bet · GG01JoU20 · 1993-04-15 00:00:00 — Enligt motionJo39 yrkande1 bör därför regeringen lägga fram ett nyttförslag där hänsyn har tagits till de förändrade kostnader somutskottets beslut innebär. När det gäller referenspriset pånötkött, griskött, ägg och fågelkött bör regeringen återkommamed en redovisning av skälen till den föreslagna nivån.Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens (LES) uppdrag börenligt motion Jo29(nyd) utvidgas till att även omfatta analysoch förslag om åtgärder som täcker hela livsmedelskedjan frånjordbruket till butiksdisken såväl vad avser skatter ochavgifter som strängare miljö-, djurskydds- och djurhälsoregler(yrkande4). I motion Jo220(nyd) begärs en skyndsam utredningom "vem som gör och har gjort den verkliga förtjänsten på detsvenska jordbruksstödet med förslag till hur felaktigtutbetalade eller feldestinerade eller felanvända medel skallkunna återvinnas till statskassan".Utskottets övervägandenSom ovan anförts har utskottet vid sin behandling avJordbruksdepartementets budgetbilaga på några punkter frångåttregeringens förslag. Således har utskottet föreslagit att kravetpå omställning av stödarealen slopas som villkor förarealbidrag och förordat att regeringen prövar möjligheterna attfasa in det svenska omställningsprogrammet i EG:s trädesprogram.Vidare bör arealbidraget omfatta samma grödor som inkomststödetoch inlösenpriset på spannmål höjas till 1,05kr per kilo.Riksdagen har beslutat i enlighet med utskottets förslag(rskr.231). Detta innebär att förutsättningarna för deberäkningar som ligger till grund för regeringens förslag omsänkta referenspriser har förändrats. Utskottet föreslår attriksdagen ger regeringen i uppdrag att göra de ytterligarejusteringar av referenspriserna som föranleds avriksdagsbeslutet om höjt inlösenpris på spannmål. börsåledes inte bifalla regeringens begäran om godkännande såvittavser referensprisernas nivå. Däremot godtar utskottet förslagetom sänkt direktbidrag till mjölkkor. Vad utskottet anfört omuppdrag för regeringen att justera referenspriserna inomanimaliesektorn bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo39yrkande1.Utskottet anser det inte möjligt att, på grundval av en såsvepande formulering som görs i motion Jo220, föreslå någotriksdagsbeslut som med tillräcklig grad av precisering anger ivilka avseenden det svenska jordbruksstödet bör utredasytterligare. I övrigt vill utskottet anföra följande beträffandejordbruksstödets effekter i producent- och konsumentledet.Det är givetvis angeläget att stödet till jordbruket användsså effektivt som möjligt och att det i förekommande fall --beroende på stödets inriktning och ändamål -- kommer bådeproducenter och konsumenter till del. Det bör framhållas att engrundtanke livsmedelspolitiska beslut var attprisstödets roll skulle tonas ned, medan direkta medel för attnå målen angående miljö, landskapsvård, regional fördelning ochberedskap förstärktes. Vidare skulle särskilda statliga insatsergöras för att underlätta omställningen av jordbruket. En stordel av jordbruksstödet syftar till att uppnå dessamålsättningar, och effektiviteten av detta stöd kan knappastmätas i termer av lägre konsumentpriser eller störreföretagsekonomisk effektivitet i näringen. Konsumenternasönskemål skulle enligt beslut tillgodoses bl.a. genomväl fungerande marknader där olika former avkonkurrensbegränsning motverkades. Eftersom de olikastödformerna varierar starkt i fråga om utformning och ändamålfinns det knappast underlag för att rikta någon generell kritikmot jordbruksstödet i de avseenden som här diskuteras. När detgäller återbetalning av stödmedel bör dessutom framhållas attåterbetalning är en sanktion som enligt gällande rättsreglerbeslutas från fall till fall och förutsätter att mottagaren avstödet inte uppfyllt villkoren för stödet eller förfaritbevisligen oriktigt eller gjort sig skyldig till brottslighandling. Av bl.a. rättssäkerhetsskäl kan därför inte