bet · GH01KU3 · 1993-10-12 00:00:00 — Myndighetenbör således på bästa sätt tillgodose sökandens önskemål inomramen för de möjligheter som finns. I propositionen understryksockså att särskild hänsyn skall tas till yttrandefriheten.Trafikutskottet uttalade att regeringens förslag till lag omradiokommunikation hade en väl avvägd utformning och inriktning.Med hänvisning därtill samt till behovet av lagstiftning somreglerar användningen av radiovågor tillstyrkte utskottetlagförslaget.Utskottets bedömningLagen om radiokommunikation beslutades av våren1993. I denna lag finns regler om tillståndsplikt förradiosändare och undantag från denna. Frågan om tillståndsplikthar således prövats av och någon anledning attfrångå den bedömning som då gjordes finns enligt utskottetsmening inte. Motion 1992/93:K412 avstyrks följaktligen. beträffande sanktioner för brott mot bestämmelserna omsändningstillståndatt avslår motionerna 1991/92:K416 och 1992/93:K431,res. 1 (nyd)2. beträffande regionala och lokala reklamfinansieradeTV-sändningaratt avslår motionerna 1991/92:K419 yrkandena 1--3,1991/92:Kr299 yrkandena 14 och 15 samt 1992/93:K421,res. 2 (nyd)3. beträffande innehållet i TV-programmet m.m.att avslår motionerna 1991/92:K423 yrkandena 1 och4, 1992/93:K402 samt 1992/93:So609 yrkande 7,4. beträffande reklamatt avslår motionerna 1991/92:K418 yrkande 2,1991/92:K420 yrkande 2, 1991/92:K423 yrkande 3, 1991/92:K426yrkandena 1--5, 1991/92:K431 yrkande 3, 1991/92:K432 yrkande 4,1992/93:K407, 1992/93:K425 yrkandena 1--3 samt 1992/93:K433yrkandena 1--2,res. 3 (s)res. 4 (nyd)5. beträffande public service-verksamheten m.m.att avslår motionerna 1991/92:K431 yrkande 1 och1991/92:K432 yrkandena 1--2,res. 5 (nyd)6. beträffande den s.k. piratradiolagenatt avslår motion 1991/92:Kr299 yrkande 17,res. 6 (nyd)7. beträffande ägarkoncentrationen i massmediaatt avslår motion 1991/92:K429 yrkandena 1--3,8. beträffande Radio- och TV-ombudsmanatt avslår motion 1992/93:K415 yrkandena 1--3,9. beträffande pressetik m.m.att avslår motionerna 1991/92:K430 yrkande 1,1992/93:K408 och 1992/93:K432,10. beträffande långvågssändningar i Motalaatt avslår motion 1992/93:K430,11. beträffande lokaliseringen av ny mediemyndighetatt avslår motion 1992/93:A422 yrkande 2,12. beträffande trådlösa mikrofoneratt avslår motion 1992/93:K412.Stockholm den 12 oktober 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), CatarinaRönnung (s), (), (), HansGöran (), (), (nyd), (), (m), LisbethStaaf-Igelström (s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid behandlingen av ärendet. Sanktioner för brott mot bestämmelserna omsändningstillstånd (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "(U 1985:05)" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att sändning av radioprogram måstebetraktas som en grundläggande fri- och rättighet. mening är det därför inte rimligt att brottet olovligsändning av radioprogram kan bestraffas med fängelse. Utskottetföreslår följaktligen med bifall till motionerna 1991/92:K416och 1992/93:K431 att fängelse inte längre skall ingå istraffskalan för brottet olovlig sändning av radioprogram.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande sanktioner för brott mot bestämmelserna omsändningstillståndatt med bifall till motionerna 1991/92:K416 och1992/93:K431 antar följandeFörslag tillLag om ändring i radiolagen (1966:755)Härigenom föreskrivs att 21 § radiolagen (1966:755) skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 §Till böter eller Till böter döms den somfängelse i högst ett sänder radioprogram utanår döms den som erforderligt tillstånd.sänder radioprogram utanerforderligt tillstånd.Sändare som använts som hjälpmedel vid brott enligt förstastycket kan förklaras förverkad. Bestämmelserna i 36 kap.brottsbalken skall därvid tillämpas.