bet · GH01UU3 · 1993-10-26 00:00:00 — I detta betänkande behandlas motioner med förslag om attregeringen skall verka för att normerna och principernabeträffande de mänskliga rättigheterna utvecklas och förbättrassamt att existerande regler efterlevs. Några motioner avser detmultilaterala arbetet inom FN eller regionalasamarbetsorganisationer, andra behandlar brott mot de mänskligarättigheterna i specifika länder. Andra åter behandlar vissaspeciella brott mot de mänskliga rättigheterna eller skydd förolika särskilt utsatta grupper av människor.Betänkandet disponeras enligt följande:I. Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättraefterlevnaden av det folkrättsliga regelsystemetII. Mänskliga rättigheter som avser stater, områden ellerenskilda folk1. Kurder och andra minoriteters problem i , Turkietm.fl. RysslandTill betänkandet har också fogats slutdokumentet frånVärldskonferensen om mänskliga rättigheter i 14--25 juni1993 (bilaga). 1992/93:U217 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konvention 169 om ursprungsfolk ochstamfolk i självstyrande länder.1992/93:U608 av och ()vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att internationellt bör verka föravskaffande av dödsstraffet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FN:s nya roll,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomars medverkan i FN-samarbetet.1992/93:U609 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om blockaden i irakiska ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den kurdiska frågans roll i fredsprocesseni Mellersta Östern.1992/93:U610 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att internationellt driva frågan om friabort i enlighet med motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att internationellt driva frågan om likalön för likvärdigt arbete i enlighet med motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka för kravet på jämlikrepresentation på internationella möten och konferenser ienlighet med motionen.1992/93:U617 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska insatser för demänskliga rättigheterna i Sri Lanka.1992/93:U620 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av minoritetsfolkens situationi nordvästra /93:U621 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav som i och börställa på vad gäller amnesti för politiska fångar,avskaffande av dödsstraffet, tortyr och erkännande av de etniskaminoriteternas rättigheter.1992/93:U622 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att möjligheten atthjälpa den kurdiska regionregeringen i irakiska medett informationskontor här i undersöks,2. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i FN bör arbeta för att FN:s blockad mot upphävsför den kurdiska frizonen,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i FN bör arbeta för att irakiska blir endemilitariserad zon under generalsekreterarens mandat.1992/93:U626 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i ESK bör arbeta för att sänds till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i ESK bör arbeta för att ettrådgivningsprogram för efterlevnaden av mänskliga rättigheterutarbetas för ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att aktivt bör arbeta för att envapenvila och förhandlingar kommer till stånd mellan destridande parterna i Turkiet.1992/93:U628 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den aktivt verkarför att fler länder tillträder resolutionerna om mänskligarättigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka i internationella forum för attde ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna skallstärkas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att intensifiera arbetet för dödsstraffetsavskaffande samt en uppföljningskonferens rörande anslutningenoch efterlevnaden av tortyrkonventionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot att använda barn ipornografiskt syfte, att unilateralt beslutar att lägstaåldersgräns för att ta ut barn i militärtjänst skall vara 18 årsamt att bör fortsätta att verka internationellt församma åldersgräns,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förklarar sig som fadder förBarnkonventionens genomförande.1992/93:U632 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beslut i om åtgärder motUnitas utländska samarbetspartner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verka för att skallbesluta om sanktioner