någon formav kollektivt verkande återkrav av utbetalda stödmedel komma ifråga, i den mån det är detta som åsyftas i motionen.Utskottet vill tillägga att det i olika sammanhang gjortsutredningar om konkurrens, kostnadsstruktur, lönsamhet ocheffektivitet i livsmedelskedjans olika led. Utskottet hänvisarhärvidlag bl.a. till de omfattande utredningar som företogs av1986 års livsmedelskommitté (SOU 1987:44 med bilagor). () gjort enjämförande utredning mellan livsmedelspriser,produktionskostnader och effektivitet i och . Iutredningen anförs bl.a. att den samlade bilden är att priseroch kostnader generellt ligger 20--lägre i än iSverige. De viktigaste kostnadsskillnaderna till Sverigesnackdel anses bestå i mervärdesskatt, arbetskraftskostnader,avgifter i jordbruksregleringen, energiskatter, transporter ochkommunikationer. Summan av dessa skillnader beräknas iutredningen till av konsumentpriserna.Den svenska pris- och kostnadsnivån i förhållande till EGberörs även i den nu aktuella propositionen (s. 7 f.). Därframhålls att våra producent- och konsumentpriser till följd avvalutaförändringarna numera ligger nära . EnligtKonsumentberedningens bedömning skulle konsumentprisskillnadenvara vid en depreciering av den svenska kronan med10%. Jordbruksministern noterar i detta sammanhang också attjordbrukarnas avräkningspriser sjunkit, medan priserna påjordbruksreglerade livsmedel i efterföljande förädlingsled ochtill konsument varit i stort sett oförändrade. En översyn avgränsskyddets funktion bör därför göras. Vidare understryksvikten av att såväl primärproduktionen som efterföljande ledvidtar alla de åtgärder som är rimliga för att anpassakostnaderna i verksamheten inför ett EG-medlemskap. De led ilivsmedelskedjan som ligger efter det prisreglerade ledet harett stort ansvar för att åtgärder som vidtas iprisregleringsledet faktiskt kommer konsumenterna till del.Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden kommer senare att få iuppdrag att följa upp denna fråga.I övrigt erinrar utskottet om att konkurrenslagstiftningennyligen skärpts i syfte att öka konkurrens och effektivitetbl.a. har sålunda antagit enlag om förbud mot konkurrensbegränsning i fråga omjordbruksprodukter och sedermera en ny konkurrenslag (SFS1991:921 resp. 1993:20). Ett viktigt steg mot ökad konkurrens idetaljhandelsledet har också tagits i form av en ändring i plan-och bygglagen som innebär att kommunerna i sin planering skallfrämja näringsfrihet och effektiv konkurrens och att möjlighetenatt i detaljplan reglera detaljhandel med livsmedel m.m.avskaffats (1991/92:BoU10).Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo220.Som anförs i propositionen har de led i livsmedelskedjan somligger efter det prisreglerade ledet ett stort ansvar för attåtgärder som vidtas i prisregleringsledet kommer ävenkonsumenterna till del. Effektiv konkurrens såväl i primärledetsom i efterföljande led inom livsmedelskedjan är förutsättningarför att prissänkningar i primärledet ger utslag även förkonsumenterna. Utskottet förutsätter att konkurrensens betydelseför prissättningen på livsmedelsområdet kommer att belysas inomramen för det uppdrag som jordbruksministern har för avsikt attge (). Utskottet ansergivetvis också att det vore värdefullt om uppföljningen kundegöras så heltäckande som föreslås i motion Jo29. Det böremellertid i första hand ankomma på regeringen att bedöma om detär möjligt att genomföra en sådan mer omfattande utredning inomramen för det aviserade uppdraget. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo29 yrkande4.