bet · GH01SkU15 · 1993-12-08 00:00:00 — Enligt propositionen avserregeringen att återkomma med förslag till under våren1994.De yrkanden om avslag som finns i motionerna Sk8 yrkande 1 idenna del och Sk12 yrkande 8 i denna del avser även förslagetrörande fåmansföretagen.De särskilda reglerna för beskattning av delägare ifåmansföretag har formen av spärregler som har till syfte attförhindra att en delägare som är verksam i ett sådant företagkan ta ut arbetsinkomster som utdelning eller reavinst. Ennaturlig utgångspunkt för en sådan spärr borde egentligen varaatt fastställa vad som kan anses utgöra normal lön. I de fallutdelning från bolaget skulle tas ut med högre belopp skulledetta omfattas av de allmänna regler som gäller för behandlingav utdelning. Vad som utgör normal lön är emellertid beroende avett antal olika faktorer. Det har därför visat sig vara svårtatt utforma en schablon som utgår från vad som är normal lön.Gällande regler utgår i stället från att man schablonmässigtbestämmer vad som kan anses utgöra normal avkastning på det egnakapitalet. Utdelning som överstiger en sådan schablonmässigberäkning beskattas som intäkt av tjänst. Det kapitalbeskattadeutrymmet beräknas på grundval av anskaffningsvärdet för aktierna(huvudregeln). I fråga om äldre innehav finns det möjlighet atträkna upp värdet på aktierna med beaktande av den allmännaprisutvecklingen fram till år 1990.En annan möjlighet som infördes efter regeringsskiftet ärsom nämnts att bestämma anskaffningsvärdet med utgångspunkt iförmögenhetsvärdet av aktierna vid utgången av år 1990.Bestämmelsen har i vissa fall tillämpats så att värdenmotsvarande marknadsvärdena kunnat användas. I sådana fall harutrymmet för kapitalbeskattning blivit betydligt större än vadsom varit avsett med utgångspunkt i gällande principer.Bl.a. mot den bakgrunden har regeringen i syfte att motverkaoönskad skatteplanering vid övergången till de nu föreslagnareglerna förordat att den alternativa värderingsmetoden inteskall få användas vid taxering vidutdelningsbeskattningen. Förslaget innefattar också eninskränkning vid beräkning av reavinst om aktierna avyttras tillnärstående.Regeringen har i propositionen aviserat en översyn avfåmansföretagsreglerna. Skatteministern har i ett uttalandeanfört att ambitionen är att de ändringar som kommer attföreslås i samband med denna översyn -- som syftar tilllindringar och förenklingar -- skall kunna träda i kraft redanför . Om inte det kan uppnås bör enligtskatteministern andra lindrande åtgärder vidtas.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning i fråga ombehov av särskilda åtgärder mot tillfälliga utdelningsökningarvid övergången till ett nytt system. Vidare anser utskottet attdet med hänsyn till de nackdelar som finns med den alternativavärderingsregeln för äldre innehav i dess nuvarande skick ärangeläget att bestämmelsen kan ändras innan det nya systemetskall tillämpas fullt ut. Det bör prövas om inte en alternativvärderingsregel kan knytas till det egna kapitalet i företaget.Ett förslag till ändrad alternativ värderingsregel bör tas frami anslutning till den nämnda översynen avfåmansföretagsreglerna. Denna översyn syftar, som tidigareanförts, till en lindring av dagens spärregler. Ett möjligtalternativ kan därvid vara att också ta hänsyn till lönesummanvid bestämmande av utrymmet för utdelningsbeskattning.Syftet med att hålla tillbaka tillfälliga utdelningsökningarbör emellertid enligt utskottets uppfattning kunna uppnås med enmindre långtgående begränsning av utdelningsutrymmet än vad somföreslås i propositionen. En begränsning bör avse 1995 årstaxering. Det får i annat sammanhang övervägas omövergångsperioden bör vara längre.Utskottet anser att de nuvarande reglerna i princip bör fåtillämpas. En begränsning bör utformas så att utdelning som intehänförs till tjänst i stället för att vara skattefri hosmottagaren tas upp som intäkt av kapital efter skattesats.Någon begränsning bör inte alls förekomma i de