mot Unita,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt stöd för en eventuell begäran frånAngolas regering om militärt eller annat bistånd för attåterupprätta fredsprocessen och respekten för utslaget i detFN-övervakade valet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att planera mer långsiktigaFN-insatser för att konsolidera freden efter att val hållits,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av FN-resurser i fördemobilisering och integrering av soldaterna, återanpassning avbarnsoldaterna, rehabilitering av handikappade och minröjning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av MR-program och medverkan avFN:s MR-organ i FN:s fredsbevarande och fredsskapandeoperationer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för särskildaFN-insatser i för att förebygga en utvecklingliknande den i Angola.1992/93:U633 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN och andra sammanhang börverka för att i första hand den utlovade folkomröstningen iKashmir kan äga rum.1992/93:U637 av m.fl. (m, fp, c, kds, v) variyrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förberedelser för att etableradiplomatiska relationer med Afghanistan.1992/93:U639 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN bör verka för attirakiska undantas från FN-blockaden mot ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om öppnandet av ett kurdisktinformationskontor i /93:U640 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att barn skyddas i krig.1992/93:U643 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om korruption i vissa ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anordnande av en internationell konferensom korruption,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om korruption i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om korruption och fri konkurrens.1992/93:U645 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten att få medverkanför att genomdriva FN:s handelssanktioner mot de röda khmererna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förstärkt FN-övervakning avgränsen --,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att FN-trupperna stannari till dess en folkvald regering bildats,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om representation påVärldkonferensen om de mänskliga rättigheterna.1992/93:U646 av m.fl. (c, m, fp, kds, v)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN bör arbeta för att denkurdiska frågan uppmärksammas både vad gäller mänskligarättigheter och folkrätten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenskt stöd till medling mellan destridande parterna i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i lämpligt internationellt forum bör verka för attvapenstillestånd och förhandlingar kommer till stånd mellan denturkiska staten och det kurdiska folket om framtida fredligsamexistens,8. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i FN bör verka för att blockaderna mot irakiskaKurdistan upphör,9. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör stödja demokratiutvecklingen i irakiska Kurdistan.1992/93:U650 av m.fl. (s, m, fp, c, kds,nyd, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att vidta åtgärder i syfte attinga barn diskrimineras i enlighet med artikel 2 iBarnkonventionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att flickornas situation i världenintegreras och särskilt belyses vid om mänskligarättigheter 1993.1992/93:U653 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Nordirland.1992/93:Ju647 av och (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att med kraft internationellt börverka mot sexuell handel med barn och barnprostitution.1992/93:Ju837 av m.fl. (nyd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta initiativ till attbilda en internationell narkotikabekämpningsbrigad.1992/93:So217 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska insatser mot kvinnlig omskärelseinternationellt.1992/93:So430 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett politiskt toppmöte förglobal strategi mot aids.1992/93:So477 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska internationella insatser motkvinnlig könsstympning.