bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Erfarenheterna frånberörda kommuner visar bl.a. att miljöfrågorna kan bli ensamlande kraft i arbetet med att formulera mål och inriktningför kommunens utveckling. och , somfått i uppdrag att samordna kommunernas arbete, skall lämna enlägesrapport och en slutrapport två årsenare. Erfarenheterna från detta projekt bör successivt kunnatas till vara i kommunernas arbete. Förslag om hur det kommunalamiljöarbetet kan förstärkas och hur kommunerna kan bidra tillatt de nationella miljömålen utanför det lagregleradetillsynsområdet uppfylls har redovisats av utredningen omkommunernas arbete för en god livsmiljö som överlämnatsitt slutbetänkande, Kommunerna och miljöarbetet (SOU 1993:19),till regeringen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attföredragande statsrådet i annat sammanhang (prop. 1992/93:100,bil. 15) deklarerat sin avsikt att bjuda in företrädare förkommunerna till överläggningar om kommunernas roll och ansvar igenomförandet av lokala . På den regionala nivån skalllänsstyrelserna som regeringens företrädare svara för att denationella miljömålen uppfylls och att insatser inom olikasamhällssektorer på det regionala planet samordnas. Genom denökade decentraliseringen av miljöarbetet kommer länsstyrelsernaatt i ökad utsträckning också behöva arbeta med att samordna ochfölja upp de kommunala myndigheternas verksamheter. Somframhålls i propositionen skall länsstyrelsernas regionalamiljöanalyser användas som ett verktyg för att på ettkostnadseffektivt sätt, när det är möjligt, omforma denationella miljömålen till regionala miljömål. I likhet medföredragande statsrådet anser utskottet att länsstyrelserna haren god grund för att utveckla en samlad regional syn till stödför kommunerna, bl.a. med utgångspunkt i de regionalamiljöanalyserna. De centrala myndigheternas roll blir därmed iallt högre grad att ge riktlinjer och stöd till kommuner ochlänsstyrelser samt följa upp utvecklingen på miljöområdet. Meddet anförda ansluter sig utskottet till de av regeringenredovisade riktlinjerna när det gäller samhällsplaneringen ochkommunernas roll i detta arbete (avsnitt 4.1 och 4.2). Utskottetutgår därvid från att synpunkterna i motionerna Jo630 yrkande 15och Jo637 yrkandena 1 och 2 kommer att beaktas i det fortsattaarbetet med att på lokal och regional nivå uppfylla demiljöpolitiska målen. Bl.a. bör de många små och diffusautsläppen från t.ex. trafiken och den enskilda vedeldningenuppmärksammas. Motionerna påkallar således ingen särskild åtgärdfrån sida. I detta sammanhang bör även framhållas attnär den nya träder i kraft måstemyndighetsorganisationen på miljöområdet vara så anpassad attarbetsuppgifterna kan utföras effektivt och samordningsvinsteruppnås genom den nya lagstiftningen.Plan- och bygglagen m.m.Bostadsutskottet har i sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller m.m.anfört bl.a. följande.Bostadsutskottet delar vad som i propositionen anförts omsamhällsplaneringens betydelse för utvecklingen av ettkretsloppsinriktat samhälle. Det är naturligtvis av storbetydelse att kretsloppsprincipen kommer till uttryck i denlagstiftning som ligger till grund för den kommunalaplaneringen. I naturresurslagens (NRL) inledande bestämmelse (1kap. 1 §) stadgas också att den fysiska miljön skall användas såatt en från ekologisk synpunkt långsiktigt god hushållningfrämjas. Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrundhärav som naturligt att också PBL, med den knytning den har tillNRL, tillförs en bestämmelse med motsvarande innebörd. Ävenenligt bostadsutskottets mening bör den av regeringen föreslagnaändringen i 1 kap. 1 § PBL sålunda vidtas. Propositionensyrkande 4 tillstyrks. Motion Jo54 (nyd) yrkande 2 avstyrks.Det är naturligtvis viktigt att utfallet av de ovan förordadeförändringarna i följs upp. Förutom attdetta får anses vara en uppgift för regeringen ingår det iBoverkets verksamhetsområde att bl.a. följa tillämpningen av PBLoch ta de initiativ som behövs för att lagstiftningens