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.1 Senaste lydelse 1993:6032. Regionala och lokala reklamfinansierade TV-sändningar(mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "De frågor" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening finns förutsättningar att nu inrättalokal etersänd TV. Utskottet anser att möjligheter att inrättalokala för detta ändamål bör tillskapas ochatt provsändningar bör komma till stånd. Detta börriksdagen med bifall till motion 1991/92:Kr299 yrkande 15 ochmed anledning av motionerna 1991/92:K419 yrkande 1--2,1991/92:Kr299 yrkande 14 och 1992/93:K421 samt med avslag påmotion 1991/92:K419 yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande regionala och lokala reklamfinansieradeTV-sändningaratt med bifall till motionerna 1991/92:419 yrkandena1--2, 1991/92:Kr299 yrkande 15 och med anledning av motionerna1991/92:Kr299 yrkande 14 och 1992/93:K421 samt med avslag påmotion 1991/92:K419 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.3. Reklam (mom. 4), , , HansGöran , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "De svenska lagreglerna" och på s. 18 slutar med "2avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:De svenska lagreglerna om reklam i radio och TV är såledesresultatet av avvägningar mellan skilda intressen, däremellertid tillräcklig hänsyn enligt utskottets mening intetagits till barns intressen. De bestämmelser beträffande reklamsom riktar sig till barn bör enligt utskottets mening ocksågälla för reklam i radio. Enligt utskottets mening finns detockså mycket som talar för att reglerna om reklamfrihet i ochrunt sändningar av barnprogram inte utgör ett tillräckligt skyddför barn mot reklam. Det finns enligt utskottets meninganledning för regeringen att låta utreda dessa frågor. sålunda anfört om barn och reklam bör medbifall till motion 1991/92:K423 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.Utskottet är inte berett förorda att EG-direktivet ochEuropakonventionens regler skall gälla i utan sådanainskränkningar som finns i den svenska lagstiftningen och somdirektivet och konventionen också medger. Utskottet anser motden bakgrunden inte heller att det behövs något tillkännagivandetill regeringen vare sig om kabellagens reklamregler, omkonsekvenserna av detaljreglering, om ansvarsfull reklam ellerom omförhandling av avtalet mellan staten och Nordisk TelevisionAB. Motionerna 1991/92:K418 yrkande 2, 1991/92:K420 yrkande 2,1991/92:K426 yrkandena 1 såvitt nu är i fråga och 3,1991/92:K432 yrkande 4, 1992/93:K407 såvitt nu är i fråga,1992/93:K425 yrkandena 1--3 samt 1992/93:K433 yrkandena 1 och2 avstyrks följaktligen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande reklamatt med bifall till motion 1991/92:K423 yrkande 3och med avslag på motionerna 1991/92:K418 yrkande 2,1991/92:K420 yrkande 2, 1991/92:K423 yrkande 3, 1991/92:K426yrkandena 1--5, 1991/92:K431 yrkande 3, 1991/92:K432 yrkande 4,1992/93:K407, 1992/93:K425 yrkandena 1--3 samt 1992/93:K433yrkandena 1--2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om barn och reklam.4. Reklam (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "I samband med" och på s. 18 slutar med "fråga,avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Möjligheten att kunna utfärda generella reklamförbud är enligtutskottets mening en orimlig inskränkning av informations- ochyttrandefriheten som inte hör hemma i ett öppet, demokratisktsamhälle. Förbudet har uteslutande tillkommit för att tillsvidare hålla de nuvarande public service-företagen fria frånreklamsändningar. Public service-verksamhetens struktur,organisation och finansiering är dock inte en gång för allagiven, utan måste fortlöpande kunna anpassas till tidens anda,den tekniska utvecklingens möjligheter och inte minst marknadenskrav och villkor. Det är vidare troligt att publicservice-verksamheten bör regleras i lag snarare än genom avtal.Utskottet anser att reklam som huvudsaklig eller kompletterandeinkomstkälla är en nödvändighet för radions och TV:nsmöjligheter att existera och överleva på samma sätt som reklamär en förutsättning för den fria pressens existens.Reklamen i TV och radio bör tillåtas i enlighet med EG:sTV-direktiv. De ytterligare begränsningar som finns ilagstiftning och i avtal bör enligt utskottets meningundanröjas.Således bör även kabellagen med dess orimliga annonsreglerupphävas, utom såvitt avser de bestämmelser i 16--20 §§ somgäller ingripanden rörande våldsskildringar, pornografi ellerhets mot folkgrupp. Ett upphävande av kabellagens övrigabestämmelser är nödvändigt också för att undanröja det ingrepp iförfogandet över enskild egendom som skyldigheten att gratisupplåta kanaler till lokala kabelsändarföretag innebär. Med ettupphävande av dessa bestämmelser i kabellagen åstadkommer manockså en vidgad yttrandefrihet genom att det generellareklamförbudet för lokala kabelsändarföretag då också undanröjs.Enligt utskottets mening saknas vidare anledning att ha kvarKabelnämnden.Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande reklamatt med bifall till motionerna 1991/92:K420 yrkande2, 1991/92:K426 yrkandena 1--2 och 4, 1992/93:K425 yrkandena1--2, 1992/93:K433 yrkandena 1--2, med anledning av motionerna1991/92:K418 yrkande 2, 1991/92:K426 yrkandena 3 och 5,1991/92:K431 yrkande 3, 1992/93:K407, 1992/93:K425 yrkande 3samt med avslag på motionerna 1991/92:K423 yrkande 3, och1991/92:K432 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.5. Public service-verksamheten m.m. (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "När det gäller" och på s. 21 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att det finns enberedskap för stora förändringar i kraven på publicservice-företagens verksamhet efter utgången av den nu gällandeavtalsperioden. Enligt utskottet talar mycket för att systemetmed avtal mellan regeringen och TV- resp. radioföretag i frågaom innehållet i sändningarna bör överges. Utskottet anser att deförändringar som kan krävas är av så djupgående natur att detredan nu bör tillsättas en utredning för att se över publicservice-verksamheten. De frågor som därvid bör bli föremål föröverväganden är det publika behovet och kostnaderna för såmycket som två allmänfinansierade, rikstäckande TV-kanaler ochfyra sådana radiokanaler. Vidare bör övervägas rimligheten i attålägga public service-verksamhet och koncessionsavgifterför public service-företagens räkning. Om en översyn av publicservice-verksamheten ger vid handen att uppdraget till publicservice-företagen bör renodlas och koncentreras, bör utredningenöverväga vilka förändringar i organisatoriskt och administrativtavseende som då behövs. Det bör övervägas om inte lokalradionbör säljas ut. Utredningen bör också se överfinansieringsfrågorna. Mycket talar enligt utskottets mening föratt mottagaravgifterna bör slopas.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande public service-verksamheten m.m.att med bifall till motion 1991/92:K431 yrkande 1samt med avslag på motion 1991/92:K432 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Den s.k. piratradiolagen (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet gör" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening innebär den s.k. piratradiolagen ettorimligt ingrepp i informations- och yttrandefriheterna. Detförhållandet att är bundet av internationella åtagandenpå området bör inte medföra att sådana ingrepp skall accepteras.Enligt utskottets mening bör regeringen verka för att denaktuella konventionens innehåll ändras och om detta inte gårsäga upp åtaganden. Vidare bör den s.k.piratradiolagen upphävas. bör med bifall till motion1991/92:Kr299 yrkande 17 som sin mening ge regeringen detta tillkänna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande den s.k. piratradiolagenatt med bifall till motion 1991/92:Kr299 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Reklam och public service-verksamheten m.m. (mom. 4 och 5), , och OlaKarlsson (alla m) anför:Det är viktigt med en kvalitativt god, oberoende ochprofessionell radio och TV i allmänhetens tjänst. Publicservice-företagens omfattning, organisation och finansiering ärdock inte en gång för alla given. Tvärtom måste radio och TV ii allmänhetens tjänst fortlöpande kunna anpassas till tidensanda, den tekniska utvecklingen och inte minst till publikenskrav och villkor. De nya möjligheter som tekniken ger, t.ex.satellitsändningstekniken, har skapat intresse för nyainitiativ, alternativ och komplement