bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — 1992/93 1993/94Miljö- och naturresursdepartementet(14:e huvudtiteln)Uppbyggnaden av ett miljöanpassat energi-system i 45,0Åtgärdsprogrammet för 141,9varav- bilateralt samarbete för kunskaps-uppbyggnad och förvaltningsstöd 8,9 5,0- miljöförbättrande åtgärder inomjordbruket i de tre baltiska staternasamt i och 25,0- uppbyggnad av reningsverk i 108,0Kärnsäkerhets- och strålskyddssamarbetemed och 43,1 12,0Främst multilaterala insatser inom miljö- ochkärnsäkerhetsarbetet i 105,5Kommunikationsdepartementet(6:e huvudtiteln)Bidrag till Östersjösamarbetet på trafik-och miljöområdet 15,0Näringsdepartementet(12:e huvudtiteln)Bidrag till program syftande tillenergieffektiviseringsåtgärder och ökatutnyttjande av förnybara energislag iBaltikum 95,0Utbildningsdepartementet(8:e huvudtiteln)Medel för bilateralt forskningssamarbetemed länderna i 32,2(anvisas direkt till svenska universitetoch högskolor)yttrande1992/93:NU7yBilaga 2Exportkreditgarantier avseende de baltiska staterna ochRysslandTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1992/93:100 bilaga 4() såvitt gäller förslag omexportkreditgarantier avseende de baltiska staterna och Rysslandsamt följande motioner i angivna delar:1992/93:U251 av m.fl. (s) (yrkande 12),1992/93:U255 av m.fl. (nyd) (yrkandena 3och4),1992/93:U258 av m.fl. (v) (yrkande 9),1992/93:N315 av m.fl. (nyd) (yrkande 4),1992/93:A471 av m.fl. (s) (yrkande 5).NäringsutskottetFör främjande av svensk export finns ett statligt system medexportkreditgarantier. Sådana garantier utgör en försäkringavsedd att skydda exportörer mot förlustrisker videxportaffärer. erbjuds även statliga garantier som täckervissa risker vid investeringar i utlandet. I enlighet med deriktlinjer för verksamheten som beslutade om våren1990 (prop. 1989/90:44, bet. NU19) skall svenska företag -- inomramen för kravet på att garantiverksamheten skall gå ihop --erbjudas exportvillkor som motsvarar vad som gäller i våraviktigaste konkurrentländer. Systemet administreras avExportkreditnämnden (EKN). En viktig uppgift för EKN är att görariskbedömning av exportmarknaderna och därmed ange villighetenatt lämna garantier avseende olika länder.Statsmakterna fastställer normalt beloppsramar för EKN:sgarantiverksamhet generellt, dvs. utan hänsyn till land ellerländerområden. I årets budgetproposition föreslås emellertid atten särskild garantiram upprättas för export till de baltiskastaterna och . Dessa länder har nämligen till följd avbristande kreditvärdighet i huvudsak varit stängda för EKN:sgarantigivning. Regeringen förutsätter att --på samma sätt som de baltiska staterna redan har gjort -- ingåravtal med om ett fullvärdigtstabiliseringsprogram. Exportkreditgarantiramen föreslås uppgåtill . Regeringen hemställer om riksdagensmedgivande att staten ikläder sig betalningsansvar för dettabelopp.Anslaget för täckande av eventuella förluster förs upp med ettformellt belopp på . Enligt regeringens mening bördock redan nu avsättningar göras för de förluster som kan kommaatt uppstå till följd av garantigivningen. Under anslaget G3har regeringen föreslagit medel såväl för detta ändamål som förstatsgarantier avseende finansiellt stöd. Det sammanlagdabeloppet uppgår till , varav 150 miljonerkronor gäller exportkreditgarantier och 80 miljoner kronorgarantier för det finansiella stödet.Även det nu föreslagna exportkreditgarantisystemet skalladministreras av EKN; verksamheten förutsätts emellertid varaskild från den reguljära garantigivningen.Exportfinansiering avseende länder i Central- och Östeuropaberörs i fem motioner. Förslagen däri gäller i huvudsakstorleken på garantiramen resp. på avsättningen förförlustrisker.Regeringens förslag om en ram på välkomnas imotion 1992/93:U251 (s). Motionärerna anser emellertid attavsättningen tar ett mycket stort utrymme i anspråk ochefterlyser ytterligare underlag inför riksdagensställningstagande i detta avseende. En snabbutredning omytterligare stöd för export till de baltiska staterna ochÖsteuropa i övrigt begärs i motion 1992/93:A471 (s).Behovet av kreditgarantier för export till de baltiskastaterna och är mycket stort, anförs det i motion1992/93:U255 (nyd). Motionärerna föreslår därför att beloppetökas från 1 miljard till . Ett fyrfaldigandeav ramen vore ett första realistiskt steg för att möta densvenska industrins behov, heter det. Som en följd av förslagetavseende själva ramen förespråkas i motionen ett högre beloppäven när det gäller avsättningen för förlustrisker; denna bordeöverskrida regeringens förslag med . I sammariktning går förslaget i motion 1992/93:N315 (nyd), enligtvilket borde göra ett uttalande om en utökning avramen.