bet · GG01JuU24 · 1993-03-24 00:00:00 — Information sprids ocksåskriftligen till domstolarna, t.ex. genom ett flertalBRÅ-rapporter angående sexualbrott mot barn (se t.ex.BRÅ-rapporter 1990:6, 1990:8, 1991:1 och 1992:4 samt BRÅ-PM1992:4).Även nämndemännen arrangerar genom sina organisationer och medekonomiskt stöd från seminarier, studiebesök ochföredrag där frågor om bl.a. sexuella övergrepp mot barnbehandlas.Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det inomdomstolsväsendet kontinuerligt pågår utbildning för domare idessa frågor.Justitieministern har i ett frågesvar () iriksdagen anfört att hon anser att den utbildning som i dagbedrivs på område i dessa frågor är välägnad att öka kunskapen om de stora problem som hänger ihop medsexuella övergrepp mot barn. Hon anser inte att det nu finnsskäl att vidta ytterligare åtgärder för utbildning avrättsväsendets personal i dessa frågor.Utskottet, som noterar det omfattande arbete som lagts ned påutbildning i fråga om våld mot kvinnor och barn, hänvisar tillsitt gjorda ställningstagande beträffandemedelsberäkningen. Som där framgått är medelstillskottet tänktatt användas för bl.a. utbildningsinsatser. Med detta uttalandeavstyrker utskottet bifall till motion Ju802 i denna del.I motion Ju403 begärs en skyndsam utredning av frågan om hurman på bästa sätt kan öka kunskaperna i miljörätt hos landetsdomare.Utskottet behandlade senast (1991/92:JuU16)motioner med liknande yrkanden. Utskottet avstyrkte då bifalltill motionerna med hänvisning till att utbildning i miljöfrågorfortlöpande sker eller planeras för berörda yrkeskategorier.Enligt vad utskottet inhämtat sker detta för närvarandehuvudsakligen genom att bekostar deltagande fördomare i externt ordnade kurser och konferenser.Utskottet har under en följd av år följt frågan ommiljöutbildning för domstolsväsendets personal. Utskottetnoterar med tillfredsställelse myndigheternas arbete på området.Något översynsbehov föreligger inte, och utskottet avstyrkerbifall till motion Ju403. Utskottet vill tillägga att denkvalificerade speciella kunskap inom miljöområdet som nämns imotionen bäst tillgodoses genom att domstolen förordnar ensakkunnig i målet.Instansordningen i förvaltningsdomstolarnaI betänkande Domstolarna inför 2000-taletkonstateras bl.a. att principen om att tyngdpunkten irättsskipningen skall ligga i första instans är genomförd för deallmänna domstolarna, medan det däremot för de allmännaförvaltningsdomstolarna inte finns någon enhetliginstansordning. Den största delen av antalet mål prövasvisserligen i länsrätt som första domstolsinstans, menmajoriteten av de målgrupper som prövas av kammarrätt börjardär. Enligt bör en principiell utgångspunktvara att den första domstolsprövningen av ett förvaltningsärendealltid sker i länsrätt. Utredningen föreslår därför att denförsta domstolsprövningen av vissa uppräknade mål skall ske ilänsrätt i stället för i kammarrätt. Det gäller bl.a.kriminalvårdsmål, kommunalbesvärsmål och vissa länsstyrelsemålsåsom byggnadsmål och hälsoskyddsmål. Utredningen föreslårvidare -- utan att lägga fram några lagförslag i denna del --att länsrätt i princip skall vara den första domstolsinstansen isamtliga måltyper där kammarrätt har denna funktion.Förslaget har genomgående fått ett positivt mottagande underremissbehandlingen.Departementschefen anför i budgetpropositionen att hon anseratt principiella utgångspunkt är denriktiga och att tyngdpunkten i rättsskipningen inom de allmännaförvaltningsdomstolarna skall ligga hos länsrätterna som förstainstans. Beredningen av förslag i denna delfortsätter. Hon anser det emellertid av flera skäl angeläget attredan nu ta ställning till den principiella frågan ominstansordningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ett avskälen är de nya förvaltningsdomstolsmål vilka tillkommer som enföljd av närmande till EG. Det vore enligtdepartementschefen olyckligt om dessa mål under en övergångstidförs till kammarrätt som första domstolsinstans för att sedanflyttas till länsrätt. Ett annat skäl är att en ändradinstansordning får organisatoriska konsekvenser, vilka behöverförberedas . Det är därför, enligt departementschefen,angeläget att slå fast den princip för instansordningen i deallmänna förvaltningsdomstolarna som föreslagits avDomstolsutredningen. I propositionen föreslås därför attriksdagen skall godkänna de riktlinjer för instansordningen i deallmänna förvaltningsdomstolarna som beskrivs i propositionen.