fallutdelningsutrymmet beräknas enligt huvudregeln. All sådanutdelning bör vara skattefri hos mottagaren. I den mån denalternativa värderingsregeln ger ett större utdelningsutrymmebör en femtedel av det överskjutande beloppet få öka det utrymmesom enbart beskattas i bolaget.I fråga om sparat utrymme för utdelning bör vid 1995 årstaxering den del som enbart beskattas i bolaget begränsas femtedel av beloppet. Även beträffande sparat utrymme börbegränsningen endast vara tillfällig.Regeringen föreslår att den alternativa värderingsregeln inteskall få utnyttjas vid beräkning av reavinsten när försäljninghar skett till närstående. Utskottet anser att denna begränsningbör kvarstå vid taxering. En konsekvent lösning börinnebära att värdet inte heller får användas vid likvidation avett fåmansföretag.Utskottet föreslår att propositionens förslag ändras ienlighet med vad som förordats. Ändringarna avser 3 § 12mom. lagen om statlig inkomstskatt och övergångsbestämmelsernamed anledning av ändringarna i 3 § 1 mom. samma lag. Avsamordningsskäl sker den författningstekniska regleringen av denämnda övergångsbestämmelserna i bet. 1993/94:SkU16Vissa frågor om ekonomiska föreningarEftersom insatsutdelning och utdelning på förlagsinsatserskall vara skattefri hos medlemmen föreslås i propositionen attavdragsrätten i ekonomiska föreningar för sådan utdelning skallslopas. Pristillägg och rabatter omfattas ej och avdragsrättenkvarstår för dessa.Några frågor som gäller beskattningen av ekonomiska föreningarhar tagits upp i motion Sk15 av m.fl. (s).Enligt motionen bör ytterligare överväganden ske beträffandeinsatsränta, ränta på förlagsinsatser och föreningslagensutdelningstak om diskonto plus . Förslagetinnebär enligt motionärerna en relativ nackdel för ekonomiskaföreningar eftersom gällande regler medför att ekonomiskaföreningar beskattas lindrigare än aktiebolag.Utskottet anser att det finns skäl att behålla nuvaranderegler för avdragsrätt resp. skatteplikt för utdelning på äldreförlagsinsatser i ekonomisk förening. Den fördyring avföreningens kostnader för den tidigare kapitalanskaffningen somannars skulle kunna uppkomma i vissa fall undviks därigenom. Deföreslagna övergångsbestämmelserna till ändringarna ikommunalskattelagen och till ändringarna i lagen om statliginkomstskatt bör utformas i enlighet med vad utskottet nuanfört.En annan justering som bör göras har samband med deninskränkning i skattefriheten för utdelning som föreslås i andrastycket b i punkt 2 a av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen och som innebär att utdelning ärskattepliktig i den mån det utdelande företaget har rätt tillavdrag för utdelning enligt 2 § 8 mom. första stycket lagen omstatlig inkomstskatt. Det är fråga om avdrag för kooperativutdelning som lämnats i form av rabatt eller pristillägg. Avprincipiella skäl bör motsvarande begränsning införas i fråga omdet undantag från skatteplikt för utdelning från ekonomiskförening som föreslås i 3 § 1 mom. lagen om statliginkomstskatt.Utskottet utgår ifrån att regeringen uppmärksammar om det kanfinnas anledning till ytterligare överväganden som gällerbeskattningen av de ekonomiska föreningarna mot bakgrund avbl.a. de aspekter på denna beskattning som tagits upp imotionen. Utskottet anser dock att det inte finns anledning attbesluta ett tillkännagivande i dessa frågor i enlighet med vadsom yrkats i motion Sk15. Utskottet avstyrker följaktligenmotionen i den mån den inte kan anses vara tillgodosedd genomvad utskottet nu anfört.Avkastningsskatt på pensionssparandeSom en anpassning till förslagen om en ny aktiebeskattningföreslås i propositionen en sänkning av avkastningsskatten påpensionssparandet. Anpassningen skall enligt förslaget görasgenom ändrade värderingsregler. Svenska aktier skall tas upptill av det noterade värdet om de är hänförliga tillpensionssparkonto eller pensionsförsäkring eller innehas avpensionsstiftelser. Om aktierna är hänförliga tillkapitalförsäkring skall de enligt förslaget tas upp till 65 %av det noterade värdet.I motion Sk12 yrkande 8 i denna del av m.fl.