Även i motion 1992/93:U258 (v) krävs att skalluttala sig till förmån för betydligt ökade kreditgarantieravseende länderna i . Den av regeringenföreslagna ramen är klart otillräcklig, menar motionärerna ochhänvisar till näringslivets synpunkter i frågan.Enligt näringsutskottets uppfattning är det angeläget attde ekonomiska förbindelserna med länder i Central- och Östeuropautvecklas. En rad åtgärder med detta syfte har också vidtagits.Näringsutskottet vill här erinra om de bilateralafrihandelsavtal som har träffats mellan ochresp. , och liksom om den översyn somgörs beträffande handelsförbindelser med ochövriga OSS-stater. Av stor vikt för handelsutbytet ärmöjligheten till exportkreditgarantier. Mot denna bakgrundvälkomnar utskottet det system för sådana garantier som nuföreslås gälla särskilt för de baltiska staterna och Ryssland.I detta sammanhang vill näringsutskottet emellertid betona attdet måste vara ett oeftergivligt krav att ett avtal om ettstabiliseringsprogram föreligger mellan ochInternationella valutafonden innan EKN utfärdar garantieravseende detta land.Under ärendets beredning i näringsutskottet har framkommit attdet finns ett behov av att den föreslagna ramen skall kunnatäcka även en viss typ av risk vid investeringsgarantieravseende de baltiska staterna och . Det är här fråga oms.k. transfereringsrisk, dvs. risken att svenska företag intekan återföra till den avkastning som investeringen iutlandet har genererat.Näringsutskottet har ingen erinran mot att villkoren för ramenutvidgas i enlighet med vad som har sagts.Som tidigare nämnts tas frågan om garantiramens storlek upp imotionerna 1992/93:U255 (nyd), 1992/93:N315 (nyd) och1992/93:U258 (v). Beloppet om anges varaalltför begränsat i förhållande till det svenska näringslivetsbehov.Enligt näringsutskottets uppfattning har det underutskottsbehandlingen inte framkommit något som stödermotionärernas farhågor. Utskottet vill dessutom hänvisa till attregeringen bedömer att inte hela ramen kommer att utnyttjasunder /94. Någon anledning att ökaramen i enlighet med motionärernas önskemål finns därför inte.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet regeringens förslagom den särskilda exportgarantiramens storlek. Följaktligenavstyrks motionerna 1992/93:U255 (nyd), 1992/93:N315 (nyd) och1992/93:U258 (v), alla i här aktuellt avseende. I konsekvens medvad näringsutskottet nu har sagt avstyrks även yrkandet iförstnämnda motion om en ökad avsättning för förlustrisker.Beträffande kritiken i motion 1992/93:U251 (s) mot regeringensredovisning av underlaget för avsättningens storlek villnäringsutskottet anföra följande. Såvitt utskottet kan finna ärdet förenat med stora svårigheter att bedöma omfattningen av deförluster som kan komma att uppstå, särskilt som erfarenhetsaknas av garantigivning till de baltiska staterna och Ryssland.Av propositionen framgår (s. 232) att den del av avsättningensom gäller finansiellt stöd motsvarar av ramen för dettaändamål; andelen uppges överensstämma med den som EG harbeslutat om för liknande åtaganden. För exportgarantierna bedömsemellertid förlustrisken vara större än för det finansiellastödet. Avsättningen föreslås därför motsvara av ramen fördetta ändamål. , som saknar skäl att närmarekommentera eventuella förlustrisker, vill dock erinra om deintentioner som finns när det gäller att minimera riskerna.Sålunda avses tre typer av affärer lämnas företräde, nämligens.k. projektrisker (affärer i vilka återbetalning av kreditensäkras genom de inkomster som projektet ger upphov till), olikaformer av motköp samt affärer med kortare risktider ochbegränsade belopp.När det gäller projektrisker anmäls i propositionen tre olikaslags projekt som enligt regeringens mening bör prioriteras,nämligen projekt som är valutaintjänande eller valutabesparande,projekt som är samfinansierade med internationellafinansinstitutioner och projekt som bidrar till att utvecklaländernas näringsliv. anser för sin del atttyngdpunkten bör läggas vid de två förstnämnda projektslagen.Syftet med den tredje typen av projekt -- sådana som bidrar tillatt utveckla ländernas näringsliv -- torde kunna inrymmas i debåda andra.Det bör också påminnas om (prop. s. 232) att de eventuellaskadekostnader som överstiger den nu föreslagna avsättningenförutsätts bli finansierade genom omfördelning