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget. Samtidigtkonstaterar utskottet att en principiell ordning med länsrättsom första instans i de måltyper som prövas avförvaltningsdomstolarna inte behöver gälla för samtligamåltyper.ÖvrigtSpecialdomstolarnaI departementspromemorian (1992:38) behandlas även frågan omspecialdomstolarnas framtid. I promemorian konstateras attstarka skäl talar för att specialdomstolarna avskaffas och attderas verksamhet inordnas i de allmänna domstolarna eller i deallmänna förvaltningsdomstolarna.Inom kort kommer en departementspromemoria med en närmareutredning av specialdomstolarna att sändas ut på remiss frånJustitiedepartementet. Inriktningen är att antaletspecialdomstolar skall bli så litet som möjligt. Regeringen harockså förelagt en proposition vari föreslåsatt Försäkringsöverdomstolen skall läggas ner (prop.1992/93:215).I motion Ju417 anförs att man vid bedömningen av enspecialdomstols fortsatta verksamhet måste ta hänsyn tillerfarenheterna av domstolens arbete och inte bara se till deprincipiella skäl som brukar anföras mot specialdomstolar.Utskottet har behandlat frågan omspecialdomstolarna vid ett stort antal tillfällen (senast1991/92:JuU20), och oenigheten inom utskottet har därvid varitstor. I nyssnämnda betänkande uttalade utskottet att utskottetsuppfattning var att antalet specialdomstolar bör begränsas.Utskottet finner inte skäl att i nuvarande beredningsläge göranågot ytterligare uttalande i frågan. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju417 i denna del.JourdomstolarI två motioner tas frågan om jourdomstolar för ungdomar upp. Imotion Ju836 yrkas att jourdomstolar för ungdomar skallinrättas. Dessa domstolar skulle enligt motionären få rätt attfrihetsberöva ungdomar i avvaktan på utredning om lämpligaåtgärder. I motion Ju417 tas avstånd från jourdomstolar medhänvisning dels till rättssäkerhetskrav, dels till deföreskrifter som redan finns i lagen om unga lagöverträdare.Utskottet har under en följd av år behandlat motioner angåendejourdomstolar för unga (se t.ex. 1989/90:JuU29 s. 23,1990/91:JuU19 s. 14 och 1991/92:JuU24 s. 15 f). I förra åretsbetänkande uttalade utskottet bl.a. att det finns mycket somtalar för en ordning med särskilda jourdomstolar för unga.Utskottet ville dock inte föregripa Ungdomsbrottskommitténsöverväganden och avstyrkte bifall till motionen.Ungdomsbrottskommitténs huvuduppgift är att undersöka om dennuvarande fördelningen av uppgifter mellan ochrättsväsendet är väl avvägd när det gäller de ungalagöverträdarna och om samordningen mellan myndigheterna kanförbättras. Kommittén kommer också att ta upp frågan omsärskilda regler bör gälla vid handläggning av ungdomsbrottmål.I detta sammanhang kommer även frågan om särskilda jour- ellerungdomsdomstolar att tas upp. Kommitténs slutbetänkande beräknasföreligga före utgången av april 1993.När det gäller yrkandet i motion Ju836 måste utskottethärutöver konstatera att det finns möjlighet att medtvång omhänderta ungdomar för utredning i sådana situationer sombeskrivs i motionen. Omhändertagandet sker med stöd av 3 § lagen(1992:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Vidett sådant omhändertagande kan den unge placeras på ett särskiltungdomshem enligt 12 § LVU, där det finns resurser, bl.a.möjlighet till inlåsning, för särskilt noggrann tillsyn. Ettsådant beslut om omhändertagande fattas av länsrätten.Ungdomsbrottskommitténs arbete bör inte föregripas, ochutskottet avstyrker bifall till motion Ju417 i denna del.Inte heller motion Ju836 bör föranleda någon åtgärd frånutskottets sida, och utskottet avstyrker bifall till den.