeslut. Vad avser förslagen om försvarsprisindex, dens.k.