bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — I betänkandet behandlas nära 70 motionsyrkanden om olikaalkoholfrågor från den allmänna motionstiden 1993.I syfte att kasta nytt ljus över alkoholfrågorna ordnadeutskottet tillsammans med regeringens alkoholpolitiskakommission en utfrågning om svenskalkoholpolitik i ett framtidsperspektiv. Den stenografiskautskriften från utfrågningen fogas till betänkandet sombilaga.Utskottet ställer sig ånyo bakom målet för alkoholpolitikenatt minska den totala alkoholkonsumtionen för att därigenomminska alkoholskadorna. Utskottet avstyrker samtliga motionerfrämst med hänvisning till pågående utredningsarbete. 1992/93:So203 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att sänka åldersgränsen för inköp avalkohol från nuvarande till myndighetsåldern ,2. att beslutar att sänka åldern för införsel avalkohol till från nuvarande till myndighetsåldern18 år.1992/93:So205 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkning av åldern vid alla inköp avalkoholhaltiga drycker från till 18 år.1992/93:So208 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar ge Systembolaget rätt att bestämmaöver sin verksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts,2. att beslutar upphäva Systembolagets monopol pådetaljförsäljning av öl och vin i enlighet med vad som imotionen anförts,3. att beslutar avskaffa regler om viss alkoholhalti enlighet med vad som i motionen anförts,4. att beslutar ändra lagen (1977:293) om handel meddrycker i enlighet med vad som i motionen anförts.1992/93:So209 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att lagen om handel med drycker bör ändras så att skillnadgörs mellan stora och små förpackningar och tillstånd därmedskulle kunna beviljas svenska vingårdar som på gården önskarsälja souvenirflaskor.1992/93:So215 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med lågalkoholhaltigadrycker.1992/93:So224 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att beräkna omfattningen av den oregistreradealkoholkonsumtionen och med uppgift att föreslå åtgärder för attminska denna konsumtion.1992/93:So231 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av SFS 1978:763 lagen med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker.1992/93:So236 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om snabbutredning av särskild årlig avgiftför serveringstillstånd för alkoholdrycker för att få bättrekontroll av verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en mera omfattande utredning om särskildomsättningsavgift alternativt prisreglering vidalkoholservering.1992/93:So237 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av översyn av regelverket förindragning av tillstånd för alkoholservering, då givenlagstiftning inte efterlevs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avgiften för erhållandet avtillståndet förutsätts vara årligt och omprövas ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten till besvär av serveringstillståndoch behovet av en översyn av gällande lagstiftning.1992/93:So239 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av alkoholförebyggande arbete.1992/93:So250 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändring av rätten till besväröver beslut om serveringstillstånd.1992/93:So251 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av skärpt tillsyn och kontroll avalkoholserveringstillstånd inom ramen för gällande lagstiftning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgift för beslut om tillstånd föralkoholservering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att föreslåerforderliga ändringar i lagstiftningen i syfte att förhindraoseriösa krögares verksamhet.1992/93:So253 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om obligatorisk legitimation vidrestaurangbesök och inköp av alkoholdrycker på systemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åldersgräns vid inköp ochservering av alkohol.1992/93:So264 av m.fl. (c, s, fp, kds) variyrkas att hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen rörande förbud mot alkoholreklam.1992/93:So265 av m.fl. (c, s, m, fp, kds)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det bör stiftas en lag somförbjuder all försäljning i detaljhandeln samt på restaurangerav starksprit och vin, som uppblandats med läskedrycker i formav buteljerade varor.1992/93:So268 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att får tilläggsdirektiv om att utarbeta enberedskapsplan för ett eventuellt inträde i EG,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av registrering vid inköp avalkohol,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Systembolagets ansvar för informationkring alkohol,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre lagefterlevnad när det gäller lagenom handel med drycker (LHD),12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en satsning på att bygga uppalkoholfria fritidsmiljöer i kommunerna,14. att hos regeringen begär ett förslag till attavgiftsbelägga teknisk sprit enligt vad i motionen anförts om35000000 kr till förebyggande och vårdande insatser.1992/93:So270 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lördagsstängt på Systembolaget.1992/93:So276 av och (kds,c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts som motiv för införande av varningstexter påvin- och spritflaskor,2. