bet · GG01SoU15 · 1993-03-18 00:00:00 — Man har också börjat att närmare granska deinträffade dödsfallen bland orienterare och har i detta syfteinlett diagnostik och undersökning av 240 elitorienterare sombedömts tillhöra riskgruppen. På basis av bl.a. resultaten fråndenna undersökning skall ett forskningsprojekt läggas upp medsyfte att utröna orsakerna bakom de plötsliga dödsfallen.Sjukvårdshuvudmännen svarar för finansieringen av projektetsmedicinska del. För projektets forskningsdel har det från olikahåll ansökts om medel. Bl.a. har en ansökan underställtsMedicinska forskningsrådet.Regeringen har beslutat att 750 000 krfår utbetalas till för forskningsinsatser isyfte att finna orsakerna bakom de inträffade dödsfallen. Medlenskall -- efter erforderlig prövning bl.a. av aktuellaforskningsprojekts vetenskapliga kvalitet -- utbetalas tillprojekt med denna inriktning. Stödet skall utgå underinnevarande budgetår i avvaktan på att aktuella projekt kanprövas inom ramen för de reguljära systemen vad avserfinansiering av forskningsinsatser.Utskottets bedömningI avvaktan på att aktuella projekt kan prövas inom ramen förde reguljära systemen för finansiering av forskningsinsatser harregeringen beslutat att ställa medel till förfogande isyfte att finna orsakerna bakom de inträffade dödsfallen blandorienterare. Motion So451 (c) är därmed tillgodosedd ochavstyrks därför.Insatser mot aids (D 2)Från anslaget betalas utgifter för särskilda insatser för attbekämpa spridningen av det virus, humant immunbristvirus (hiv),som kan leda till sjukdomstillståndet aids (acquired immunedeficiency syndrome -- förvärvad immunbrist). Infektion av hivhänförs enligt smittskyddslagen (1988:1472) till deanmälningspliktiga sjukdomar som är samhällsfarliga.Ett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningen avhiv/aids har antagits av på grundval av proposition1987/88:79 om åtgärder mot aids (1987/88:SoU10, rskr.165). Handlingsprogrammet innefattar information tillallmänheten och särskilda grupper med s.k. riskbeteende.Från förevarande anslag lämnas också ett extra bidrag, somutgår främst till , ,, kommun och menäven till andra sjukvårdshuvudmän.Sverige deltar även i det internationella arbetet med attbekämpa aids. Den del av medlen som avser information och stödtill psykosocialt arbete och utvecklingsarbete m.m. disponerasav . Vid finns ett rådför aidsfrågor, som har en rådgivande funktion.Folkhälsoinstitutet har numera den övergripande uppgiften attsamordna arbetet med att begränsa spridningen av hiv/aids.Socialstyrelsen disponerar medel från anslaget för att utvecklaen offensiv narkomanvård.I budgetpropositionen beräknas, sedan medel för myndigheternashandhavande av hiv/aidsfrågorna beräknats under anslagen tillFolkhälsoinstitutet och , i övrigt ett anslagtill insatser mot aids för /94 på 185 220 000 kr.Information om hiv/aidsI motion Ju608 av m.fl. (m, c, fp, kds)begärs ett tillkännagivande om att öka information ochupplysning, framför allt via upplysning omhiv/aids (yrkande 5). Motionärerna syftar till informationför att motverka den spridning av hiv/aids som följer i spårenav den ökade s.k. sexturismen till framför allt koncentrerar sin verksamhet till olikaprogram. En enhet vid institutet omfattar verksamhetsområdenahiv/aids samt sex och samlevnad, oönskade graviditeter och STD(sexuellt överförbara sjukdomar) i övrigt. Den omfattandeinternationella smittspridningen i kombination med ökat resandeöver landets gränser och pågående invandring till Sverigeinnebär en risk för fortsatt smittspridning i anser att det är nödvändigt att etthivpreventivt arbete av minst samma omfattning som hittillsfortsätter inom landet. Det behövs därvid centralt initieradeinsatser från institutet. Institutets program som gällerhiv/aids har till huvudinriktning att förmedla kunskap, attmotverka spridning av hiv/aids och att motarbeta diskrimineringav hivsmittade.En broschyr som riktar sig till resenärer med information omsmittrisken utarbetas inom Folkhälsoinstitutet.Broschyren kommer att fr.o.m. april finnas tillgänglig påapotek, vaccinationscentraler och polismyndigheter. Ävenannonsering i dagspressen planeras.Utskottets bedömningUtskottet anser att det hivpreventiva arbete som under mångaår pågått inom Aids-delegationen och och som nuövergått till måste fortsätta. Det arbetesom nu upptagits av omfattar bl.a. enbetydande upplysningsverksamhet. Informationsmaterial omsmittrisken håller på att utarbetas. Något uttalande frånriksdagen behövs därför inte. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Ju608 yrkande 5 (m, c, fp, kds).SmittspårningI motion So513 av (-) begärs etttillkännagivande om att samhället bör få ökade befogenheter föratt ta hivtest på vissa grupper där man vet att aidsrisken ärstor (yrkande 4). Motionären syftar på narkomaner ochprostituerade och anser att bestämmelserna då det gällerprovtagning för att påvisa hivantikroppar (smitta) , pågrund av önskan om anonymitetsskydd, är så komplicerade att deti praktiken ofta är omöjligt att av epidemiologiska ellersmittprofylaktiska skäl utföra en blodundersökning. Motionärenanser att tvång i vissa lägen måste accepteras och rekommenderassåsom kontrollåtgärd.I betänkandet 1991/92:SoU15 behandlade utskottet ettflertal motioner bl.a. under rubrikerna Smittskyddslagen ochsmittskyddsarbetet, Anonymitet vid hivtest, Smittspårning ochSveriges inställning till rekommendation nr R (89)14. På s. 59 f. i betänkandet redovisas gällande regler,pågående arbete samt utskottets ställningstaganden. För enfullständig redovisning hänvisas sålunda till betänkandet.Sammanfattningsvis ansåg utskottet att det inte fanns någonanledning för att ta initiativ i frågan om ändring avsmittskyddslagen.En utvärdering av smittskyddsverksamheten och den nyasmittskyddslagen (1988:1472), som trädde i kraft den 1 juli1989, har gjorts av och överlämnades tillSocialdepartementet med förslag om vissaändringar i smittskyddslagen. Utskottet har inhämtat attSocialdepartementet arbetar med en bredare översyn avsmittskyddslagen än som omfattades av Socialstyrelsensutvärdering. Bl.a. har ()besökt och redovisat sin uppfattning om de bestämmelsersom gäller för tvångsisolerade. En propositionmed förslag om vissa ändringar i smittskyddslagen planeras tilltidigast maj 1993.Utskottets bedömningUtskottet anser det nödvändigt att vidmakthålla övervakningenav utvecklingen av hiv i landet. En översyn av delar avsmittskyddslagen görs i medsikte på en proposition senare i vår. Utskottet utgår från attäven frågor om testning för hiv kommer att övervägas i detsammanhanget. Något uttalande från behövs såledesinte. Med det anförda avstyrker utskottet motion So513 (-)yrkande 4.MedelsanvisningUtskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Insatser mot aids.Bidrag till Spri (D 4)Från anslaget utgår statens bidrag till Spri. Spri är hälso-och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Huvudmän för institutet ärstaten och . Staten svarar för hälften avfinansieringen av Spri.Staten och har träffatett avtal om Spri för perioden --1995. Sammanfattningsvisinnebär det nya avtalet om Spri att det blir en tydligaremarkering av att tyngdpunkten i verksamheten skall ligga i ettlångsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete. Spri skall istörre utsträckning än arbeta med att för praktisktillämpning identifiera, beskriva, utvärdera, integrera ochsammanställa resultaten av den forskning och detutvecklingsarbete som utförs inom Spris verksamhetsområde,nationellt och internationellt. En väsentlig del av verksamhetenskall vara metodutveckling av betydelse för hälso- ochsjukvården.I budgetpropositionen föreslås att anslaget som omfattarenbart medel för basfinansieringen till Spri beräknas till26300000 kr.I motion So433 av () hemställs attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom att avveckla statens del av Spri. Som skäl för en sådanavveckling anför motionären statens mycket dåliga ekonomi samtdet faktum att