bet · GG01BoU24 · 1993-04-29 00:00:00 — Som exempel anges mordbrand eller våld eller hot omvåld mot någon som bor i fastigheten. Den andra situationenavser fall då det kan förutses att en rättelseanmaning intekommer att leda till rättelse och störningarna kan betecknas somouthärdliga för de närboende. Här rör det sig framför allt omsärskilt omfattande störningar som kan förekomma när enhyresgäst inte klarar av ett eget boende. Som exempel på orsakernämns kvalificerat drogmissbruk, psykisk sjukdom eller liknandeproblem.Slutligen föreslås en särskild regel i hyreslagen om atthyrestvister som rör störningar i boendet skall handläggas medsärskild skyndsamhet.Motionerna: Frågan om hur reglerna bör utformas för atthyresgästernas skydd mot störningar skall förbättras behandlas ifem motioner. I motion Bo29 (fp) anses skyddet böra utformas ienlighet med kommitténs förslag, dvs. att hyresrätten skallkunna förverkas först efter det att socialnämnden haft treveckor på sig att agera för att lösa problemet. Motionärernavill att de sociala frågorna skall tillmätas större betydelse änvad som görs i propositionen. De anser utvecklingen under senareår oroväckande för utsatta grupper som får allt svårare attfinna och behålla en bostad. De pekar också på att de problemsom kan drabba den störande personens anhöriga om hyresrättenförverkas med kort varsel inte uppmärksammats. Även i motionBo409 (s), i motsvarande del, anses kommitténs förslag böragenomföras. I motion Bo30 (s) yrkande 3 hemställs att en klararedefinition bör göras av vad som skall förstås med störandehyresgäster. Motionärerna anser det viktigt att det klartframgår i vilka fall det kan bli aktuellt med omedelbar vräkningav en störande hyresgäst. De finner det olyckligt och stötandeatt psykiskt sjuka har nämnts som ett exempel på en grupp somibland har svårt att klara eget boende (yrkande 2). Samma frågatas upp i motionerna Bo31 (s) yrkande 7 och Bo32 (m).S-motionärerna anser att psykisk sjukdom inte skall anges somexempel i sammanhanget. I m-motionen föreslås att motivtextenkompletteras när det gäller uppsägning vid störningar i boendetsom orsakas av psykisk sjukdom. Om en sådan sjukdom skall nämnasanser motionären att det klart skall framgå att socialtjänstenhar det yttersta ansvaret för boendet och för stödinsatser. Hanbetonar att det måste stå klart att en enskild person medpsykiska störningar av svår art inte får riskera att förlorasitt hyreskontrakt för att vård, stöd och service i samhälletsregi i övrigt inte fungerar.Utskottets överväganden: Som anförs i propositionen måstehyresgästernas skydd mot störningar i boendet förbättras. Det ärbra att det nu föreslås regler som gör att det kan gå snabbareatt avhjälpa problem med störande hyresgäster. Det är integodtagbart att boende kan bli tvungna att stå utmed påfrestande störningar.Utskottet har ingen erinran mot att bestämmelserna omstörningarna knyter an till hälsoskyddsbestämmelserna. Det synesinte innebära någon egentlig ändring mot vad som enligtnuvarande praxis anses som störningar. Med störningar i boendetavses enligt regeringsförslaget störningar som i sådan grad kanvara skadliga för de boendes hälsa eller annars försämrar derasbostadsmiljö att de inte skäligen bör tålas.I ett par motioner, Bo29 (fp) och Bo409 (s) föreslås somframgått ovan att kommitténs förslag bör ligga till grund förlagändringen i stället för propositionens. Det skulle innebäraatt uppsägning inte kan ske förrän socialnämnden haft tre veckorpå sig att agera.Enligt utskottets bedömning bör det inte råda några delademeningar om att störningsproblem så långt möjligt bör lösas påannat sätt än genom avhysning. En avhysning av en störandehyresgäst innebär sällan en lösning på dennes problem. Frågor avdenna karaktär kan dock svårligen lösas lagstiftningsvägen; ivart fall kan det inte anses vara en framkomlig väg att i förstahand genom revideringar i hyreslagstiftningen söka finnamöjligheter att komma till rätta med de nu diskuterade frågorna.De har en