syfteskall uppnås. Någon förändring i verkets uppgift på denna punktföreslås inte heller i regeringens proposition 1992/93:172 elleri bostadsutskottets betänkande 1992/93:BoU20 där frågan ommålsättningen för verksamheten vid m.m. tas upp. Detfår enligt utskottets mening mot bakgrund härav förutsättas attden i motion Jo51 (kds) yrkande 6 förordade uppföljningen avförändringarna i PBL kommer till stånd utan någon riksdagenssärskilda begäran härom. Motionsyrkandet avstyrks.När det gäller en förbättrad energihushållning anförbostadsutskottet bl.a. följande.Det finns skäl att både effektivisera och minskaenergiförbrukningen. Betydande insatser har också gjorts frånsamhällets sida för att åstadkomma en sådan utveckling. Detgäller bl.a. utformningen av de regler som styr byggandet.Gällande nybyggnadsregler innebär i förhållande till tidigaregällande byggnorm skärpta krav på energihushållning i allabostadshus. I det förslag till reviderade byggregler somBoverket lagt fram ingår dessutom vissaförändringar när det gäller olika energikrav m.m. Förslaget idenna del syftar till att minska energiförbrukningen ochförbättra energieffektiviteten i våra byggnader. Som framgår avden kortfattade redovisningen ovan har redan en rad åtgärdervidtagits som syftar till att åstadkomma en förbättradenergihushållning och en effektivisering av energianvändningen ibyggnadsbeståndet. Utskottet är mot bakgrund härav inte berettförorda ytterligare insatser med den inriktning som föreslås imotion Jo59 (s) yrkande 1. Motionen avstyrks.Jordbruksutskottet får för egen del anföra följande.Jordbruksutskottet anser i likhet med vad bostadsutskottetanfört att det är av stor betydelse att kretsloppsprincipenkommer till uttryck i den lagstiftning som ligger till grund förden kommunala planeringen. Även plan- och bygglagens näraanknytning till naturresurslagen motiverar den nu föreslagnabestämmelsen. Utskottet tillstyrker därmed den av regeringenföreslagna ändringen i 1 kap. 1 § . MotionJo54 yrkande 2 avstyrks.Utskottet anser i likhet med vad som sägs i motion Jo51yrkande 6 att det är viktigt att förändras isyfte att planering för ett boende där hänsyn tas till miljönförenklas för den enskilde. Utskottet förutsätter därvid attutfallet av nu föreslagen förändring i PBL följs upp. Somframhålls i bostadsutskottets yttrande får detta anses vara enuppgift för regeringen och , inom vars verksamhetsområdebl.a. ligger att följa tillämpningen av ochta initiativ för att säkerställa att lagstiftningens syfteuppnås. Motion Jo51 yrkande 6 torde därmed kunna tillgodosesutan någon vidare åtgärd.Utskottet ansluter sig även till bostadsutskottets bedömningnär det gäller frågan om energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet och avstyrker därmed motion Jo59 yrkande 1.Olika styrmedel och åtgärder för en kretsloppsanpassning avvaruproduktionenPropositionenEkonomiska styrmedel m.m.Enligt propositionen skall som riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling gälla att ekonomiskastyrmedel i ökad omfattning skall utvecklas och användas inommiljöpolitiken. Enligt föredragande statsrådet är de ekonomiskastyrmedel som närmast bör övervägas bl.a. olika skatter/avgifterpå varor för att minska förbrukningen och stimulera en övergångtill alternativ som är skonsammare mot miljö och hälsa och/ellerinnebär bättre hushållning med knappa resurser. Vidare framhållsbetydelsen av andra styrmedel som information och olika formerav märkning. Regeringen har vidare tillsatt en kommitté (dir.1992:04) med uppgift att göra en konsumentpolitisk översyn.Bl.a. skall man se över behovet av ytterligare åtgärder för attstimulera den utveckling som pågår.Offentlig upphandling m.m.Som riktlinje för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingskall enligt propositionen gälla att stimulera tillmiljöanpassad produktutveckling genom att miljökrav i ökadutsträckning ställs vid offentlig upphandling. Det är angelägetatt samarbete i detta syfte etableras mellan centralamyndigheter med särskild kompetens inom