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den internationella kvinnokonferensen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvinnorepresentation inom FN-systemetsorgan. InledningUtskottet har under en lång följd av år haft anledning attframföra kritik mot de kränkningar av de mänskliga rättigheternasom begås runt om i världen, senast i betänkandena /92:UU2och 1992/93:UU3. Utskottet har i dessa sammanhang också yttratsig över det svenska internationella engagemanget för skydd avdessa rättigheter och kommit med synpunkter och förslag på hurvi på svensk sida skall bidra till att främja en ökad respektför och skydd av de mänskliga rättigheterna.Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna är enintegrerad del av den svenska utrikespolitiken. Att främjarespekten för de mänskliga rättigheterna liksom att främjarespekten för internationell rätt över huvud taget är centralainslag i utrikespolitiken. har därför spelat en aktivroll i uppbyggnaden av det internationella regelverket för demänskliga rättigheterna. Omfattande och systematiska kränkningarav de mänskliga rättigheterna riskerar att leda till enförsämrad säkerhetssituation. Bl.a. därför är ett fortsattstarkt svenskt engagemang för de mänskliga rättigheterna, såväli multilaterala fora som i direkta kontakter med olika stater,angeläget.FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna är FN:sviktigaste organ för att främja och skydda de mänskligarättigheterna. var senast medlem av kommissionen undertreårsperioden --1991. Medlemskapet gav en särskildmöjlighet att arbeta för framsteg i dessa frågor. Men även somobservatör i kommissionen, vilket därefter har varit,finns möjlighet att aktivt delta och påverka skeendet.Som observatör i FN:s kommission för kvinnans ställning() kan också verka pådrivande i frågorsom behandlar kvinnans behov av skydd mot kränkningar och enökad jämställdhet mellan kvinnor och män.Tendensen under i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna att dels inskränka granskningen avutpekade stater, dels snarare avskaffa rapportörer för länderoch särskilt allvarliga brott än att tillsätta nya kan i vissmån sägas ha brutits . Särskilda mötenangående situationen för de mänskliga rättigheterna i dettidigare är ett bevis. Under det 49:e mötet medkommissionen (--) tillsattes nyaländerrapportörer för bl.a. (), Ekvatorial ,och och en rapportör för de av ockuperadeområdena. Kommissionen har tidigare tillsatt s.k. tematiskarapportörer som behandlar religiös ofördragsamhet, exploateringav barn, summariska avrättningar och tortyr. Kommissionen beslötvid årets möte att tillsätta två nya tematiska rapportörer somskall behandla rasism samt åsikts- och yttrandefrihet. Ensärskild resolution om sexuellt våld mot kvinnor i det tidigareJugoslavien antogs av kommissionen. Resolutionen fördömer bruketav våldtäkt på kvinnor, vilket utgör en krigsförbrytelse. Vidareuppmanas kommissionens särskilde rapportör att fortsätta sinaundersökningar rörande våldtäkter på kvinnor och barn i det f.d.Jugoslavien. En allmän resolution i vilken medlemsstaternauppmanas att bättre uppmärksamma kvinnans rättigheter antogsockså av kommissionen. Kränkningar av dessa måste behandlas avkommissionen och dess rapportörer. Ett beslut om attkommissionen vid sitt nästa möte skall överväga atttillsätta en tematisk rapportör om våld mot kvinnor antogs medkonsensus. Detta är ytterligare några exempel på att detinternationella samfundets insikt förefaller att växa omfrågornas betydelse. Även med en annan världsordning pågåralltjämt allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna istor omfattning på många håll i världen.Skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna är ochförblir en viktig del av arbetet inom den europeiskasäkerhetskonferensen (ESK). Den europeiskasäkerhetskonferensen beslöt när det allmänna uppföljningsmötet iHelsingfors avslutades att inrätta en funktion somhögkommissarie för nationella minoriteter. I samband med ESK:stredje ministerrådsmöte som ägde rum i i december 1992utnämndes den förre holländske utrikesministern van derStoel till högkommissarie. har ställt en svensk diplomattill kommissariens förfogande. I huvudsak innebärhögkommissariens mandat att han skall inrikta sig på att tidigtuppmärksamma tendenser till konflikter som skulle kunna beröranationella minoriteter och som skulle kunna leda tillkonflikter. Han skall i ESK:s anda främja dialog och samarbetemellan parterna i en tvist som berör minoriteter. Påuppföljningsmötet i beslöt man också att årligaimplementeringsmöten inom ESK:s s.k. mänskliga dimension skallhållas. inleddes i det