klart social prägel. Det är dock både lämpligt ochangeläget att det genom ett ökat samarbete mellan hyresvärdaroch kommuner skapas goda lösningar på boendet för personer somorsakar störningar. kan spela en viktig roll närdet gäller att finna lösningar på problemet med störandehyresgäster. Det är därför bra att det nu föreslås att enlagregel införs om att socialnämnden skall underrättas omstörningar som kan medföra att hyresrätten förverkas. Utskottetanser dock, i likhet med föredragande statsrådet, att det avhänsyn till övriga hyresgäster skulle vara en alltför lång tidatt alltid ge socialnämnden på sig att agera innanhyresrätten kan förverkas.Även om det i lagen inte ställs upp inom vilkensocialnämnden har att agera får det förutsättas dels att nämndenså snart som möjligt efter det att den fått kännedom omstörningarna tar de kontakter som bedöms nödvändiga, dels atthyresvärden avvaktar med ansökan om avhysning någon tid för attse om störningarna upphör. Det är naturligtvis önskvärt attsocialnämnden agerar och innan avhysningär ett faktum. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaBo29 (fp) och Bo409 (s), i motsvarande del, om en tidsfristför socialnämnden vid störningar i boendet.Utskottet har inte heller någon erinran mot att det nu införsregler som ger hyresvärden rätt att i fall av särskiltallvarliga störningar i boendet säga upp hyresgästen utanföregående rättelseanmaning eller underrättelse tillsocialnämnd. De fall det här är fråga om är störningar som är avsärskilt allvarlig art eller omfattning och där enrättelseanmaning kan bedömas som utsiktslös. I vissa fall, t.ex.vid mordbrand, framstår det dessutom som helt orimligt attuppmana till rättelse. Utskottet vill understryka att debakomliggande orsakerna till en hyresgästs störande uppträdandesaknar betydelse vid bedömning.Om outhärdliga störningar skulle uppkomma är det störningensart eller omfattning och inte hyresgästens beteende på grund avsjukdom eller annan orsak som skall ligga till grund föruppsägning. Utskottet vill i detta sammanhang betona kommunernasansvar för att denna situation över huvud taget inte uppkommer.Vad beträffar frågan om störningar på grund av någons psykiskaohälsa kan erinras om att det ankommer på kommunen enligtsocialtjänstlagen och på som huvudman för denpsykiatriska sjukvården att ta ansvar för att sådana personerfår nödvändiga stödinsatser i sitt boende.Med anledning av vad utskottet här anfört om de motiv som börvägleda lagstiftningen kan syftet i motionerna Bo30 (s)yrkandena 2 och 3, Bo31 (s) yrkande 7, Bo409 (s) i motsvarandedel och Bo32 (m) anses tillgodosett. Utskottet tillstyrker medavslag på nämnda motioner regeringens förslag till lag omändring i 25 §, 42 § första stycket 6, 42 § tredje och fjärdestyckena, 43 § och 72 § hyreslagen.Den rättsliga prövningenGällande rätt: har till uppgift att medla ihyrestvister samt att pröva frågor som enligt hyreslagenankommer på nämnden. Tvist om förverkande av hyresrätt på grundav försummelse att betala hyran eller störningar i boendetprövas av allmän domstol.Kommitténs förslag: Den rättsliga prövningen av om enhyresrätt är förverkad vid fall av bristande hyresbetalningeller störningar i boendet och om hyresgästen skall avhysasföreslås handläggas av hyresnämnd.Propositionens förslag: Något förslag till ändring läggsinte fram. Som skäl anförs att hyresprocessen kommer attbehandlas i samband med ställningstagandet till de frågor somtas upp i departementspromemorian Domstolsväsendet --Organisation och administration (Ds 1990:38).Motioner: I motion Bo31 (s) yrkande 6 föreslås atthyresnämnden bör pröva mål om förverkande av hyresrätten pågrund av bristande hyresbetalning. I motion Bo409 (s) imotsvarande del föreslås att kommitténs förslag genomförs.Utskottets övervägande: Utskottet är inte berett att nuföreslå någon ändring i hyresprocessen. Övervägandena omdomstolsväsendets organisation får avvaktas. Motionerna Bo31yrkande 6 och Bo409 (båda s), denna motion i motsvarande