miljöområdet, t.ex.Naturvårdsverket, Kemikalieinspektionen och den nya Nämnden föroffentlig upphandling.Som riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingskall vidare gälla att arbetet med nya standarder skall bedrivasmed inriktningen att standarderna skall vara analyserade medavseende på sina miljökonsekvenser. Miljö- och hälsoaspekter börintegreras i företagens arbete med kvalitetssäkring och istandarder för detta. Enligt föredragande statsrådet bör ettsärskilt råd för standardiseringsfrågor om yttre miljöövervägas.MotionernaEkonomiska styrmedel m.m.I motion Jo60 (s) konstateras att kommunerna numera harmöjlighet att differentiera avfallstaxorna för att stimulerakällsortering. Även vatten- och avloppstaxan liksom energitaxanbör enligt motionärerna kunna utformas så att den ger användarnaklara ekonomiska incitament att minska vatten- ochenergiförbrukningen. En utredning bör tillsättas för att lämnaförslag till hur sådana taxor kan utformas (yrkande 2). Det ärvidare angeläget att utveckla övriga miljöekonomiska styrmedelsamt stärka den miljöekonomiska forskningen. Även informationoch utbildning är viktiga styrmedel för att minskamiljöstörningarna, liksom ett mer allmänt utnyttjande avmiljökonsekvensbeskrivningar, miljörevisioner och utarbetandetav miljöstandarder (yrkande 3). Även i motion Jo630 (s)framhålls behovet av att bredda användningen av ekonomiskastyrmedel (yrkande 11) samt att miljöstyrande taxor börinföras inom fler områden än avfallshanteringen, t.ex.när detgäller vatten- och avloppstaxan (yrkande 12). I motion Jo665 (m)framhålls möjligheterna att ta ut miljöavgifter för attgenomföra åtgärder i enlighet med . Enligt motion Jo688(s) är olika miljöavgifter eller skatter ett sätt att utnyttjamarknadsekonomins egna spelregler i miljöns tjänst. Den s.k.PPP-principen (Polluter Pays Principle) innebär enligtmotionären att miljöfarliga produkter skall belastas med enmiljökostnad. Mycket återstår att göra i detta avseende när detgäller hushållsprodukter.Offentlig upphandling m.m.I motion Jo51 (kds) yrkande 3 framhålls nödvändigheten av attden offentliga upphandlingen är miljövänlig och att lämpligaåtgärder bör vidtas för att stimulera en sådan utveckling.Enligt motionärerna borde detta vara en uppgift förKretsloppsdelegationen. Enligt motion Jo52 (-) yrkande 10 börregeringen när det gäller offentlig upphandling årligenåterkomma med en redovisning av hur myndigheter, verk, kommuneroch landsting omsätter de nu föreslagna riktlinjerna i handling.Om riktlinjerna inte får genomslag bör redovisningen åtföljas avförslag till nya åtgärder.I motion Jo630 (s) konstateras att internationella standarderkan bli ett viktigt instrument i arbetet för en bättre miljö.Standarder är en viktig vägledning för bl.a. dem som konstruerarnya produkter. pågår ett intensivt arbete inomramen för det s.k. ISO-9000. Regeringen bör , , i uppdrag att arbeta fram ettunderlag för hur miljökriterier skall integreras i standarder(yrkande 20).Utskottets övervägandenEkonomiska styrmedel m.m.Frågan om användningen av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken har behandlats av flera statliga utredningar,senast i slutbetänkande Sätt värde påmiljön (SOU 1990:59). Utredningen lämnade bl.a. en rad förslagtill utsläpps- och produktavgifter samt avgifter och ändradeskatte- och bidragsregler inom energi- och trafikområdet. Pågrundval bl.a. av förslag från harriksdagen fattat beslut om att införa ett antalmiljöavgifter/skatter inom framför allt energiområdet. Riksdagenhar tidigare ställt sig bakom en samlad strategi för ökadanvändning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (prop.1991/92:150 bil. I:12, JoU24, rskr. Jordbruksutskottetanförde därvid bl.a. att det från effektivitetssynpunkt finnsstarka skäl som talar för ett ökat inslag av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken, vilket emellertid inte innebär attdessa styrmedel allmänt sett är att föredra framför andra typerav styrmedel eller åtgärder. Valet av styrmedel måste givetvisalltid