till det vanliga publicservice-utbudet.Mot bakgrund av att det vuxit fram nyaalternativfinansierade radio- och TV-kanaler kan det finnasanledning att bl.a. från kostnadssynpunkt ifrågasätta behovet avtvå allmänfinansierade rikstäckande TV-kanaler och fyra sådanaradiokanaler. Dessutom kan ifrågasättas rimligheten i att åläggaett kommersiellt TV-företag vissa programpolitiska publicservice-krav. Också systemet med fast och rörligkoncessionsavgift som går från ett privat reklamfinansieratTV-företag till de allmänfinansierade public service-företagenter sig som en tveksam ordning.Det finns mycket som talar för att public service-verksamhetenbör renodlas och finansieras genom skattemedel i stället för medmottagaravgiften som ändå kan betraktas som en skatt. Publicservice-verksamheten bör inte finansieras med reklammedel ochinte heller bör kommersiella radio- och TV-kanaler åläggas enskyldighet att bidra till finansieringen av publicservice-verksamheten.Systemet med avtal mellan regeringen och radio- ochTV-företagen om sändningarnas innehåll är också en ordning somkan ifrågasättas. Starka skäl talar för att det är fråga omsådana yttrandefrihetsbegränsningar som borde krävalagstiftning. Nämnas kan att EG-direktivet om TV-sändningar tillallmänheten också tycks kräva författningsreglering i sådanafrågor som endast är avtalsreglerade. EG-direktivet gerför övrigt en fullt tillräcklig ram för reklamsändningar. Atthärutöver i lagar och avtal begränsa reklamutrymmet ter sig heltonödigt.Enligt vår mening är ovan redovisade frågeställningar ochförslag till lösningar sådana som naturligen torde bli föremålför överväganden inför omförhandlingar av avtal mellanstaten och de berörda företagen.2. Public service-verksamheten m.m. (mom. 5)(nyd) anför:Enligt Ny demokratis uppfattning finns det, som framhålls imotion 1991/92:K432 yrkande 2, behov av en rikstäckandereklamradio. Men med hänsyn till att den privata lokalradionbefinner sig i sin linda bör införande av en rikstäckandereklamfinansierad kanal anstå . Dock bör förutsättningarnaför en sådan kanal kunna utredas redan i dag.3. Ägarkoncentrationen i massmedia (mom. 7), , , HansGöran , , och (alla s) anför:Mångfalden i dagspressen och andra massmedia är av avgörandebetydelse för den svenska demokratin. Yttrandefrihetenförutsätter en bred mångfald i massmedia. Det finns emellertiden risk för att utvecklingen på massmedieområdet leder till enoönskad ägarkoncentration och därmed till en brist på mångfald iinformation och opinionsbildning. Det är angeläget att en sådanägarkoncentration motverkas och att mångfalden främjas.Pressutredningen kan förväntas se över frågan. När det gällerlokalradio finns det lagstiftning som är avsedd att motverkaoönskad ägarkoncentration. Mot bakgrund bl.a. av erfarenheternafrån utaktioneringen av lokalradiotillstånd ifrågasätter viemellertid om lagens bestämmelser är tillräckliga. Vi avser attnoga följa utvecklingen på området.MeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:1. Innehållet i TV-program m.m.Artikel 2 i EG:s direktiv ger vissa möjligheter att hindravidarespridning av program vid överträdelser av artikel 22 somreglerar skydd för underåriga mot sändningar som allvarligt kanskada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen,särskilt program som innehåller pornografi eller meningslöstvåld. Enligt min mening är det en allvarligt brist att Sverigeinte i den inhemska lagstiftningen infört denna möjlighet atthindra vidarespridning. Även om många tittare inte skulleberöras av ingripandena kan ett stopp för vidarespridning ha enavskräckande och förebyggande effekt.2. Ägarkoncentrationen i massmediaDet har pågått en ägar- och maktkoncentration inomprivatägda media i . Den nya markbundna TV-kanalen har endominerande ägare, som har starka intressen inom både press ochradio. Även om den nya lokalradiolagen innehåller bestämmelsersom avser att hindra ägarkoncentration finns det mycket somtalar för att ägar- och maktkoncentrationen kan komma att ökaäven i fortsättningen. Det är ytterst angeläget att regeringennoggrant följer upp utvecklingen.