förstaimplementeringsmötet, vilket pågick till . Pådagordningen återfanns bl.a. frågor som rör främjandet avyttrande- och åsiktsfrihet, opartiskt domstolsväsende, fria valoch förhindrandet av förekomsten av tortyr.FN:s andra världskonferens om mänskliga rättigheter ägderum i 14--. Den första världskonferensen ägderum i . Enligt ett beslut i FN:sgeneralförsamling sattes sex mål upp förkonferensen. Dessa mål var: genomgång av gjorda framsteg ochhinder för att skydda de mänskliga rättigheterna, analys avförhållandet mellan en stats utvecklingsnivå och åtnjutandet avde mänskliga rättigheterna, metoder för att förbättragenomförandet av gällande regelsystem, genomgång av FN-systemetsövervakningsmekanismer, lämna rekommendationer för att förbättraeffektiviteten hos FN och för att tillförsäkra FN nödvändigaresurer på området för de mänskliga rättigheterna. Underförberedelseprocessen har som allmän utgångspunktsträvat efter att befästa reglernas universalitet och attförstärka genomförandet av existerande konventioner. Särskiltangeläget har varit att motverka och undanröja folkrättsstridigareservationer till de internationella konventionerna. Vidare harSverige aktivt sökt verka för åtgärder för att tillförsäkrakvinnan och flickan lika åtnjutande av de mänskligarättigheterna. Även inom den humanitära rätten har Sverigeaktivt medverkat till att konferensen klart uttalade att t.ex.våldtäkt på kvinnor i väpnade konflikter utgör brott mot krigetslagar.Konferensens slutdokument "ofAction" innehåller utförliga skrivningar om bl.a. kvinnansrättigheter, barnets rättigheter och de handikappadesrättigheter. Vidare återfinns rekommendationer som gällerbiståndsinsatser för demokratiutveckling och mänskligarättigheter. Vikten av att gällande regler följs och attfolkrättsstridiga förbehåll dras tillbaka omtalas i fleraavsnitt. Konferensen beslöt också att frågan om enhögkommissarie för mänskliga rättigheter skall studeras av FN:sgeneralförsamling. slutdokument bifogasbetänkandet i engelsk språkdräkt.I. Initiativ och åtgärder för att stärka och förbättraefterlevnaden av det folkrättsliga regelsystemetUtskottets övervägandenI yrkande 2 i motion 1992/93:U217 (fp) föreslås att Sverigeaktivt bör verka för att konvention nr 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder får störreuppslutning. I motionen konstateras att ratificeratkonventionen och därvid gjort en tolkningsförklaring som iprincip innebär att likhetstecken sätts mellan brukningsrätt ochägarrätt. Om sätt att tolka konventionen är acceptabel,anser motionärerna att bör kunna ratificeraILO-konventionen.Frågan om en eventuell svensk ratifikation av (nr 169) diskuterades i samband med riksdagsbehandlingen idecember 1992 av regeringens proposition 1992/93:32 Samerna ochsamisk kultur m.m. Bakgrunden till beslutet att inte ratificerakonventionen är att artikel 14, som behandlar frågan om rättentill land, inte anses förenlig med svenska rättsförhållanden.Det är främmande för svensk rätt att medge ett kollektivt ägandetill land för en viss befolkningsgrupp. Under utarbetandet avkonventionen föreslog en skrivning som skulle hainbegripit erkännande av "bruksrätt" som ett alternativ. Denrenskötselrätt som svenska samer har hade passat in under ensådan bestämmelse. Det gick emellertid inte att få gehör för ettsådant förslag.Konventionen har ratificerats av , ,och . har i sitt betänkande1992/93:KU17 (s. 28) pekat på att det är av särskilt intressehur bedömer tillämpning av konventionen när detgäller äganderätt och besittningsrätt. Utskottet utgår från attregeringen överväger frågan mot bakgrund av vad som kommer frami samband med ILO-experternas granskning av omtillämpningen av konvention nr 169. Så länge intehar ratificerat kan inte verka för enbredare anslutning till den.Därmed får motion 1992/93:U217 (fp) yrkande 2 anses besvarat.I motion 1992/93:U608 (fp) framhålls i yrkande 9 att Sverigemåste fortsätta att aktivt verka för en bred uppslutning kringde internationella konventioner som finns mot dödsstraffet.Det är enligt motionärerna en ömsesidig angelägenhet att debaltiska staterna knyts till det nordiska och europeiskasamarbetet på området för de mänskliga rättigheterna. Detfortsatta samarbetet skulle gynnas av att dessa länder slutersig till det nordiska synsättet på människorättsfrågor ochdärmed avskaffar dödsstraffet.Motion 1992/93:U628 (s) yrkande 3 framhåller vikten av attarbetet för att avskaffa dödsstraffet intensifieras. På svensktinitiativ bör förutsättningarna för en bindande konvention motdödsstraffet aktualiseras. I samma yrkande föreslås enuppföljningskonferens rörande anslutningen och efterlevnadenav FN:s tortyrkonvention.