del,avstyrks.BytesreglernaTreårsspärrenGällande rätt: Bostadshyresgäst får överlåta hyresrättentill sin lägenhet i syfte att genom byte erhålla annan bostadom hyresnämnden lämnar tillstånd till överlåtelsen. Sådanttillstånd skall lämnas om hyresgästen har beaktansvärda skäl förbytet och det kan ske utan påtaglig olägenhet för hyresvärdensamt inte heller andra särskilda skäl talar mot bytet. Harhyresgästen innehaft sin bostadslägenhet mindre än ochfått lägenheten genom byte får tillstånd lämnas endast om detföreligger synnerliga skäl.Kommitténs förslag: Överensstämmer med propositionensförslag, som redovisas nedan.Propositionens förslag: Den s.k. treårsregeln slopas. Detinnebär att tillstånd till byte skall lämnas om hyresgästen harbeaktansvärda skäl för bytet och det inte medför påtagligolägenhet för hyresvärden samt inte heller andra skäl talar emotbytet. Som en vägledning vid rättstillämpningen anförs att ensträngare bedömning av om beaktansvärda skäl skall ansesföreligga bör gälla om en tillbytt lägenhet innehafts kortaretid, dvs. en tid understigande ungefär . I sådana fall börkrävas för tillstånd att en förändring skett i familje- ellerarbetssituationen. Vidare bör det i allmänhet krävas atthyresgästen har flyttat in i lägenheten innan ett nytt byte.Motioner: I motion Bo31 (s) yrkande 9 föreslås att kraveti bytesregeln om att beaktansvärda skäl för bytet skallföreligga utgår. Enligt motionären utsätter sig ingen för ettbyte av bostad utan att det finns skäl för det. De skäl somfinns måste emellertid anses vara en privat angelägenhet somhyresgästen inte skall behöva redovisa. bör varaförhindrad att lämna tillstånd till bytet endast när bytetinnebär påtaglig olägenhet för hyresvärden eller andra särskildaskäl talar emot bytet. Så kan anses föreligga om hyresgästenbott i sin tillbytta lägenhet endast under en mycket kort tid.Utskottets överväganden: Lagändringen berör debostadshyresgäster som innehaft en tillbytt lägenhet kortare tidän och åter vill byta bostad. I dessa fall slopas kravetpå synnerliga skäl för att tillstånd till byte skall lämnas.Utskottet har ingen erinran mot detta förslag. Som anförs imotivtexten bör vid tillståndsbedömningen kunna beaktas omhyresgästen bott endast i lägenheten eller kanskeinte alls flyttat in. Utskottet är inte berett att såsomföreslås i motion Bo 31 (s) slopa kravet att beaktansvärda skälskall föreligga för att tillstånd till byte avbostadslägenhet skall lämnas. Utskottet tillstyrker förslagettill lag om ändring i 35 § hyreslagen och avstyrker motion Bo31(s) yrkande 9.Den nya hyresgästens ansvar för tidigare hyresgästs skulderGällande rätt: När en bostadshyresgäst har fått sinhyresrätt genom byte svarar han tillsammans med den tidigarehyresgästen för dennes förpliktelser enligt avtalet för tidenföre överlåtelsen om inte annat avtalats med hyresvärden. Dennye hyresgästen kan alltså bli skyldig att betala en tidigarehyresgästs skulder. Bestämmelsen har motiverats med att ettgemensamt ansvar skulle kunna underlätta att få ett samtycketill bytet.Kommitténs förslag: Överensstämmer med propositionens.Kommittén har dessutom föreslagit att den nya hyresgästensunderlåtenhet att betala en tidigare hyresgästs hyreskuld inteskall kunna leda till att hyresrätten förverkas.Propositionens förslag: Bestämmelsen om att den nyebostadshyresgästen vid ett lägenhetsbyte är ansvarig för dentidigare hyresgästens skulder slopas. I stället föreslås att dennya hyresgästen i en särskilt upprättad handling skall kunna åtasig att tillsammans med tidigare hyresgäst svara för dentidigare hyresgästens hyresskulder. Åtagandet medför inteskyldighet att betala hyresskulder till ett högre belopp än sommotsvarar hyran för de tre kalendermånaderna närmast föreöverlåtelsen.Motioner: I motionerna Bo31 (s) yrkande 8 och i Bo409 (s)i motvarande del föreslås att underlåtenhet att betala dentidigare hyresgästens hyresskulder inte bör kunna leda till atthyresrätten förverkas.Utskottets övervägande: Utskottet vill inledningsvis fästauppmärksamhet på att reglerna tar sikte på en situation när dennye hyresgästen övertar det tidigare gällande hyresavtalet. Omett nytt hyresavtal träffas mellan hyresvärden och den nyehyresgästen har denne inte något ansvar för tidigare hyresgästsskulder.