Spris största kunder är landstingen. En annanorganisation och finansiering av sjukvården skullekunna innebära att landstingen försvinner och att Spri intefyller någon funktion. Sammantaget utgör detta tillräckliga skälför att avveckla statens del av Spri, enligt motionären. I det avtal om Spri för perioden --1995 som statenoch träffade sägs i bilaga 1till avtalet bl.a. att det ligger i sakens natur att Sprisverksamhet inom området kan behöva ändras i takt medutvecklingen inom hälso- och sjukvården. Vidare anges att enutvärdering av Spris verksamhet skall vara avslutad den 1september 1994. Utvärderingen skall utgöra underlag inför ettställningstagande till Spris verksamhet efter år 1995.Utvärderingen skall omfatta Spris verksamhet men med tyngdpunkt på verksamheten fr.o.m.år 1993.Utskottets bedömningEnligt vad utskottet inhämtat skall en utvärdering av Sprisverksamhet, med tyngdpunkt göras ochvara avslutad . Utskottet anser att inte börföregripa regeringens kommande förslag i denna fråga. Med detanförda avstyrks motion So433 (m).Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Bidrag till Spri.Övriga medelsanvisningar under DUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ikrig (D 3), Bidrag till WHO (D 5) och Bidrag till WHO-enhetenför rapportering av läkemedelsbiverkningar (D 6), vilka intemött någon erinran i form av motioner.Omsorg om äldre och handikappade (E 3--E 5, E7--E 9)Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder(E 4)I budgetpropositionen föreslås 60023000kr underanslaget E4.Från anslaget får bidrag till , depåverksamheten, till verksamheten med ledarhundarsamt till viss övrig verksamhet. Föreningen bidrag till tidningsutgivning för dövblinda ochSveriges dövas . Underanslaget utges vidare bidrag till rikstolktjänst, palynologiskalaboratoriet vid , De handikappadesriksförbunds, Synskadades riksförbunds och förrörelsehindrade barn och ungdomar rekreationsanläggningar,föreningen samt till Neurologiskthandikappades riksförbund.MotionerI motion So241 av och (s, c)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om behovet av ersättning för merkostnader vidrekreationsverksamhet för personer med funktionshinder. Sammayrkande framställs också i motion So283 av ochJan ().I båda motionerna anförs att personer med funktionshinderklarar sig lättare än för sedan, då de tarin på hotell eller rekreationsanläggningar. För dem med meromfattande handikapp är däremot valfriheten mer begränsad. slutbetänkande (SOU 1992:52) läggs förslagfram om vidgade möjligheter till rekreation utanför hemmet.Handikapputredningens förslag kommer dock enligt uppgift attkunna genomföras först på sikt.De handikappade har själva genom sina organisationer byggt upprekreations- och hotellverksamhet för personer medfunktionshinder, såsom och Årevidden. Visststatsbidrag har utgått för hotellverksamheten med anledning avvissa merkostnader. Samhällets stöd har dock, enligtmotionärerna, inte varit tillräckligt varför hotellverksamhetennu måste minska. inskränker sitt öppethållande tillapril--augusti och Årevidden kommer att stängas under tidenmaj--juni samt oktober--december. Härigenom kandriftsförlusterna begränsas, men det begränsar ocksåmöjligheterna att upprätthålla servicen för dem för vilkahotellen tillkommit. Motionärerna anser att om verksamhetenskall kunna upprätthållas på en godtagbar nivå krävs en störreinsats från samhällets sida. Direkta påvisbara merkostnadermåste kunna utgöra grund för ytterligare övervägande enligtmotionärernas mening.De handikappades riksförbund () har uppvaktat utskottetmed anledning av motion So241.Proposition 1992/93:159I proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade berörs också frågan om funktionshindradesmöjligheter till fritidsaktiviteter. Förslag läggs om etttillägg till hälso- och sjukvårdslagen (HSL) som klargör attsjukvårdshuvudmännen har en skyldighet att tillhandahållahjälpmedel för funktionshindrade i deras dagliga livsföring ochhjälpmedel för vård och