Åtgärder inom vegetabiliesektornPropositionenI årets budgetproposition föreslogs bl.a. att systemet medinlösenpriser i kombination med arealbidrag bör gälla även föroljeväxter /95. Jordbruksministerns bedömning äratt prisrelationen mellan oljeväxter och spannmål bör vara 2,5:1för att odlingen av oljeväxter skall få önskad omfattning. Detär viktigt att prisrelationen fastställs föreodlingssäsongen och angeläget att på ett tidigt stadiuminformera jordbrukarna om de prisrelationer de kan förvänta försäljning av 1994års skörd.Det administrativt fastställda svenska priset bör avseodlarpriset för en vara som har vattenhalt, levererad tillmottagningsorten och i övrigt motsvarar de kvalitetskrav somStatens jordbruksverk föreskriver. föreslås köpaoljeväxtfrö levererad på säljarens risk och bekostnad till lageri under förutsättning att odlaren har fått enersättning enligt gällande prisrelation. Det innebär att detutöver ovan angivna odlarpris tillkommer kostnad för lagring,frakt, ränta och administration med ca200miljoner kronor. Omodlarpriset t.ex. är 2,50kr/kg blir kostnaden för inköp av300000ton oljeväxtfrö således 750miljoner kronor. Statensintäkter vid försäljning i beräknas tillca360miljoner kronor och dessutom tillkommerca260miljoner kronor i fettvaruavgift. Det kvarstår enmellanskillnad med 330miljoner kronor vilken ävenfortsättningsvis måste finansieras med budgetmedel.Jordbruksministerns förslag innebär en sänkning av kostnadernamed ca300miljoner kronor jämfört med det anbudssystem somtillämpas vid 1993års skörd. Utöver detta tillkommer dockkostnaderna för arealbidrag.MotionernaI motionerna Jo25 (fp, v) och Jo32 (m) begärs särskilt stödtill oljelinproduktionen. Stödet bör utgå som ett arealstöd ilikhet med vad som gäller för grönmjölsproduktion och somfinansieras genom en omfördelning inom befintliga ramar.Utskottets övervägandenNär gränsskyddet för proteinfodermedel tas bort den 1juli1993 kommer den svenska produktionen av fodermedel att utsättasför ökad konkurrens. I det följande behandlar utskottet det stödsom grönmjölsproducenterna föreslås erhålla som kompensation.Ett intäktsbortfall kan emellertid förutses även inomoljelinproduktionen eftersom proteinfodermedel utgör enbiprodukt vid denna produktion. Utskottet förutsätter attregeringen uppmärksammar dessa effekter men är inte berett attförorda införande av ett arealstöd för oljelinproduktionen ienlighet med motionerna Jo25 och Jo32. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna.Utskottet noterar att regeringen räknar med ett referensprisför spannmål om 1,10kr/kg (prop.s.11). I anslutninghärtill vill utskottet erinra om beslut angående höjtinlösenpris för spannmål (prop.1992/93:100, bil.10, JoU13,rskr.231). Utskottet förutsätter att regeringen justerarreferenspriset för spannmål i enlighet med detta beslut.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om villkoren föroljeväxtodlingen /95.Åtgärder inom grönmjölsproduktionenPropositionenStödet inom EG till produktion av grönmjöl uppgick den1oktober 1992 till 730kr/ton vid dåvarande valutakurs.Produkten är inte gränsskyddad, utan det inhemska priset bestämsutifrån en korg av proteingrödor och det pris den betingar påvärldsmarknaden. Stödnivån inom EG har sänkts men ärfortfarande relativt hög. Avsikten är att reducera nivånytterligare. Trots planerade sänkningar av stödnivån beräknasstödet vara i storleksordningen 700kr/ton ellerca5000kr/ha den 1januari 1995.Den svenska produktionen av grönmjöl utsätts för en ökadkonkurrens när gränsskyddet för proteinfodermedel tas bortfr.o.m. den 1juli 1993. Konkurrensen består inte i första handav importerat grönmjöl utan snarare av importeratmajsglutenmjöl. När proteinfoderregleringen tas bort blir prisetför majsglutenmjöl ca35% lägre. Detta torde få till följdatt det svenska priset faller till en nivå under detgränsskyddade priset. Under antagande av att prisrelationenmellan majsglutenmjöl och grönmjöl förblir densamma kan detinhemska försäljningspriset beräknas sjunka tillca1,30kr/kg.Jordbruksministern anser att det fortsättningsvis bör lämnasett stöd i form av ett differentierat arealbidrag baserat på dengenomsnittliga produktionen av grönmjöl i området för entorkanläggning. Detta stöd bör uppgå till 3000kr/ha igenomsnitt budgetåren 1993/94 och 1994/95.Produktionen uppgår ett normalår till