(s) och i motion Sk8 yrkande 1 i denna del av . (v) yrkas avslag på den i propositionen föreslagnaändringen i avkastningsskatten.Enligt motion Sk13 yrkande 1 av och Bo G Jenevall(nyd) bör regeringen skyndsamt lägga fram ett förslag omnedsättning av underlaget för avkastningsskatt till förslagsvis35--. Motionärerna vill enligt yrkande 2 i samma motion attriksdagen skall uttala sig för att avskaffaavkastningsskatten.Utskottet anser att värderingsreglerna inte börutformas på annat sätt än vad som föreslagits i propositionen,men instämmer även i vad som anförts i propositionen om attutvecklingen på pensionssparområdet med hänsyn bl.a. till de nyabeskattningsnivåerna bör följas upp noga. Skulle utvecklingenvisa sig bli negativ för sparandet får det övervägas om enytterligare nedsättning av beskattningsunderlaget bör göras.Utskottet anser att det i detta sammanhang inte finns anledningatt ta upp andra frågor som gäller avkastningsskatten än denföljdändring som föreslås i propositionen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaSk8 yrkande 1 i denna del, Sk12 yrkande 8 i denna del och Sk13yrkandena 1 och 2.Bolagsskattesats, periodiseringsfond, skatteutjämningsreservI propositionen föreslås att bolagsskattesatsen sänks från30 % till i kombination med att skatteutjämningsreservenavskaffas och att en ny allmän reserveringsmöjlighet införs,s.k. Vid avvägningen av bolagsskattesatsenhar tagits hänsyn till de samlade förslagen i propositionen.Avdrag för avsättning till periodiseringsfond skall enligtförslaget medges med högst av årets inkomst avnäringsverksamhet före skatt. En fondavsättning skall återförastill beskattning senast femte beskattningsåret efter det dåavsättningen gjordes. Möjlighet att utnyttja periodiseringsfondfinns för juridiska personer, enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag. När fysiska personer gör avsättningskall underlaget för avsättningen vara inkomsten efterräntefördelning, dvs. i underlaget skall inte ingå sådant somhänförs till kapitalinkomst. Avdraget i handelsbolagsfallenskall göras hos delägarna och inte i handelsbolaget.Beträffande skatteutjämningsreserven föreslås att avsättningfår ske sista gången vid taxering. Avdrag för gjordaavsättningar till skatteutjämningsreserv skall till hälftenåterföras till beskattning, vilket får ske under en femårsperiodmed början vid taxering. Resterande del av reservernafår upplösas utan beskattning. För att motverka skatteplaneringskall beräkningen grundas på avsättningar vid taxering.Den del av underlaget för skatteutjämningsreserven som vid 1994års taxering överstiger avdraget vid taxering skallenligt förslaget i sin helhet tas upp till beskattning vid 1995års taxering.I motion Sk12 av m.fl. (s) yrkas avslag påförslaget att sänka bolagsskatten (yrkande 3) och att införaperiodiseringsfonder (yrkande 2). Motionärerna vill i stället haoförändrad bolagsskatt och införaperiodiseringsfonder utan avdragsrätt års taxering(yrkande 4). Enligt motionen bör begära att regeringenåterkommer med ett nytt förslag till en statsfinansiellt neutralomläggning av bolagsskatten (yrkande 5). I Sk12 finns också ettförslag om att gjorda avsättningar till skatteutjämningsreservhelt och hållet skall återföras till beskattning inom enfemårsperiod (yrkande 12).I motion Sk5 yrkande 1 av m.fl. föreslårSocialdemokraterna -- som ett alternativ till regeringensförslag om företagsbeskattning -- att företag inom industrin ochövrigt näringsliv skall få skattemässigt utnyttja ettvärdeminskningsavdrag om under för inköp avmaskiner och inventarier. Enligt motionsmotiveringen ansermotionärerna att deras förslag om upplösning avskatteutjämningsreserverna skall bidra till finansieringen av ensådan möjlighet till direktavskrivning som de förordar.Ett yrkande om förmånligare regler för avskrivningar finnsäven i motion Sk13 yrkande 1 av och Bo G Jenevall(nyd). Regeringen bör enligt