behandling. Föredraganden anför att medhjälpmedel för den dagliga livsföringen avses även hjälpmedelsom möjliggör för den funktionshindrade att delta i normalafritids- och rekreationsaktiviteter i hemmet eller närmiljön.Föredraganden anför vidare att han avser att uppdra åtHandikappinstitutet att göra en särskild utredning omfritidshjälpmedel. En sådan utredning bör ha som inriktning attdels klargöra i vilken omfattning hjälpmedel för motions-,sport- och hobbyaktiviteter föreskrivs av huvudmännen,dels pröva förutsättningarna för att öka möjligheterna förfunktionshindrade att få tillgång till sådana fritidshjälpmedel.Ett tidsbegränsat stimulansbidrag föreslås inrättas för attpåskynda utvecklingen av olika insatser med huvudsakliginriktning på grupper med avancerade hjälpmedelsbehov och småhandikappgrupper med specifika hjälpmedelsbehov.HandikapputredningenI slutbetänkande Ett samhälle föralla (SOU 1992:52) diskuteras funktionshindradesmöjligheter till fritid, rekreation och semester. Utredningenanför att som ett led i kommunens skyldighet att planerainsatser för människor med funktionshinder kan det varaangeläget att ge riktat kommunalt stöd tillrekreationsanläggningar som i sin verksamhet har lokalinriktning.Utredningen konstaterar att som komplement tillannat utbud behövs särskilt anpassade fritids- ochrekreationsanläggningar med hela landet som upptagningsområde.Utredningen har därvid funnit övervägande skäl för fortsattstatsbidragsgivning till sådana anläggningar. Ett förslag tillnytt statsbidragsystem för driftsstöd till följd av merkostnaderföreslås. Den totala bidragsnivån beräknas uppgå till 10miljoner kronor, vilket innebär en kraftig uppräkning avnuvarande stöd.Betänkandet remissbehandlas . Remisstiden går utden 17 maj 1993.Utskottets bedömningHandikapputredningen har i sitt slutbetänkande lagt förslag omstatsbidrag till driften av rekreationsanläggningar som harmerkostnader till följd av handikappanpassning. Utskottet utgår från att fråganom statsbidrag till vissa rekreationsanläggningar och riktlinjerför hur bidragen skall fördelas mellan olika anläggningar kommeratt beredas skyndsamt av regeringen. Utskottet anser attregeringen vid behov bör kunna göra omdisponeringar inom ramenför anslaget för att tillgodose angelägna behov. MotionernaSo241 (s, c) och So283 (s) avstyrks därmed.Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelstilldelningen.Bidrag till handikapporganisationer (E5)I budgetpropositionen föreslås 129248000kr underanslaget E5.Från anslaget erhåller handikapporganisationerna bidrag tillsin verksamhet. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppet mellan organisationerna efter förslag av Statenshandikappråd. Under innevarande budgetår har 37 organisationerfått bidrag.I motion So234 av m.fl. (s) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökat stöd till handikapprörelsen. Motionärernaanför att i budgetpropositionen föreslås samma belopp /94 som /93. Realt innebär detta enfaktisk minskning. Motionärerna pekar på atthandikapputredningen i sitt betänkande föreslår att samhälletsmyndigheter och beslutsfattare i högre grad än tidigare skallsamarbeta och samverka med handikapporganisationerna. Dettaställer stora krav på handikapprörelsens företrädare på allanivåer. Vidare anför motionärerna att regeringen vid olikatillfällen har uttalat sig om vikten av ideellt arbete.Civilministern skriver om ökat stöd till ideell verksamhet. Medtanke på detta bör handikapprörelsen, enligt motionärerna, fåsin del av ett ökat stöd för sitt viktiga arbete.För /93 gjordes en kraftig uppräkning av dettastöd från 100miljoner kronor till 129miljoner kronor.Statsrådet anförde i budgetpropositionen att bidraget tillhandikapporganisationerna även inför det kommande budgetåret varett prioriterat område.Utskottet anförde följande i betänkandet 1991/92:SoU15 (s.187) med anledning av en motion om ordentligt stöd tillorganisationerna också i fortsättningen:Handikapporganisationernas verksamhet