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag att slopabestämmelsen om den nye bostadshyresgästens ansvar för tidigarehyresgästs skulder vid byte av lägenhet. Inte heller harutskottet någon invändning mot förslaget att i stället införabestämmelser som ger möjlighet till överenskommelse om ettbegränsat ansvar för hyresskulder vid byte avbostadslägenhet. Utskottet delar också föredragandestatsrådets bedömning att en försummelse att betala enhyresskuld enligt gjort åtagande bör kunna leda till atthyresrätten förverkas. Tillräckligt bärande skäl för att göra enskillnad mellan en sådan försummelse och en försummelse attbetala löpande hyra anser utskottet inte finnas. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag till lag om ändring i38 § hyreslagen och avstyrker s-motionerna Bo31 yrkande 8 ochBo409, denna motion i motsvarande del.Avstående från besittningsskydd till bostadslägenhet m.m.Gällande rätt: En bostadshyresgäst har normalt ett direktbesittningsskydd. Det innebär att hyresgästen har rätt tillförlängning av hyresavtalet utom i vissa fall. Inskränkningar ibesittningsskyddet har utformats på två sätt. Det ena ärgenerella begränsningar av besittningsskyddet i vissahyresförhållanden (45 § första stycket hyreslagen). Det andra ärbegränsningar som tar sikte på omständigheter i det enskildafallet (46 § hyreslagen). Om generell förlängningsrätt saknaskan hyresgästen inte utan hyresvärdens samtycke få en sådanrätt. I det andra fallet kan hyresnämnden pröva frågan i enförlängningstvist.Det direkta besittningsskyddet kan också avtalas bort. Detskall ske i en särskilt upprättad handling. Om sådant avtalträffas innan hyresförhållandet har varat än niomånader i följd krävs godkännande av detskall bli giltigt. Har hyresförhållandet varat kanhyresgästen och hyresvärden träffa avtal om avstående avbesittningsskydd utan godkännande. Följden av en sådan giltigöverenskommelse blir att hyresavtalet inte kan förlängas.Hyresförhållandet upphör således -- efter uppsägning om sådan ärföreskriven -- när hyrestiden gått till ända.Kommitténs förslag: Möjligheten att avtala om avståendefrån besittningsskydd till bostadslägenhet bör slopas. I ställetbör en prövning av bostadshyresgästens besittningsskydd ske iefterhand hos hyresnämnden.Propositionens förslag: Kommitténs förslag att slopaförhandsprövningen av ett avståendeavtal och i stället prövabesittningsskyddet i efterhand anses inte böra genomföras. Detbefaras leda till att hyresvärdar avstår från att hyra utlägenheter av rädsla för att inte få tillgång till lägenhetenvid förutsatt tidpunkt.Avstående från besittningsskyddet skall kunna ske somtidigare. Godkännande av hyresnämnden behövs dock inte omöverenskommelsen träffats efter att hyresförhållandet harinletts och avser en hyresrätt som är förenad medförlängningsrätt. Ett avståendeavtal utan godkännande blirsåledes giltigt om hyresgästen har besittningsskydd när avtaletträffas. Nuvarande krav att hyresförhållandet skall ha varat slopas.Vid kortvariga andrahandsupplåtelser föreslås attförlängningsrätten slopas. Parterna anses då normalt varainställda på att uthyrningen är av tillfällig natur.Hyresnämnderna torde som regel godkänna sådana avtal omavstående av besittningsskydd, och en förlängningstvist slutaroftast med att hyresgästen måste flytta. Sammanfattningsvis drasslutsatsen att det vid kortvariga andrahandsupplåtelseregentligen inte spelar så stor roll om det finns enförlängningsrätt eller inte. En lämplig tidsgräns förandrahandsupplåtelser utan förlängningsrätt föreslås vara tvåår. Varar hyresförhållandet än gäller reglernaom förlängningsrätt.Slopandet av förlängningsrätten för kortvarigaandrahandsupplåtelser skall inte gälla avtal om upplåtelser somhar ingåtts