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföraföljande.Frågan om att avskaffa dödsstraffet togs upp för första gångeni FN av . engagemangför att förmå fler länder att avskaffa dödsstraffet är väl känt.Ämnet har som utskottet tidigare konstaterat, senast ibetänkandena /92:UU2 och 1992/93:UU3, visat sig vara högstkontroversiellt eftersom en majoritet av medlemsstaterna harkvar denna strafform.Den mest konkreta åtgärd som dödsstraffsmotståndarna i FNhittills kunnat vidta har varit framläggandet av detfrivilliga, andra tilläggsprotokollet till den internationellakonventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR)om dödsstraffets avskaffande både i freds- och i krigstid.Protokollet trädde i kraft och är därmed ettbindande avtal för de stater som ratificerat det. Sedanantagandet har sökt verka för att höja protokolletsstatus och göra det mer allmänt accepterat. Vidare understryks ide bilaterala kontakterna med stater som fortfarande tillämpardödsstraffet den vikt fäster vid denna fråga. Sverigedriver aktivt samma linje i ESK, som är ett lämpligt forum närdet gäller vårt närområde. Utskottet utgår från att regeringenfortsätter sina ansträngningar i dessa avseenden så attprotokollet vinner bredare anslutning.Utskottet konstaterar att tortyrkonventionens statusregelbundet diskuteras i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. tar aktiv del i detta arbete. Denarbetsgrupp som kommissionen tillsatte 1992 för att utarbeta etttilläggsprotokoll till tortyrkonventionen är ett viktigtinitiativ för att stärka konventionen. Syftet är att tillskapaett system för besök av en expertkommitté på platser därpersoner hålls frihetsberövade. Arbetsgruppen hade sitt förstamöte och ett uppföljningsmöte kommer att äga rum,enligt vad utskottet inhämtat, . Utskottet ser dettasom ett värdefullt bidrag i syfte att stärka konventionensstatus och utgår från att aktivt deltar i dessaförhandlingar så att ett tilläggsprotokoll kan läggasfram i . Utskottet anser att detta arbeteoch den verksamhet som kommissionen bedriver genom den särskilderapportören för förekomsten av tortyr i världen är de åtgärdersom synes mest ändamålsenliga för bekämpandet av bruket avtortyr.Därmed får motion 1992/93:U608 (fp) yrkande 9 och motion1992/93:U628 (s) yrkande 3 anses besvarade.Enligt motion 1992/93:U608 (fp) yrkande 10 bör i FNaktivt delta i diskussionen om dess framtida roll. För att nåmålet om ett starkare FN med ett ökat globalt förtroende ochfaktisk effektivitet krävs en förändring av . Vidare anförs i motionen, yrkande 11, att det motbakgrund av FN:s nya roll är angeläget att på hemmaplan ökaintresset för vad som sker i FN, och då särskilt bland ungdomar.I detta syfte bör regeringen verka för att ungdomar får delta iFN-arbetet och utse ungdomsdelegater tillgeneralförsamlingsmötena.Utskottet konstaterar att sedan ett par år tillbakagenom olika initiativ medverkar i aktioner för förändringar iFN-systemet så att världssamfundet kan möta de nya utmaningarna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att bör strävaefter att delta i den fortlöpande diskussionen med syftet attuppnå konkreta resultat i FN:s förändringsarbete. bildar ett centralt underlag för dettaförändringsarbete. Utskottet noterar regeringens ansträngningaratt genomföra förändringar och reformer i syfte att uppnå etteffektivt fungerande FN.Utskottet konstaterar att fortsätter att varapådrivande i reformarbetet inom FN. Detta markerades bl.a. genomutrikesminister anförande igeneralförsamlingens allmänna debatt.Utskottet konstaterar att företrädare för icke-statligaorganisationer inbjuds ad hoc att delta i den svenskadelegationen till generalförsamlingsmöten när särskilda skälföreligger. Således har tidigare, på denna basis,ungdomsrepresentanter deltagit 1984 och 1985 i samband med detav FN utropade internationella ungdomsåret. Utskottet villerinra om att riksdagsledamöter ingår i den svenska delegationentill generalförsamlingen.Ungdomsrepresentanter, liksom övrigafolkrörelserepresentanter, kommer även i fortsättningen, enligtvad utskottet har inhämtat, att beredas tillfälle att ingå adhoc i den svenska delegationen till generalförsamlingen närsärskilda skäl föreligger.