Översyn av rättsväsendetI motion Ju404 begärs att en parlamentarisk utredning skalltillsättas med uppgift att fastlägga riktlinjerna för detframtida rättsväsendet.Utskottet konstaterar att domstolsväsendet, som redan framgåtti detta betänkande, är föremål för en översyn somännu inte avslutats. Detsamma gäller åklagarverksamheten, därÅklagarutredning -90 presenterade sitt slutbetänkande(SOU 1992:61) Ett reformerat åklagarväsende. Också inom polisenpågår flera organisatoriska översyner på såväl central somregional nivå (se t.ex. regeringsbeslut dnr 92-2521),och (dir. 1990:53) kommer attpresentera sitt betänkande. Inom pågår enutvärdering av kriminalvårdsreform (dir. 1992:36).Slutligen kan nämnas -- även om det inte är en direktorganisatorisk fråga -- att i princip hela påföljdssystemet ärföremål för granskning av (dir. 1992:47).Utskottet kan för sin del inte se något behov av ytterligareutredningsarbete. Tvärtom gäller det nu att ta till vara detomfattande arbete som lagts ned och skapa en slagkraftigorganisation av rättsväsendets olika delar. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju404.BouppteckningsärendenI motion Ju412 görs invändningar mot Domstolsutredningensförslag om att föra bort förmynderskapsärenden ochbouppteckningsärenden från tingsrätterna.Utskottet konstaterar att beredningen av Domstolsutredningensbetänkande pågår. Något ställningstagande nu är inte aktuellt.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju412.Väntrum i domstolarMotion Ju401 tar upp en fråga om väntrum i domstolar. Imotionen anförs att målsägande och vittnen inte skall behövadela väntrum med den tilltalade inför en förhandling och att detdärför borde finnas separata uppehållsrum.Hur domstolsbyggnader skall vara utformade regleras i ennormsamling vilken utarbetats av ochDomstolsverket. Däri föreskrivs bl.a. att det skall finnasväntrum för allmänheten och minst fyra samtalsrum avsedda förparter, ombud, målsägande och vittnen. Sådana samtalsrum finnssåledes alltid med i planeringen både vid om- och nybyggnad avdomstolslokaler. Dessa används också som väntrum för t.ex.målsägande. För det mesta finns sådana samtalsrum även i äldredomstolsbyggnader; det är endast undantagsvis som detta inteförekommer.Utskottet utgår från att man i domstolarna gör allt som ärmöjligt för att underlätta för vittnen och målsägande i häraktuellt hänseende. Utskottet konstaterar att det i de flestafall finns utrymmen för ändamålet. Om särskilda lokaler saknasbör det som regel vara möjligt för domstolarna att lösaproblemet på annat sätt. Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till motion Ju401. beträffande tingsrättsorganisationenatt avslår motionerna 1992/93:Ju402, 1992/93:Ju410,1992/93:Ju412 yrkande 1, 1992/93:Ju413, 1992/93:Ju414,1992/93:Ju415, 1992/93:Ju417 yrkande 2, 1992/93:Ju418,1992/93:Ju424 yrkande 2 och 1992/93:A472 yrkande 4,2. beträffande anslag till Domstolsverketatt med bifall till proposition 1992/93:100 i dennadel till för /94 anvisar ettramanslag på ,3. beträffande framtidatt avslår motionerna 1992/93:Ju417 yrkande 4 och1992/93:Ju422,res. 1 (s)4. beträffande anslag till Domstolarna m.m.att med anledning av proposition 1992/93:100 i dennadel samt motionerna 1992/93:Ju424 yrkandena 1 och 3 och1992/93:Ju826 yrkande 2 och med bifall till motion 1992/93:Ju417yrkande 5 till Domstolarna m.m. för /94anvisar ett ramanslag på 2 ,res. 2 (m, fp, c, kds)5. beträffande utbildning för domare om våld mot kvinnor ochbarnatt avslår motion 1992/93:Ju802 yrkande 5,6. beträffande utbildning i miljörättatt avslår motion 1992/93:Ju403,7. beträffande specialdomstolaratt avslår