av en förening som bedriver verksamhet medkooperativ hyresrätt.Motioner: I motionerna Bo31 yrkande 10 och Bo409 (båda s)föreslås att kommittéförslaget genomförs. Enligt motionärernavilar en prövning av besittningsskyddet i efterhand på ettsäkrare underlag än den mycket summariska förhandsprövningen somgörs av om ett avståendeavtal skall godkännas. Om kommitténsförslag inte godtas bör enligt motion Bo31 urrättssäkerhetssynpunkt alla avståendeavtal godkännas om de avserhyresrätter som omfattas av besittningsskydd. Detta förslag fårnärmast uppfattas som ett andrahandsyrkande.Utskottets övervägande: Utskottet anser att de skäl somförts fram i propositionen mot kommitténs förslag har fog försig. Utskottet delar således den bedömning som görs ipropositionen att möjligheten att avtala bort besittningsskyddetbör finnas kvar. Kommitténs förslag om att en prövning skall skei efterhand av förlängningsrätten bör således inte genomföras.Vad sedan gäller frågan om hyresnämndens godkännande harutskottet ingen erinran mot att avståendeavtal kan träffas utangodkännande av hyresnämnd i de fall hyresgästen harbesittningsskydd. Som anförs i propositionen bör hyresgästen dåkunna hävda sina intressen gentemot hyresvärden utan att riskeraatt inte få eller att förlora lägenheten. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om avtal om besittningsskydd m.m. ochföreslår att antar föreslagen ändring i 45 § andrastycket hyreslagen. Motionerna Bo31 yrkande 10 och Bo409 (bådas), båda yrkandena i motsvarande del, avstyrks.Propositionens förslag till ändring av hyreslagen såvitt avserkortvariga andrahandsupplåtelser innebär att hyresgästen kommeratt sakna besittningsskydd . Omhyresgästen och hyresvärden ingår ett avståendeavtal under tidenmåste överenskommelsen godkännas av hyresnämnden.Överenskommelsen får dock rättslig betydelse först eftertvåårstidens utgång.Enligt utskottets bedömning torde regeringens förslag om attslopa förlängningsrätten vid kortvariga andrahandsupplåtelser ipraktiken inte medföra någon beaktansvärd försämring för berördahyresgäster. Som framgår av propositionen synes det innebära attnu gällande praxis avseende godkännande av avståendeavtal vidandrahandsupplåtelser kommer att framgå direkt av lagen.Med hänvisning till vad ovan anförts tillstyrker utskottetregeringens förslag till ändring i 45 § första styckethyreslagen om besittningsskyddet vid andrahandsupplåtelserm.m. Till följd härav avstyrks motion Bo31 (s) yrkande 10 imotsvarande del.Lagförslagen i övrigtRegeringens förslag till lag om ändring i hyreslagen i övrigtoch förslaget till lag om ändring i lagen (1986:1242) omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt har inte föranlettsärskilt yttrande. Lagförslagen i övrigt tillstyrks.Utskottet har uppmärksammats på en brist i 13 § lagen(1974:1082) om bostadsdomstol. I samband med ändringari lokalhyreslagstiftningen tillfogades ett andra stycke till23 § hyreslagen som rör lokalhyresgäster. Även 36 § hyreslageninnehåller bestämmelser om lokaler. I 13 § tredje stycket lagenom bostadsdomstolar, som rör bostadsdomstolens sammansättning,stadgas bl.a. att intresseledamöterna skall vara väl förtrognamed näringsidkande hyresgästers förhållanden när målet rörprövning av fråga enligt 36 § hyreslagen. Samma regler fördomstolens sammansättning bör gälla när målet rör prövning av enfråga enligt 23 § andra stycket hyreslagen. Utskottet föreslårdärför att antar utskottets förslag till lag omändring i 13 § lagen(1974:1082) om bostadsdomstol i denlydelse som framgår av bilaga 3 till detta betänkande.