göras med utgångspunkt i miljöproblemets karaktär och detmål man vill uppnå.Bostadsutskottet har i sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller ekonomiska styrmedel m.m.anfört bl.a. följande.Regeringen tillsatte en särskild arbetsgrupp --Avgiftsgruppen -- med uppgift att utarbeta förslag beträffandeden kommunala avgiftssättningen, främst inom de kommunalatekniska verksamheterna som vatten och avlopp, elektricitet ochrenhållning. Avgiftsgruppen har överlämnatbetänkandet Avgifter inom verksamhet -- förslag tillmodifierad självkostnadsprincip (Ds 1993:16). Som framgår avtiteln innehåller betänkandet förslag om kommunalavgiftssättning som baseras på en modifieradsjälvkostnadsprincip. Förslaget syftar bl.a. till att öppna enmöjlighet att ta ut avgifter som kan användas för att finansieranödvändiga investeringar i syfte att minska miljöbelastningenoch att påverka konsumtionsmönstret i miljövänlig riktning.Arbetsgruppens arbete är ännu inte avslutat. Gruppen kommersenare i vår att lämna förslag till en omarbetad va-lag. När detgäller frågor avseende avgiftssättning för el har dessaöverlämnats till som avser att avgeett betänkande . Som framgår av redovisningenovan är den kommunala avgiftssättningen föremål för omfattandeöverväganden. Enligt utskottets mening bör resultatet av dessaöverväganden avvaktas. Motion Jo60 (s) yrkande 2 avstyrks medhänvisning härtill.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande. tidigare framhållit (1990/91:JoU30 s. 86) är det enuppgift för miljöpolitiken att se till att kostnader i form avmiljöeffekter beaktas när företagen och hushållen väljer mellanolika handlingsalternativ. Detta kan i princip ske genomekonomiska styrmedel i form av miljöskatter, miljöavgifter ellermiljösubventioner. I likhet med vad som anförts i propositionenoch motionerna anser utskottet att ekonomiska styrmedel börkomma till ökad användning i det fortsatta arbetet mot en merkretsloppsanpassad samhällsutveckling. Kombinationen avstyrmedel kan behöva variera för skilda produktgrupper ochmaterialslag. Den av godkända strategin föranvändningen av ekonomiska styrmedel innebär bl.a. att skatteroch avgifter bör utformas så att miljökostnader beaktas på sammasätt som andra samhällskostnader. Möjligheten att differentieramiljörelaterade avgifter inom olika samhällssektorer skall ävenses över. De styrmedel som finns och som verkar inom och mellansektorer skall löpande ses över i syfte att åstadkomma den mesteffektiva styrningen mot de miljömål som har angivits. Utskottetvill i detta sammanhang även betona att internationelltöverenskomna ekonomiska styrmedel är nödvändiga för attförverkliga besluten från . Beträffandeavfallsskatt återkommer utskottet under avsnittetAvfallshanteringen och kommunerna. I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas andra miljöpolitiska styrmedel som forskning,utbildning, information, krav på miljökonsekvensbeskrivningar,utvecklandet av miljöstandarder och ökad användning avmiljörevision inom näringslivet. Dessa frågor berörs även påannat håll i detta betänkande. Med det anförda ansluter sigutskottet till vad föredragande statsrådet anfört omriktlinjerna för ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken(avsnitt 5.2). Därmed torde syftet med motionerna Jo630yrkandena 11 och 12, Jo665 och Jo60 yrkandena 2 och 3 iväsentliga delar vara tillgodosett. Motionsyrkandena bör därförinte föranleda någon vidare åtgärd.Utskottet gör samma bedömning beträffande motion Jo688.Offentlig upphandling m.m.Utskottet konstaterar i likhet med föredragande statsrådet attdet finns goda möjligheter att stimulera till miljöanpassadproduktutveckling genom att i ökad utsträckning ställa miljökravvid offentlig upphandling. En uttalat miljömedveten offentligupphandling bör kunna leda till att tillverkarna tar ytterligaresteg mot miljöanpassad produktion. Som betonas i propositionenär det angeläget att samarbete i detta syfte etableras mellancentrala myndigheter med särskild kompetens inom miljöområdet,t.ex. , Kemikalieinspektionen