motion 1992/93:Ju417 yrkande 3,res. 3 (s)8. beträffande jourdomstolaratt avslår motionerna 1992/93:Ju417 yrkande 6 och1992/93:Ju836 yrkande 1,res. 4 (s)res. 5 (nyd)9. beträffande parlamentarisk utredning om rättsväsendetatt avslår motion 1992/93:Ju404,10. beträffande bouppteckningsärenden m.m.att avslår motion 1992/93:Ju412 yrkande 2,11. beträffande väntrum i domstolaratt avslår motion 1992/93:Ju401,12. beträffande instansordningen i de allmännaförvaltningsdomstolarnaatt med bifall till proposition 1992/93:100 i dennadel godkänner de riktlinjer för instansordningen i de allmännaförvaltningsdomstolarna som angetts i propositionen (avsnitt4.1).Stockholm den 24 mars 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),() ochAlf (). framtid (mom. 3), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "till dem"bort ha följande lydelse:Justitieministern har meddelat att Domstolsverketskall finnas kvar. Sedan arbetet med att genomföra förändringar,bl.a. i anledning av förslag, avslutats ochefter decentralisering av vissa administrativa ochpersonella rutiner, är det naturligt att också övervägaDomstolsverkets dimensionering och inriktning. Därvid är detenligt utskottets mening viktigt att får denställning och de resurser som krävs för att effektivt ochkompetent svara mot domstolsväsendets behov. Det fortsattaberedningsarbetet bör ske under särskilt hänsynstagandehärtill. Detta bör med anledning av motion Ju417 idenna del ge regeringen till känna. Någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av motion Ju422 krävs därmed inte ochutskottet avstyrker bifall till den.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande framtidatt med anledning av motion 1992/93:Ju417 yrkande 4och med avslag på motion 1992/93:Ju422 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Anslag till Domstolarna m.m. (mom. 4)(), (), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "som angeläget" bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar att beslutade läggafast medelsbehovet för domstolsväsendet i en tvåårigplaneringsram.Som utskottet i andra sammanhang anfört (se 1992/93:JuU23) ärdet av stor betydelse att planeringsramarna hålls. Endast iundantagsfall bör det bli fråga om att frångå ett beslut omsådana ramar. Härför krävs alltså starka skäl. Utskottet anserinte att de utbildningsfrågor m.m. som aktualiserats imotionerna Ju417, Ju424 och Ju826 har den styrkan. Utskottetvill här peka på att i motionerna tas upp krav påutbildningsaktiviteter som bör ingå i ordinarieutbildningsutbud. Om ytterligare resurser krävs för de därangivna ändamålen ankommer det på att görabehövliga omprioriteringar inom ramen. Utskottet anser såledesinte att det behövs någon anslagsförstärkning, och utskottetdelar även i övrigt regeringens bedömningar om medelsbehovet.Utskottet, som avstyrker bifall till motionerna Ju417, Ju424och Ju826 i här behandlade delar, tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande anslag till Domstolarna m.m.att med bifall till proposition 1992/93:100 i dennadel och med avslag på motionerna 1992/93:Ju417 yrkande 5,1992/93:Ju424 yrkandena 1 och 3 samt 1992/93:Ju826 yrkande 2till Domstolarna m.m. för /94 anvisar ettramanslag på 2 445 640 000 kr.3. Specialdomstolar (mom. 7), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utskottet vill dock nu framhålla att den särskilda erfarenhetsom intresseledamöterna besitter är ägnad att förbättradomstolens avgöranden vilket bl.a. erfarenheterna frånArbetsdomstolen och Bostadsdomstolen visar. harför övrigt uttalat att den inte har några principiellainvändningar mot denna typ av domstol. Vid den fortsattaberedningen av frågan om specialdomstolarnas framtid måste,enligt utskottets mening, varje specialdomstols fortsattaverksamhet bedömas efter domstolens egna meriter och inte endastutifrån principiella ståndpunkter. Detta bör medanledning av motion Ju417 