inomstatsbudgeten. Det är därför, menar näringsutskottet, angelägetatt avsättningen är av sådan storlek att eventuella förlusterinte behöver finansieras på bekostnad av andra anslag.Näringsutskottet tillstyrker alltså propositionen även i dennadel och avstyrker det nu berörda yrkandet i motion 1992/93:U251(s). Såvitt gäller kravet i motion 1992/93:A471 (s) på enutredning om ytterligare stöd av exportfrämjande villnäringsutskottet hänvisa till den beredning av frågan -- såvälhos EKN som -- som harföregått regeringens nu framlagda förslag. Utskottet ansersåledes inte att det är påkallat med en förnyadutredning i ämnet. Även denna motion avstyrks alltså i aktuelldel.Stockholm den 23 februari 1993På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), Bo Finnkvist (s), KjellEricsson (c), (), (nyd), MatsLindberg (s), (), (), BoBernhardsson (s), (), () ochRoland Lében (kds).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. , Bo Finnkvist, , , , och (alla s) anseratt den del av yttrandet som börjar med "Som tidigare" ochslutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet konstaterar att det givetvis inte är möjligtatt förutse storleken på eventuella förluster vid den typ avaffärer som är aktuella. Det är emellertid rimligt att vissaresonemang förs om garantigivningens konstruktion. Underberedningen i näringsutskottet har viss ytterligare informationkunnat inhämtas, bl.a. när det gäller storleken på avsättningen.Två intressen står emot varandra, nämligen dels att medelavsätts i den utsträckning att inte andra anslag riskerar attbli lidande, dels att avsättningen inte tar onödigt utrymme ianspråk av den s.k. östmiljarden. Mot denna bakgrund är detväsentligt att utvecklingen av garantigivningen följs noga frånregeringens sida.Näringsutskottet utgår från att regeringen även iövrigt fortlöpande prövar alla möjligheter till ytterligare stödför export till länderna i . Det är, menarutskottet, angeläget att en samlad strategi för ett svensktansvarstagande i förhållande till dessa länder nu utformas; pådenna punkt visar propositionen stora brister. Näringsutskotteträknar sålunda med att regeringen återkommer till idenna fråga. Genom ett uttalande av nu angiven innebörd blirmotion 1992/93:U251 (s) tillgodosedd liksom i huvudsak ävenmotion 1992/93:A471 (s), båda i här aktuellt avseende. Utskottetavstyrker motionerna 1992/93:U255 (nyd), 1992/93:N315 (nyd) och1992/93:U258 (v), alla i berörd del.2. (nyd) anser att den del av yttrandet sombörjar med "Som tidigare" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Enligt näringsutskottets uppfattning är regeringens förslag omexportkreditgarantier avseende de baltiska staterna och Rysslandhelt otillräckligt för det svenska näringslivets behov;företagen står nu i kö för att sälja till eller investera idessa länder. anser därför att garantiramen börhöjas från 1 miljard till för budgetåret1993/94. En sådan storleksordning är betydligt mer realistisk, ivart fall när det gäller behovet under den närmaste tiden.Utvecklingen får sedan visa i vilken utsträckning bör taytterligare ekonomiskt ansvar för uppbyggnaden av dessa länder.Motionerna 1992/93:U255 (nyd) och 1992/93:N315 (nyd) tillstyrkssåledes.Som en följd av näringsutskottets ställningstagande tillramens omfattning tillstyrker utskottet också yrkandet iförstnämnda motion som går ut på att avsättningen förförlustrisker skall höjas med till 680miljoner kronor. Genom beslut av i dessa avseendenblir även berört yrkande i motion 1992/93:U258 (v) tillgodosett.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Enligt min mening är regeringens förslag omexportkreditgarantiram och -- därmed -- avsättningar förförlustrisker avseende de baltiska staterna och heltotillräckliga. Företrädare för svenskt näringsliv har i olikasammanhang nämnt betydligt högre belopp. En beräkning visar att15 miljarder kronor skulle kunna komma till användning; häravskulle dock hälften avse mjuka -- dvs. subventionerade --krediter. Härutöver skulle behövasför stöd till projekt, riktade till de baltiska staterna ochtill , där svensk industri skulle kunna göra en insats. Jagär beredd att godta det nu framlagda förslaget om garantiram ochavsättning för förlustrisker men anser att regeringen böranmodas att -- förslagsvis i kompletteringspropositionen --återkomma till med ett förslag om utvidgad ram ochmotsvarande ökad avsättning för förlustrisker. Genom ettuttalande av nu angiven innebörd blir motion 1992/93:U258 (v)tillgodosedd i berört avseende.