och den . Samarbetet bör syfta till attbl.a. sprida information och erfarenheter till upphandlandeorgan och uppmärksamma framgångsrika exempel på miljöhänsyn vidupphandling i samverkan mellan statliga myndigheter och andraberörda instanser. Med det anförda ansluter sig utskottet tillvad föredragande statsrådet anfört om riktlinjer för miljökravvid offentlig upphandling (avsnitt 5.4). Motionerna Jo51 yrkande3 och Jo52 yrkande 10 avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Standarder har utarbetats på frivillig grund efterinitiativ från framför allt industrin. För detta arbete finnssåväl nationella som internationella organ. Medlemmar i deinternationella standardiseringsorganen är nationellastandardiseringsorgan. i (SIS) svarar tillsammans med nio fackorgan för olika delar avdet nationella standardiseringsarbetet.Av propositionen framgår att SIS tillsammans med intressenter-- näringslivet, myndigheter och organisationer -- har beslutatbilda en referensgrupp för policyfrågor inom miljöområdet. Dettabör enligt utskottets mening vara en god bas för möjligheternatill förstärkning av miljöfrågornas betydelse inomstandardiseringen. Det av föredragande statsrådet aviseradeuppdraget till berörda myndigheter att belysa möjligheterna attinrätta ett särskilt råd för standardiseringsfrågor om yttremiljö bör också kunna ge ökade möjligheter att tillgodosemiljöhänsynen i standardiseringsarbetet. Utskottet vill i likhetmed föredragande statsrådet betona det väsentliga i attutvecklingen mot miljöanpassade produkter inte hämmas ellerförhindras därför att hänsyn inte tagits till miljöfrågor istandardiseringsarbetet. Miljökonsekvenser skall vara utreddaoch hänsyn till dem skall tas, särskilt vid utarbetande avprodukt- och processtandarder. Detta ligger också i linje med deförslag som presenterats inom de internationellastandardiseringsorganen. Som framhålls i propositionen harstandardiseringen en ny roll dels genom att arbetet bedrivsinternationellt och har utvidgats till nya områden, dels genomatt EG använder standardiseringen som ett verktyg igenomförandet av den Inre marknaden. bör ävenfortsättningsvis inom ramen för det internationellastandardiseringsarbetet verka för ökad miljöhänsyn på dettaområde. Med det anförda ansluter sig utskottet till vadföredragande statsrådet anfört om riktlinjer förmiljökonsekvensanalyser vid standardisering (avsnitt 5.5).Utskottet utgår därvid från att synpunkterna i motion Jo630yrkande 20 kommer att beaktas i det fortsatta arbetet på dettaområde. Motionsyrkandet bör därför kunna lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.KemikaliekontrollPropositionenEnligt föredragande statsrådet bör de principer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling som föreslås ipropositionen även gälla för kemikaliekontrollen. Det finnsanledning att överväga även andra sätt än de nuvarande att fåföretagen att inkludera hälso- och miljörisker i produktenspris. En utredare har tillsatts för att se övermiljöskadeförsäkringen (dir. 1992:13). I uppdraget ingår attutreda hur tillverkare, importörer och andra som hanterarkemikalier kan åläggas att vara ansvarsförsäkrade för sinprodukt. Utredningen skall vara klar den 31 augusti 1993.Som närmare riktlinjer för kemikaliekontrollen inom ramen fören kretsloppsanpassad samhällsutveckling skall gällaatt flödena och användningen av hälso- och miljöskadligakemikalier bör minskas. De flöden som ändock innehåller skadligakemikalier bör i möjligaste mån slutas. Systematiskriskhantering av kemikalier behöver utvecklas ytterligare.Användningen av de mest skadliga ämnena bör avvecklas. Planerför riskbegränsning bör tas fram för ett antal ämnen inom enfemårsperiod.att substitutionsprincipen bör hävdas internationellt ochtillämpningen i utvecklas.att arbetet med att öka kunskaperna om och begränsa riskernamed hälso- och miljöskadliga kemikalier bör intensifieras. Dettaarbete bör i princip bekostas av industrin enligt PPP-principen.att kemikaliekontrollen så lång möjligt bör genomföras