har haft en avgörandebetydelse för dagens handikappolitik. Organisationerna bedrivercentralt, regionalt och lokalt intressepolitisk verksamhet,anlitas som remissinstanser och är företrädda i olikautredningar. En viktig aktivitet utöver medlemsstöd ärinformation om handikapp till olika målgrupper. Utskottet delaruppfattningen i budgetpropositionen att stödet tillhandikapporganisationerna även /93 bör vara ettprioriterat område. En kraftig uppräkning av stödet tillhandikapporganisationerna föreslås också i propositionen ävenför /93.Den då aktuella motionen fick därmed i huvudsak ansestillgodosedd. Yrkandet avstyrktes.Utskottets bedömningHandikapporganisationernas verksamhet har haft en avgörandebetydelse för dagens handikappolitik. En mycket kraftiguppräkning av anslaget har också gjorts under de två närmastföregående budgetåren. Med hänsyn härtill och till detstatsfinansiella läget kan utskottet inte ställa sig bakomförslaget om ökat stöd till handikapporganisationerna. Utskottettillstyrker den i propositionen föreslagna medelstilldelningenoch avstyrker motion So234 (s).Bilstöd till handikappade (E9)I budgetpropositionen föreslås 206000000kr underanslaget E9.Från detta anslag betalas bilstöd till handikappade ochföräldrar till handikappade barn för anskaffning och anpassningav motorfordon m.m. Bilstödet kan lämnas till fem olika grupperoch omfattar grundbidrag, anskaffningsbidrag ochanpassningsbidrag. Stödet administreras av Riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna. Bestämmelser om bilstödetfinns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstödtill handikappade och i förordningen (1988:890) om bilstöd tillhandikappade.I budgetpropositionen anförs att bilstödet, som infördes den 1oktober 1988, har fått stor betydelse för mångaförflyttningshandikappade. Sedan stödet infördes har drygt14000 personer beviljats stöd. I förhållande till de reglersom gällde innebär det nya stödetväsentliga förbättringar.I propositionen redovisas också Riksförsäkringsverketsutredning av konsekvenserna av en utvidgning av personkretsenför bilstödet genom att den nuvarande 49-årsgränsen ersätts aven gräns vid . Regeringen uppdrog till verket att utredafrågan efter ett tillkännagivande från (bet.1990/91:SoU1, rskr. 1990/91:4). RFV bedömer att ca 10500personer i åldern 50--skulle bli berättigade till bilstödvid en sådan förändring av åldersgränsen. Den totalakostnadsökningen skulle för en sjuårsperiod uppgå till 1175miljoner kronor. Det föredragande statsrådet bedömer att detstatsfinansiella läget inte nu möjliggör en utvidgning avpersonkretsen genom att den nuvarande åldersgränsen ändras till64 år.Riksförsäkringsverket publicerade enfördjupad uppföljning av försäkringskassornas tillämpning ochhandläggning av bilstödets regelsystem. Verket konstaterade attdet fanns behov av kompletteringar och förtydliganden avbestämmelserna om bilstödet. Verket hade därför för avsikt attgöra en översyn av sitt tidigare allmänna råd (1988:15). Någraförslag till regelförändringar lämnades inte i rapporten. Irapporten konstateras dock att det av redovisningen framgår attförsäkringskassorna liksom handikapporganisationerna föreslagitatt bilstöd borde kunna utges i form av enbart ettanpassningsbidrag utan att villkoren för bilstödet är uppfyllda.Vidare framgår att både försäkringskassor ochhandikapporganisationer föreslagit att armsvaga ocharmamputerade bör få rätt till bilstöd.Avslutningsvis anförde verket att en rättslägesanalys avbilstödet skulle komma att påbörjas under hösten 1992.MotionerI motion So219 av och ()begärs att regeringen utreder förutsättningarna för att upphävaåldersgränserna i det statliga bilstödet. Motionärerna anför attden som inte är berättigad till bilstöd hänvisas tillfärdtjänst. Men färdtjänsten är omgärdad med så mångabegränsningar att den omöjliggör för många att själva styra översina liv och aktivt delta i samhällslivet. Åldersgränsen är ennegativ faktor både för den personliga friheten och