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande specialdomstolaratt med anledning av motion 1992/93:Ju417 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Jourdomstolar (mom. 8), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "huvuduppgift" och slutar med"till den" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i och för sig att det bl.a. ur pedagogisksynpunkt är viktigt med omedelbara ingripanden vidungdomsbrottslighet. Utskottet anser dock att det kanifrågasättas om de krav som rättssäkerheten ställer kantillgodoses i ett system med jourdomstolar. Utskottet vill härockså peka på de föreskrifter om särskilda frister förhandläggning av ungdomsmål som finns i lagen (1964:167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Enligt utskottetsmening bör jourdomstolar inte införas. Detta bör somsin mening med anledning av motion Ju417 ge regeringen tillkänna. Det sagda innebär att utskottet avstyrker bifall tillmotion Ju836 i här behandlad del.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande jourdomstolaratt med anledning av motion 1992/93:Ju417 yrkande 6och med avslag på motion 1992/93:Ju836 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Jourdomstolar (mom. 8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Inte heller" och slutar med "till den" bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att det i och för sig finns en ordningdär domstol i vissa fall kan besluta om frihetsberövande av ungasom begått brott. Detta förutsätter emellertid att socialnämndenansöker om vård för den unge. Utskottet föredrar för sin del enmer direkt ordning där allmän domstol, t.ex. på ansökan avåklagare, beslutar om frihetsberövandet under utredningstidenoch där domstolen har ansvaret för utredningen om den ungeslevnadsförhållanden och om åtgärder för att tillrättaföra honom.Med hänsyn till både kravet på omedelbar reaktion när unga begårbrott och till behovet av en snabb handläggning i sådana fallbör nu angivna beslut fattas av en särskild jourdomstol. Genomden här skisserade ordningen skulle uppnås en, enligt utskottetsmening, nödvändig fasthet i behandlingen av de ungalagöverträdarna som behovet av fullödiga socialautredningar tillgodosågs. Det fortsatta arbetet med anledning avUngdomsbrottskommitténs kommande betänkande bör bedrivas med deninriktning utskottet nu angett. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion Ju836 som sin mening geregeringen till känna. Det sagda innebär att utskottet avstyrkerbifall till motion Ju417 i denna del.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande jourdomstolaratt i anledning av motion 1992/93:Ju836 yrkande 1och med avslag på motion 1992/93:Ju417 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Justitieutskottets utfrågning omtingsrättsorganisationen Inbjudna:Krister , statssekreterare, JustitiedepartementetStefan , departementsråd, , generaldirektör, , riksåklagareHåkan , president, för Nedre NorrlandLars , , tingsrättArne , , tingsrättUlf Hellbacher, , tingsrättSven , advokat, advokatsamfundGreger , advokat, advokatsamfundJohn Thörngren, förbundsordförande, riksförbundFrån justitieutskottet deltog:Britta Bjelle (fp), ordförandeGöthe ()()()()()()()(nyd)()()()()()()()()()Referat från justitieutskottets utfrågning den 8december1992 om tingsrättsorganisationenBilaga 2Utskottets ordförande, : Jag vill börja medatt hälsa alla välkomna till justitieutskottets utfrågning somskall handla om tingsrättsorganisationen. Bakgrunden är att detfinns ett förslag som har tagit fram somhandlar om domstolsväsendet -- organisation och administration iframtiden. I detta förslag talas det om att ett antal mindretingsrätter eventuellt kommer att behöva läggas ned. Den fråganhar startat både en diskussion och oro bland de mindretingsrätterna. Vi i justitieutskottet tyckte att det varangeläget för oss att ta del inte enbart av remissvar utan ocksåfå möjlighet att mer direkt tala med och