ca15000tongrönmjöl på en areal om drygt 2000ha. Till stöd tillgrönmjölsproduktion bör anvisas högst 7miljoner kronorbudgetåren 1993/94 resp. 1994/95. Stödet skall i enlighet medförslaget i 1993års budgetproposition finansieras inom ramenför ej disponerade regleringsmedel och direktbidragen förbudgetåren 1993/94 resp.1994/95.MotionernaEnligt motionerna Jo26 (c) yrkande2 och Jo38 (kds) börstödet till produktion av grönmjöl utgå per producerat kilo istället för det differentierade arealbidrag som föreslås ipropositionen.Utskottets övervägandenSom utskottet anfört ovan kommer den svenska produktionen avgrönmjöl att utsättas för en ökad konkurrens när gränsskyddetför proteinfodermedel avskaffas fr.o.m. den 1juli 1993.Prisnivån för den svenska grönmjölsproduktionen kan beräknassjunka till en nivå under det gränsskyddade priset. Ersättningentill de svenska odlarna kommer därmed att sänkas, vilket kanantas medföra ett minskat intresse för fortsatt produktion. Framtill tiden för ett EG-medlemskap skulle detta få negativakonsekvenser för torkanläggningarna, dvs. de företag somproducerar grönmjöl.Ett stöd som utgår för producerad volym har enligt utskottetsmening flera fördelar framför ett arealbidrag med den utformningsom anges i propositionen. Med ett volymbaserat stöd kanoönskade skillnader i stödnivån mellan olika producenterundvikas. Ett sådant stöd står dessutom i bättreöverensstämmelse med den stödform som tillämpas inom EG.Utskottet ansluter sig således till förslagen i motionerna Jo26yrkande2 och Jo38 att regeringen bör utforma ett stöd förgrönmjölsproduktionen baserat på producerad volym. Närmarebestämmelser om beräkningsunderlag, leveranskontrollm.m. börbeslutas av regeringen. För budgetåren 1993/94 resp. 1994/95 börstödet, som regeringen föreslagit, uppgå till högst 7 miljonerkronor. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Industrins råvarukostnadsutjämningm.m.Propositionen1990års beslut om en ny livsmedelspolitik innebär bl.a. attde tidigare möjligheterna för producenterna att kollektivtfinansiera export av överskottsproduktion tas bort. Härigenombegränsas den svenska livsmedelsindustrins möjligheter tilletablering på exportmarknaden inom sådana varugrupper som liggerutanför systemet för industrins råvarukostnadsutjämning (RÅK).RÅK ger svensk livsmedelsindustri som är utsatt förinternationell konkurrens möjligheter att konkurrera på likavillkor som konkurrenter i andra länder med tillgång tilljordbruksvaror till lägre priser. Systemet är utformat så attdetta kan gälla såväl konkurrenter på den svenska marknaden somkonkurrensen på exportmarknaden.Vid sidan av RÅK och det exportbidragssystem som gäller förspannmål utbetalas exportsubventioner för nöt- ochgriskött inom ett temporärt system. Detta är en typ avövergångslösning som gäller för perioden /92--1993/94.Totalt disponeras . Medel som avsatts för attfinansiera export av kött får föras mellan budgetåren för attmedge en större flexibilitet. Bidragen administreras avJordbruksverket och syftet är att medverka till attpartipriserna upprätthålls. Bidragen som betalas ut ärbegränsade till vissa delar av sortimentet.Regeringen har den 5mars 1992 beslutat att medverka med60miljoner kronor i en satsning på exportfrämjande åtgärderför livsmedel. Satsningen avser en fyraårsperiod.Inom ramen för EES-förhandlingarna har knutits en bilateralöverenskommelse med EG. Överenskommelsen innebär bl.a. att detinrättas ömsesidiga tull- och avgiftsfria kvoter för färsktnötkött och vissa nötköttsprodukter. Överenskommelsen innefattaräven kvoter för export och import av ost.I tillämpas två system för utjämning av industrinskostnader för jordbruksvaror -- ett extern och ett internt,tillsammans kallat RÅK-systemet. Ett införlivande avEES-avtalets protokoll3 innebär ett enhetligt system för helaEES-området och en övergång till s.k. nettokompensation, dvs.utjämning till lägsta . Den exakta tidpunkten förEES-avtalets och det bilaterala