den sistnämnda motionen skyndsamtlägga fram ett förslag till lagstiftning om direktavskrivning.I motion Sk8 yrkande 1 i denna del av m.fl. (v)yrkas avslag på propositionen i nu berörda delar. Enligtmotionen bör en ny företagsskatteutredning tillsättas (yrkande2). Motionärerna anser att företagsbeskattningen skall skärpasgenom att systemet med skatteutjämningsreserv avvecklas och attalla medel i SURV-systemet återförs till beskattning (yrkande3). De motsätter sig förslaget om att införaperiodiseringsfonder (yrkande 4) och förordar att regeringensnabbutreder om en möjlighet till direktavskrivningar förinvesteringar bör övervägas, åtminstone i fråga om företag somarbetar mot hemmamarknaden (yrkande 6).Beträffande detaljutformningen av förslaget om återföring avskatteutjämningsreserv yrkas i motion Sk6 av ()att företag som inte har gjort avsättning tillskatteutjämningsreserv vid taxering skall ha möjlighetatt få beräkna en fiktiv avsättning och därigenom få del av deförmånliga avskattningsreglerna. En finansiering av förslagetkan enligt motionen ske genom att en större andel av gjordaavsättningar tas upp till beskattning än enligt regeringensförslag.Med anledning av propositionen har och () yrkat i motion Sk7 att ett fiskekonto föryrkesfisket bör införas.Förslaget att avskaffa systemet med skatteutjämningsreserv harvunnit allmän uppslutning. Reglerna för systemet är kompliceradeoch besvärliga att tillämpa, särskilt för koncerner ochhandelsbolag. Utskottet tillstyrker förslaget att slopa systemetmed skatteutjämningsreserv. När det gäller avvecklingen avSURV-systemet delar utskottet regeringens bedömning att endasthälften av de gjorda avsättningarna bör återföras tillbeskattning. Vidare tillstyrker utskottet attperiodiseringsfonder införs och att bolagsskattesatsenbestäms till 28 %.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrkermotionerna Sk8 yrkandena 1 i denna del och 2--4, Sk12 yrkandena2--5 och 12.När det gäller den fråga som tagits upp i motion Sk6 har underutskottsbehandlingen gjorts ansträngningar att finna enalltigenom tillfredsställande lösning. Utskottet har emellertidinte kunnat finna ett tillräckligt bra alternativ till detförslag som finns i propositionen. Utskottet måste därföravstyrka motion Sk6.Beträffande motion Sk7 har utskottet tidigare (bet.1992/93:SkU21) uttalat förståelse för de speciella problem somgäller för yrkesfiskare. Detta bör uppmärksammas i ett lämpligtsammanhang. De allmänna förbättringar i företagsbeskattningensom föreslås i propositionen kan utnyttjas även inäringsverksamhet som drivs av en yrkesfiskare. Utskottet anserdärför att en speciell reserveringsform för en speciell gruppinte bör införas och avstyrker motion Sk7.De förslag om att införa någon form av direktavskrivningar somtagits upp i motionerna har fått en utförlig behandling ifinansutskottets yttrande i detta ärende.Finansutskottet har framhållit bl.a. att en direktavskrivningger ett likviditetstillskott till företagen i anslutning tillinvesteringen och att man därför kan förvänta sig att företagkommer att tidigarelägga investeringar om de ges möjlighet attgöra direktavskrivningar. Hur stort detta tillskott blir är ihög grad avhängigt av de villkor som knyts tillavskrivningsmöjligheten.Finansutskottet har betonat att rätten att göradirektavskrivningar inte kan avgränsas till de tidigarelagdainvesteringarna utan måste omfatta hela investeringsstocken. Mankan nämligen naturligt nog inte särskilja tidigarelagdainvesteringar från redan planerade. Enligt en beräkning somfinansutskottet presenterat leder en partiell direktavskrivningenligt socialdemokraternas modell till att statens inkomster iform av bolagsskatt minskar med mycket grovt räknat 7--9miljarder kronor för de redan planeradeinvesteringarna. Detta bortfall får staten i huvudsak tillbakaunder de efterföljande åren när företagens skatteunderlagbreddas på grund av att deras avdragsmöjligheter då blir imotsvarande mån mindre.För att få företagen att