lyssna till företrädareför rättsväsendet som kan vara intresserade av dessa frågor.Därför har vi inbjudit till denna utfrågning.Vi har inbjudit ett antal företrädare: från . Med sig har han sinmedarbetare departementsrådet . Vidare:Generaldirektör från , riksåklagarenTorsten , hovrättspresidenten frånHovrätten för Nedre , lagmannen frånSollefteå tingsrätt, lagmannen frånÖrnsköldsviks tingsrätt och lagmannen från Tierpstingsrätt. Vi har även advokaterna från . Slutligen har viförbundsordföranden från . Ni är alla varmt välkomna till denna utfrågning.Jag tänkte att statssekreterare får börja.Efter hans inledning kan vi i utskottet ställa frågor tillhonom, eftersom han inte har möjlighet att stanna så länge.Efter det tänkte jag att vi lyssnar till president , , ochlagman . När de har talat om för oss vad de vill,ställer vi från utskottet frågor till dem. Därefter tar vi enkaffepaus. Efter kaffepausen lyssnar vi och ställer frågor tillgeneraldirektör , riksåklagare ochadvokaterna och så småningomförbundsordförande . Om det inte finns någrasynpunkter på detta, kanske vi kan gå till väga på detta sätt.Jag lämnar ordet till : Tack fru ordförande. Låt mig förstgratulera utskottet till ett riktigt val av ämne. Domstolarnaoch domstolsväsendet utgör vad man kan kalla rättsstatensviktigaste funktion. Det innebär att varje förändring som berördomstolarna måste föregås av noggranna överväganden och enomsorgsfull beredning. Förändringar i detta sammanhang är intenågot som man skall genomföra över . Därför tycker jagatt det är riktigt och viktigt att på detta sätt få en möjlighetatt presentera den bakgrund som departementet har inför detförslag som har redovisats och remissbehandlats och som vihåller på att ta ställning till i departementet. Jag skall ge enkort bakgrund och säga något om våra skäl.Historiskt har vi haft ett stort antal små underrätter,häradsrätter från början och rådhusrätter i städerna. De harvuxit fram i takt med att samhället har utvecklats, och de harockså varit bärare av funktioner som huvudsakligen inte har haftmed rättsskipning att göra utan med rättsvård, dvs. ägnat sig åtvad man kan kalla en förvaltningsmyndighets uppgifter.Tanken har vuxit fram att man nu skulle låta tiden vara mogenatt kanske renodla domstolens funktion till en rättsskipandefunktion, dvs. att slita tvister mellan enskilda parter ellermellan enskilda och det allmänna. En viktig grupp tvister därdet allmänna är part är brottmålen. Jag vill erinra om attbrottmålen även i de allmänna domstolarna innebär enbart avdomstolens arbetsbörda. När man följer tingsrätternasarbetsuppgifter genom redovisningen i medierna, får man närmastintrycket att av deras arbetsuppgifter innebär arbete medbrottmål. Men så är det som bekant inte. Jag behöver för dennaförsamling inte utveckla detta ytterligare.Det har genomförts reformer som harsyftat till att stärka de mindre domstolarna. Man genomförde1971 en sammanslagning av rådhusrätter och häradsrätter. Då fickvi vår nuvarande organisation med tingsrätter. Syftet har helatiden varit att ge dessa domstolar tillräcklig slagstyrka ochtillräcklig storlek. Då har man siktat in sig på den miniminivåmed tre domare som föreskriver såsomfull domförhet i tvistemål som tas till sedvanlighuvudförhandling. Men har man av olika skäl inte nått ändafram. Därför har vi en ordning med fyraenmansdomsagor och ett tjugotal tvåmansdomstolar. Det är alltsåsituationen i dag.Detta reformarbete, som jag nämnde tidigare, i syfte attrenodla verksamheten för framför allt de allmänna domstolarnasdel, tog sig uttryck i den domstolsutredning därjustitieutskottets ordförande ingick som ledamot, en utredningsom redovisade resultatet av sitt arbete i januari i år.Utredningen har lagt fram en hel del förslag som är mycketintressanta och som efter remissbehandling är föremål föröverväganden.Vi i departementet valde att låta organisationsfrågornautredas särskilt.