avtalets ikraftträdande är i dagoklar.För vissa varor, som mjölkpulver och torkade äggprodukter, hari införts vissa begränsningar i möjligheterna att fåexportbidrag. Anledningen till dessa begränsningar inomRÅK-systemets ram är att förhindra att sådana varor som tidigarekunde få exportbidrag inom jordbruksprisregleringen skulleflyttas över till RÅK-systemet. Konsekvenserna avbegränsningsreglerna inom RÅK-systemet har blivit att vissaindustrier i ökad utsträckning använder importerad råvara(mjölkpulver, ägg och kött) så att man vid export av färdigvarankan söka restitution för erlagd införselavgift. Dessa svenskaråvaror kan därför sägas vara diskriminerade i produktionen avvissa förädlade livsmedel avsedda för export.En svensk etablering på den totala EG-marknaden bör, som ettled i anpassningen inför ett EG-medlemskap, underlättas genomolika typer av åtgärder. Syftet med sådana åtgärder bör vara attsvenska livsmedelsföretag därigenom ges möjligheter att arbetapå i första hand EG-marknaden och lära sig denna marknadsvillkor. bör emellertid inte nu införa den typ avgenerella exportstöd som förekommer inom EG och som motsvarar deexportbidragssystem som tidigare tillämpades i . Istället bör åtgärderna på detta område ansluta till existerandesystem för exportbidrag och i första hand avse förädladelivsmedel.Som exempel på möjliga exportvaror ost och förädlade köttprodukter.Jordbruksministern anser det därför naturligt att möjlighetenatt utjämna konkurrensvillkoren genom prisutjämnande åtgärderunder perioden den 1juli 1993--den 1januari 1995 bör vidgastill att omfatta även dessa typer av produkter. De principer somgäller för export inom RÅK-systemet bör även tillämpas för dessaåtgärder och storleken på exportbidraget bör svara mot desssyfte, dvs. bidraget bör ge möjlighet för svenskalivsmedelsföretag att konkurrera på exportmarknaden på liknandevillkor som livsmedelsföretag i andra länder. De kvantiteter avlivsmedelsprodukter som ingår i olika bilaterala avtal somSverige upprättat med bl.a. EG bör inte omfattas av möjlighetentill prisutjämnande åtgärder i de fall dessa avtal förutsätteratt inga exportbidrag ges.I likhet med anser jordbruksministernatt vissa höjningar av råvarugränserna bör göras i RÅK-systemet.Syftet skulle vara att försöka komma till rätta med de negativaeffekter som nuvarande procentuella utjämningsgränser har fått iform av diskriminering av svenska råvaror vid produktion avvissa förädlade livsmedelsindustriprodukter. Även en övergångtill s.k. nettokompensation inom protokoll3 gördet möjligt att höja bidragsgränserna. RÅK-systemet bör dockinte heller kunna utnyttjas för s.k. bulkexport.Det är emellertid enligt jordbruksministern inte lämpligt attriksdagen och regeringen redan nu bestämmer vilka produkter sombör omfattas av en utvidgning av möjligheten att tillämpaprisutjämnande åtgärder. Risken finns då att dessa produkter iett senare stadium visar sig sakna konkurrenskraft elleretableringsmöjligheter på EG-marknaden. Jordbruksministern är avden uppfattningen att , efter samråd medlivsmedelsindustrin, är bäst lämpat att bestämma vilka förädladelivsmedelsindustriprodukter som har förutsättningar att varalångsiktigt konkurrenskraftiga på en EG-marknad. Regeringen börenligt jordbruksministern senare uppdra åt att,inom ramen för de medel som anvisas, närmare bestämma vilkaförädlade produkter som bör omfattas av nämnda utvidgning.I enlighet med förslag och motbakgrund av den aktuella situationen på den svenska marknadenför kött bör det temporära exportsystemet för kött tillförasytterligare 100miljoner kronor utöver de 450miljoner kronorsom gäller för perioden /92--1993/94. Jordbruksministernanser även att systemet bör förlängas till att gälla fram tillden 1januari 1995. Mot bakgrund av övriga förslag tillåtgärder för export av förädlade livsmedel bör dock intesystemets inriktning förändras. Vad gäller övriga förändringarav RÅK-systemet har förutskickat att man