Övriga frågor om hyresrätt m.m.I motion Bo31 yrkande 11 och Bo409 (båda s) föreslås inte baraatt hyreslagen ändras i syfte att förbättra hyresgästernasställning utan även att de sociala insatserna utökas väsentligtför att motverka vräkningar och vräkningshot. I motionerna gesexempel på en rad frågor som enligt motionen bör övervägas idetta syfte. Bl.a. nämns dämpade hyreshöjningar och förbättrademöjligheter till bostadsbidrag. Kommunen föreslås gesmöjligheter att infria sina sociala åtaganden bl.a. ivräkningsfallen genom att det kommunala skattestoppet hävs ochsocialtjänsten förbättras.Utskottet är som framgått införstått med att ett genomförandeav regeringsförslaget inte löser problemen som kan ligga bakomdet faktum att vissa hyresgäster inte alltid klarar att uppfyllasina förpliktelser enligt hyresavtalet. Några av de frågor somnämns i motionen har övervägts eller kommer att övervägas iandra sammanhang, bl.a. frågan om det kommunala skattestoppet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Bo31 yrkande 11och Bo409 (båda s) om utökade sociala insatser för attmotverka vräkningar.Motion Bo33 (v) yrkande 4 tar upp frågan om kostnaden förkabel-TV i hyresförhållanden. Enligt motionen bör avgiften inteutgöra en del av hyran. En hyresgäst som väljer att avstå frånkabel-TV skall inte behöva betala för den. Vägran att betala dendel av hyran som utgör avgift för kabel-TV skall inte hellerutgöra grund för vräkning, anser motionären.Hyran bestäms antingen efter individuella förhandlingar mellanhyresvärd och hyresgäst eller efter kollektiva förhandlingarmellan hyresvärd och hyresgästförening. Det kollektivaförhandlingssystemet förutsätter att det mellan de förhandlandeparterna finns en s.k. förhandlingsordning. Avtal mellanparterna om nya hyror (förhandlingsöverenskommelse) binder denenskilde hyresgästen om hyresavtalet innehåller en s.k.förhandlingsklausul.Utskottet har senast i betänkandet 1990/91:BoU9 (s. 17)behandlat en motion om vad hyran får omfatta och avstyrkt ettmotsvarande yrkande. Hyresgästinflytandet vid installation avkabel-TV behandlades i betänkandet /91:BoU1 (s. 22 f.).Utskottet står fast vid sin tidigare uttalade ståndpunkt attkabel-TV-frågor inte bör inta någon särställning i detkollektiva förhandlingssystemet eller i övrigt. Det innebär atten hyresgäst kan bli bunden av en förhandlingsöverenskommelse omatt en viss del av kostnaden för kabel-TV skall ingå i hyran.Utskottet står också fast vid sin uppfattning att det bör finnasvalmöjlighet för den enskilde hyresgästen när det gäller att fådel av utbudet. Sådan valfrihet rekommenderas i de riktlinjersom bostadsmarknadens parter har enats om och som enligt vadutskottet erfarit följs.En annan fråga är om det kollektiva förhandlingssystemet börfinnas kvar. I en departementspromemoria som enligt vadutskottet erfarit kommer att skickas ut på remiss inom kortföreslås att den enskilde hyresgästen skall ha möjlighet attställa sig utanför det kollektiva förhandlingssystemet och självförhandla med sin hyresvärd om hyran och andra hyresvillkor. Omett lagförslag av denna innebörd antas av kommerfrågan om huruvida avgift för kabel-TV skall ingå i hyranförmodligen att kunna lösas i för motionärerna positiv riktning.Resultatet av övervägandena bör avvaktas. Med hänvisning tillvad utskottet anfört avstyrks motion Bo33 (v) yrkande 4.Motion Bo403 (s) behandlar bruksvärdessystemet. I motionenanförs bl.a. att en rättvis hyresstruktur uppnås genombruksvärdesprincipen. Det är enligt motionärerna angeläget attföretag som drivs utan enskilt vinstintresse även ifortsättningen i första hand skall vara utgångspunkten vid enprövning av hyran. För att åstadkomma en bättre balans påbostadsmarknaden anser motionärerna att skillnaderna i kostnadermellan olika årgångar bostäder bättre bör motsvaras avskillnader i boendevärdet eller bruksvärdet mellan dessa. Imotionen föreslås i yrkande 1 att som sin mening gerregeringen till känna att bruksvärdessystemet skall behållas ochutvecklas. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att detvid bruksvärdesprövningen skall tas hänsyn till olikanyttigheter som hyresgästerna erbjuds. Som exempel nämnslägenhetsunderhåll, fritidsverksamhet, boinflytande m.m.Även utskottet anser att bruksvärdessystemet skall behållasoch utvecklas. Mot en utveckling av bruksvärdessystemet iavsikt att få till stånd en rättvisare hyressättning kanberättigade invändningar inte riktas.