tidigarelägga sina investeringarmåste staten sålunda först ge dem en skattekredit på 7--9miljarder kronor för de investeringar som ändå skulle ha kommittill stånd. Dessutom måste staten på motsvarande sätt stödjanytillskottet av investeringar. Hur stort tillskott somdärigenom uppkommer är enligt finansutskottet svårbedömt.Osäkerhet om det väntade utbytet av satsningen talar enligtfinansutskottet för att andra vägar bör sökas för att stimuleratillväxten och få i gång sysselsättningen. Osäkerheten förstärksav att maskininvesteringar generellt sett har ett mycket stortimportinnehåll, och att den föreslagna satsningen därigenom baradelvis skulle få effekt i . Därtill kommer att det iförsta hand är de vinstrika exportföretagen som kan dra fördelav förslaget, vilket ytterligare skulle förstärka den nuvarandetudelningen mellan å ena sidan utlandsinriktade företag somredan arbetar under gynnsamma betingelser och å andra sidanföretag som arbetar mot en kärv hemmamarknad. Den enligtfinansutskottet avgörande invändningen mot förslaget, om än denmest svårbedömbara, är de reaktioner som kan komma mot attbudgetunderskottet och det statliga upplåningsbehovet ökarkraftigt. Detta kommer enligt finansutskottet att leda tillhögre räntor vilket i sin tur kommer att verka dämpande påefterfrågan och på investeringsaktiviteten.Finansutskottet har mot den angivna bakgrunden ansett attsysselsättningen bör främjas på annat sätt och har erinrat omvad regeringen har föreslagit i proposition 1993/94:66 om ettgenerellt anställningsstöd som skall stimulera till nyareguljära arbeten. Propositionen bereds f.n. avarbetsmarknadsutskottet. Enligt finansutskottets mening har ettanställningsstöd med en sådan inriktning bättre förutsättningaratt få effekt på sysselsättningen. avstyrker deaktuella motionsyrkandena.Det förslag till s.k. direktavskrivning som Socialdemokraternahar lagt fram har i motionen framställts som ett alternativ tillde av regeringen föreslagna ändringarna påföretagsskatteområdet. En sådan kortsiktig åtgärd kan enligtskatteutskottets mening dock inte ersätta de långsiktigtsyftande förbättringar som regeringen föreslagit. Däremotinnefattar det förslag som finns i motionen från Ny demokratiäven åtgärder i ett längre tidsperspektiv. Ett liknande inslag iskattesystemet, s.k. nuvärdesavskrivning, har diskuterats underskattereformsarbetet. Förslaget har mött en hel del kritik underremissbehandlingen. I propositionen anförs att med hänsyn tillde gynnsamma likviditetseffekter för företagen somnuvärdesavskrivning skulle medföra är det angeläget att -- trotsde invändningar som riktats mot förslaget -- frågan beredsytterligare.Utskottet anser att det är angeläget att frågan om att införanuvärdesavskrivning bereds ytterligare. Enligt utskottets meningbör regeringen presentera resultatet av detpågående beredningsarbetet för . Utskottet villemellertid framhålla att ett införande av ett sådant systemförutsätter att detta kan finansieras fullt ut. Utskottetföreslår att med anledning av motion Sk13 yrkande 3beslutar ett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd.Utskottet avstyrker därmed det i motion Sk5 yrkande 1 väcktaförslaget om en begränsad förhöjd avskrivningsnivå påmaskininvesteringar under 1994.Under beredningen av ärendet har uppmärksammats frågor som börfå sin lösning genom vissa detaljbetonade ändringar iföreliggande förslag.I den föreslagna 6 § till lagen om periodiseringsfonder finnsregler för hur dessa fonder skall behandlas i skattehänseendenär en fysisk person överför sin näringsverksamhet eller driftenav denna till ett aktiebolag eller när näringsverksamhet i etthandelsbolag överförs till ett aktiebolag. Om möjlighetföreligger att föra över tillgångar till skattemässigarestvärden till aktiebolaget utan att uttagsbeskattning kommer ifråga får aktiebolaget överta periodiseringsfond på sammavillkor som gällde för den fysiska personen. Den övertagnaperiodiseringsfonden behandlas på samma sätt som omavsättningen