iinternationellt samarbete och bör där vara aktivtpådrivande.Enligt föredragande statsrådet bör Kemikalieinspektionen ges iuppdrag att i samråd med bl.a. identifieraanvändning av klor och klorerade organiska ämnen som börbegränsas och ge förslag till avveckling eller riskbegränsning.De bör även ges i uppdrag att analysera hälso- och miljöriskerförenade med användning av tvätt-, disk- och rengöringsmedelsamt ge förslag till åtgärder för att påskynda utvecklingen.MotionernaI motion Jo57 (m) framhålls behovet av samhällsekonomiska ochmiljömässiga konsekvensbeskrivningar i samband med avvecklingenav skadliga ämnen. Enligt motionären får kretsloppet ej drivasså långt att kemiska ämnen förbjuds utan att de totalamiljöeffekterna beaktas. Det fordras en noggrann nytto- ochriskavvägning med en bedömning av de ekonomiska ochmiljömässiga effekterna. Enligt motion Jo60 (s) finns detanledning att utvidga de i propositionen redovisade uppdragentill Kemikalieinspektionen till att omfatta även andra angelägnakemikaliegrupper. Kemikalieinspektionen bör därför erhålla ettnytt begränsningsuppdrag (yrkande 4).I flera motioner uppmärksammas tillämpningen avsubstitutionsprincipen. Enligt motion Jo49 (v) yrkande 8 börregeringen före återkomma till medförslag om hur substitutionsprincipen effektivare skall kunnatillämpas på kemikalier. Vidare bör regeringen före den 1januari 1994 återkomma med förslag om hur substitutionsprincipenskall tillämpas på tvätt- och rengöringsmedel (yrkande 9). Imotion Jo52 (-) yrkas att hos regeringen begär enutvärdering av substitutionsprincipen. Enligt motionären börtill grund för ett producentansvar ligga en analys av hurutbytesregeln i lagen om kemiska produkter tillämpats (yrkande4). Enligt motion Jo60 (s) är det angeläget med större insatserför information om substitutionsprincipen och om möjligautbyteskemikalier. Informationen bör riktas speciellt tillkommuner och näringsliv. Stat, kommuner och näringsliv bordekunna samordna och gemensamt finansiera en sådan information(yrkande 5). Även på det internationella planet och i pågåendeEG-förhandlingar måste frågan om substitutionsprincipen drivas(yrkande 6).I motion Jo49 yrkas att beslutar att förbjuda blyadbensin fr.om. (yrkande 10). I motion Jo60framförs krav på en avvecklingsplan för blyad bensin (yrkande14).Förbud mot användning av blyhagel vid jakt och börenligt motion Jo602 (s) införas . Enligt motionJo615 (fp) bör ett sådant förbud införas . Imotion Jo660 (kds) framhålls behovet av att ett förbud motanvändningen av blyhagel införs . Motsvarande synpunktredovisas även i motion Jo672 (s) och då med betoning på jaktinom internationellt skyddsvärda våtmarker.Enligt motion Jo606 (fp) har det visat sig att kvicksilverfrån amalgam är en stor belastning på den yttre miljön. Det kaninte försvaras att tandvården fortfarande får använda dettagift. Ett förbud mot användningen av amalgam somtandfyllnadsmaterial måste införas. Fram till totalförbudetsgenomförande skall varje ny amalgamfyllning beläggas med enpant. De medel som på detta vis insamlas skall avsättas till ensärskild fond för omhändertagande och destruktion avkvicksilvret. Enligt motion Jo652 (kds) bör kvicksilverhaltigalampor och lysrör klassas som miljöfarligt avfall. Härigenomsäkerställs en rationell och säker hantering av detta avfall. Imotion Jo693 (c) begärs att regeringen skall ge Naturvårdsverketi uppdrag att utarbeta ett förslag till ett pantsystem förkvicksilverhaltiga lysrör och lampor.I motion Jo51 (kds) yrkande 7 framhålls behovet av att eninventering över riskerna med krom- och arsenikbehandlat virkeutförs. Syftet skall vara att förhindra skadeverkningar av dessamaterial samt att arbete och forskning med att få framalternativa material/metoder stimuleras. Enligt motion Jo696 (-)bör hos regeringen begära förslag till åtgärder föratt minska de negativa miljöeffekterna av kromanvändningen.Utskottets övervägandenFörsvarsutskottet har avgett yttrande över propositionenjämte vissa motioner. Yttrandet bifogas till detta betänkande.