avseratt göra en översyn av grunderna för bestämning avbegränsningsnivån för vissa råvaror. Det ankommer på verket attbestämma hur stora procentuella förändringar som bör göras ochvilka råvaror som bör omfattas av förändringarna.Jordbruksministern uttalar sin avsikt att se över vilkamöjligheter som finns för en utvidgning av de ömsesidigakvoterna inom den tidsrymd som gäller inför ett medlemskap i finns knuten en utjämningskassa somförvaltas av . Kassan tillförs avgifter somtas ut inom ramen för systemet. Med hänsyn till syftet medsystemet är det enligt jordbruksministern naturligt att utnyttjade medel som inte har behövts för det nuvarande RÅK-systemet påett sätt som motsvarar detta syfte. Mot denna bakgrund bör150miljoner kronor föras från utjämningskassan tillstatsbudgetens inkomstsida. Ett motsvarande belopp bör fåutnyttjas för den utvidgning av möjligheten att tillämpa deprisutjämnande åtgärder som föreslagits i syfte att ge svenskaförädlade livsmedel en möjlighet att konkurrera påexportmarknaden. Utöver detta bör ytterligare 100miljonerkronor föras från utjämningskassan till statsbudgetensinkomstsida. Ett lika stort belopp bör få disponeras för dettemporära exportsystemet för nöt- och griskött. Medlen bör fådisponeras för perioden den 1juli 1993--den 31december 1994.MotionernaExportbidragen inom RÅK-systemet bör enligt motion Jo29(nyd)yrkande5 balansera motsvarande import och inte överstigamotsvarande införselavgifter, räknat per produktgrupp. I motionJo36 (kds) betonas vikten av att svensk jordbruksproduktion fårsamma villkor som jordbruksproduktionen i EG.Socialdemokraterna begär i motion Jo39 yrkande2 att50miljoner kronor anvisas för marknadsföring ochexportfrämjande åtgärder för svenska förädlade livsmedel. Enligtmotionens yrkande3 bör förslaget att anvisa 100miljonerkronor för export av kött och fläsk avslås.Utskottets övervägandenMed anledning av motion Jo29 yrkande5 vill utskottet anföraföljande. Syftet med 1990års livsmedelspolitiska reform varbl.a. att produktionen av livsmedel i princip skulle varaunderkastad samma villkor som andra näringar. Producenternaskulle ersättas endast för efterfrågade varor och tjänster.Detta innebar inte att de inhemska producenterna garanteradestillgång till hela den svenska marknaden, utan produktionenskulle anpassas till vad som kunde avsättas på kommersiellavillkor. Genom det livsmedelspolitiska beslutet jämställdesinförselavgifter med allmänna budgetmedel, och avgifternareserveras inte längre för speciella ändamål inom jordbruks- ochlivsmedelssektorn. RÅK-systemet syftar till att skapakonkurrensneutralitet mellan vissa livsmedelsprodukterproducerade inom och utom landet genom att kompensera denindustri som är utsatt för internationell konkurrens för denfördyring av råvarukostnaderna som den förda livsmedelspolitikenmedför. Vid prövningen av vilka produkter som skall erhållaexportstöd beaktas visserligen inte förädlingsgraden, mensamtliga livsmedel skall vara förädlade och baserade på svenskaråvaror. Det nu aktuella förslaget innebär att systemet utvidgastill att omfatta även vissa icke sammansatta produkter såsom ostoch olika förädlade köttprodukter. Härutöver har Jordbruksverketaviserat en översyn av grunderna för bestämning avbegränsningsnivån för vissa råvaror.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förlängning avdet temporära exportsystemet för kött fram till den 1januari1995 och förordar att systemet tillförs ytterligare100miljoner kronor. Även i övrigt tillstyrker utskottetregeringens förslag i avsnittet om industrinsråvarukostnadsutjämning. Härmed avstyrker utskottet motion Jo39yrkande 3.På samma grund avstyrker utskottet motion Jo39 yrkande2.Regeringens förslag om utvidgning av RÅK-systemet förstärkerenligt utskottets mening svenska produkters konkurrenskraft ochmöjligheter till etablering på främst EG:s marknad. I dettaavseende föreligger ingen skillnad mellan förslaget och syftetmed motion Jo29.