densamhällsekonomiska kostnaden.Flera motioner tar upp frågan om neurosedynskadades,armamputerades och andra svårt armskadades rätt till bilstöd. Imotion So244 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om behovet av översyn avbilstödet till handikappade. Motionären anser att det börskrivas in i förordningen om bilstöd att personer med nedsattaarmfunktioner skall erhålla bilstöd. Även i motion So258 avLars () och i motion So297 av och () yrkas om ett tillkännagivande till regeringen idenna fråga. I motion So295 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att frågan om bilstöd tillneurosedynskadade och andra armskadade blir föremål förutredning och åtgärder.I motion So291 av och ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om komplettering avbilstödet för de handikappade (yrkande 2). Motionärernaanför att allt fler handikappade som fått tillgång till bil medhjälp av bilstödet inte längre har råd att använda bilen. Derasinkomster räcker inte till för att täcka kostnader fördrivmedel, service och underhåll, skatt och försäkring.Problemet är, enligt motionärerna, särskilt stort förhandikappade ungdomar som lyckats få ett jobb. Bara undantagsvisär deras lön så stor att de skulle ha hållit sig med bil om deinte varit handikappade.I motion So424 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombilstöd till handikappade som klarar av att köra bil. För attbilstöd skall kunna beviljas krävs att den handikappade harkörkort och själv kan köra bilen. Motionären anför att det ocksåi samband med att bilstöd beviljas bör fastställas atthandikappet inte har utvecklats så att den som ansöker om stödinte längre kan köra bil. Motionären understryker att det medhänsyn till det statsfinansiella läget är viktigt att bilstödetkommer till effektiv användning.Tidigare behandling m.m.En avsikt med införandet av det nya bilstödet var att flerhandikappade skulle få tillgång till stödet. Ändringen avsågssamtidigt innebära en förenkling genom att flera stödformerslogs samman till en i form av ett bidrag. Härvid upphördeaccisbefrielsen och bensinskattebefrielsen (prop. 1987/88:99,bet. SfU 1987/88:23). Föredragande statsrådet anförde ipropositionen att uppdelningen av bilstödet på ettarbetsmarknadsanknutet bidrag och flera skatteanknutna förmånermedförde att stödet var splittrat och svårt att överblicka förenskilda människor.För den som har betydande merutgifter till följd av att hanfått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid kanhandikappersättning utgå enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Handikappersättningen är en särskildfolkpensionsförmån. En försäkrad som har fyllt och som,innan han fyllt , har fått sin funktionsförmåga nedsatt föravsevärd tid så att han behöver hjälp av någon annan person föratt klara sin dagliga livsföring, för att kunna förvärvsarbetaeller studera eller har betydande merutgifter har rätt tillhandikappersättning.För att bilstöd skall utgå krävs att den bilstödsberättigadesjälv kan bruka bilen som förare. Undantag gäller gruppenhandikappade som är och som är beroende av bilen föratt genom arbete få sin försörjning eller ett väsentligttillskott till sin försörjning eller för att genomgåyrkesinriktad utbildning eller rehabilitering (grupp 1).Undantag gäller även gruppen handikappade under somtidigare har beviljats bidrag enligt grupp 1 men därefter harlämnat arbetsmarknaden med förtidspension eller beviljatssjukbidrag. För båda dessa grupper gäller att bilstöd kanbeviljas även till den som saknar körkort under förutsättningatt någon annan kan anlitas som förare vid resorna.Bilstöd kan även beviljas andra handikappade än som avses igrupp 1 eller 2 och som fyllt 18 men inte (grupp 3).Vidare kan bilstöd beviljas handikappad förälder med barn under18 år (grupp 4) och föräldrar med handikappade barn (grupp 5).Socialministern har i ett frågesvar i riksdagenanfört att bilstödet är en viktig handikappolitisk stödform avstor betydelse för många funktionshindrade.