redan från början gjorts av aktiebolaget. Samma sakgäller när verksamhet i ett handelsbolag överförs till ettaktiebolag. Det kan också förekomma att en fysisk person, somdriver verksamhet i handelsbolag, tilldelas realtillgångar isamband med skifte och upplösning av handelsbolaget. I sådanafall bör enligt utskottets mening delägarens periodiseringsfondi bolaget behandlas som om avsättningen gjorts i delägarensenskilda näringsverksamhet. Utskottet förordar därför att dennämnda paragrafen justeras i enlighet med det anförda.Enligt 7 § i samma lagförslag skall vid fusion enligt 2 § 4mom. första stycket och vissa andra särskilt angivnasammanslagningar det överlåtande och det övertagande företagetanses som ett företag. Utskottet förordar ett tillägg avinnebörd att detsamma skall gälla även vid utländsktbankföretags och försäkringsaktiebolags övertagande av vissabankaktiebolags resp. livförsäkringsföretags försäkringsbeståndenligt lagen om inkomstskatteregler med anledning av vissaomstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. samt vidsådan ombildning av ekonomisk förening till aktiebolag som avsesi punkt 1 a av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen.Utskottet vill även ta upp en fråga om ett par ändringar i denföreslagna lagen om återföring av skatteutjämningsreserv. Desärskilda reglerna för återföring av SURV-avdraget innebär attendast halva avdraget behöver återföras till beskattning och attåterföringen får ske med lika delar . Isyfte att motverka att avsättningen till skatteutjämningsreservi företagen upplöses i snabbare takt än med en femtedel per århar en bestämmelse införts i 10 §.Bestämmelsen innebär att vid sidan av återföringen avSURV-avdraget ett belopp motsvarande hälften av en för snabbtupplöst SURV-avsättning tas upp som skattepliktig intäkt.Skattepliktig intäkt skall tas upp om storleken avSURV-avsättningen enligt företagets räkenskaper understiger dendel av avdraget som återstår att återföra till beskattningmultiplicerad med två. Knytningen till räkenskaperna medför attbestämmelsen inte gäller för dem som p.g.a. att skyldighet attupprätta årsbokslut inte föreligger inte gjort avsättningen iräkenskaperna.Enligt utskottets mening bör bestämmelsen i enlighet medsyftet med förslaget justeras så att en frivillig omedelbaråterföring av avdraget inte kan leda till att helaSURV-avsättningen kan lösas upp utan att beskattningaktualiseras enligt 10 §. Det bör endast vara möjligt attupplösa SURV-avsättningen med en femtedel plus ett beloppsom svarar mot det avdragsbelopp som återförts till beskattningutöver vad som krävs enligt 1 §. Vad som sagts innebär attom exempelvis hela avdragsbeloppet enligt 1 § återförs tillbeskattning vid taxering kan SURV-avsättningen somsvarar mot avdraget minskas så att det i bokslut till ledningför taxering uppgår till lägst av ursprungligtbelopp utan att beskattning sker enligt 10 §. Utskottetföreslår att 10 § utformas i enlighet med det anförda.Enligt 13 § samma lagförslag anses vid fusion enligt 2 § 4mom. första stycket lagen om statlig inkomstskatt och vissaandra särskilt angivna sammanslagningar det överlåtande och detövertagande företaget som ett företag. Detsamma bör enligtutskottets mening gälla även vid utländskt bankföretagsövertagande av vissa bankaktiebolag enligt lagen ominkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringarinom den finansiella sektorn, m.m. samt vid sådan ombildning avekonomisk förening till aktiebolag som avses i punkt 1 a avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (tidigare 3 § 8mom. tredje stycket lagen om statlig inkomstskatt).Den närmare utformningen av de ändringar utskottet föreslår ide nämnda paragraferna framgår av hemställan nedan.SkadeförsäkringsföretagDe särskilda reglerna för skadeförsäkringsföretag vidberäkning av kapitalunderlag för skatteutjämningsreserv förlängsatt gälla även vid taxering.Avslagsyrkandet i motion Sk8 av m.fl. (v) avseräven förslaget rörande skadeförsäkringsföretag.