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att utarbeta varningstexter på vin- och spritflaskor.1992/93:So279 av m.fl. (m, c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skyndsamt utreda formerna för importoch export samt distribution och försäljning av alkohol,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en plan för vilka monopol som kanavvecklas och vilka regler som krävs för upprätthållandet av ennationell alkoholpolitik.1992/93:So280 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser för en minskad alkoholkonsumtion i Norden.1992/93:So292 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att beslutar att det blir lagligt attsälja vin och starköl i vanliga livsmedelsbutiker m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna attdet statliga försäljningsmonopolet på alkoholhaltiga drycker börupphöra,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lördagsöppet på Systemet så länge detstatliga försäljningsmonopolet kvarstår,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en massiv undervisnings- ochupplysningskampanj om alkoholens skador och kostnader församhället bör startas i skolor och massmedia,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åldern för inköp av alkoholhaltigadrycker bör sänkas till ,8. att beslutar om ändring i lagen så attförsäljning av alkoholhaltiga drycker inte förutsättermatförsäljning på restauranger m.m.,9. att beslutar om en ändring i lagen så attöppettiderna för restauranger inte regleras av myndigheter,10. att beslutar om en ändring i lagen så attansökan om tillstånd att servera alkohol generellt alltid skallges, om inte synnerliga skäl talar däremot,11. att beslutar att bara kommunerna skall varatillståndsmyndighet,12. att beslutar att indragning av tillstånd förrestauranger och andra utskänkningslokaler skall varatidsbegränsad , dock skall möjlighet finnasatt vid upprepad överträdelse dra in tillståndet permanent,13. att beslutar att importerat öl skall få hålladen alkoholhalt som orginalet i tillverkningslandet.1992/93:So293 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om enhetlig åldersgräns vid köp och serveringav alkohol,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om langning till ungdomar ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försäljningsställen för öl klass II samtförstärkt åldersövervakning.1992/93:So305 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att alternativ tillalkoholmonopolen skyndsamt utreds enligt vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär en plan för vilkamonopol som kan avvecklas och vilka kompletterande regler somkrävs för upprätthållande av en restriktiv alkoholpolitik enligtvad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att distributions- och detaljistmonopolenär de monopol som skall försöka bevaras.1992/93:So309 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökade informationsinsatser om alkoholensskadeverkningar på för gravida kvinnor.1992/93:So318 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att forskningen om alkoholfrågan börinriktas på och program utarbetas för tidig upptäckt av olikariskgrupper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att personal inom ochhälso- och sjukvården måste få en bättre och utökad utbildning ialkoholfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommuner och landsting bör samarbetaoch utarbeta lokala program för att minska alkoholkonsumtionenmed ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att måste slå vakt om sinaalkoholmonopol, i första hand detaljhandelsmonopolet, och därmedbegränsa privata intressens inflytande över detaljhandeln,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör anslå stora resursertill utbildning och information för att upprätthålla ochförbättra svenska folkets medvetenhet om alkoholensskadeverkningar och därmed om behovet av en effektiv ochrestriktiv alkoholpolitik,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att insatser för alkoholfria miljöer ochbättre utbildning i alkoholfrågor är av avgörande betydelse föratt ungdomars bruk av alkohol skall kunna motverkas.1992/93:So401 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attprojektet och alkohol, , bör införas somen naturlig del i mödra- och barnhälsovårdens verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna attprojektet , Länssjukvård och Primärvård bör införas somen metod i det alkoholförebyggande arbetet inom hälso- ochsjukvården.1992/93:So503 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en sjukvårdsekonomisk studie avalkoholvanornas verkliga belastning på sjukvårdsapparaten ochkostnaderna för detta.1992/93:A444 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra till försöksområde förförsäljning av alkoholhaltiga drycker i livsmedelsbutiker,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utskänkningsregler för alkoholhaltigadrycker.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationsinsatser för att förebyggadrogberoende hos kvinnor. Allmän bakgrundRiksdagen antog ett samlat alkoholpolitiskt program(prop. 1976/77:108, SkU40, rskr. I samband härmed antogsockså de lagregler som styr alkoholhanteringen. Målsättningenvar -- och är alltjämt -- att begränsa den totalaalkoholkonsumtionen och att komma till rätta medalkoholmissbruket. I riktlinjerna ingår en aktiv prispolitik,försäljning av alkohol i kontrollerade former och en omfattandeopinionsbildning.Sverige har också ställt sig bakomVärldshälsoorganisationens (WHO) hälsostrategi för , ivilken bl.a. ingår att minska alkoholkonsumtionen med minst 25 %under perioden 1980--2000.I folkhälsopropositionen 1990/91:175 redogörs förriktlinjerna för den fortsatta alkoholpolitiken. Dessariktlinjer, som ställt sig bakom, innebärsammanfattningsvis att målet för den svenska alkoholpolitikenäven fortsättningsvis skall vara att minska den totalaalkoholkonsumtionen för att därigenom begränsa alkoholensskadeverkningar. skall ha enframträdande roll såvitt avser området alkohol och folkhälsa.Vissa teman har särskilt hög prioritet i institutetsalkoholpreventiva arbete.Vid behandlingen av folkhälsopropositionen uttalade utskottetvåren i betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 41) att detdelade regeringens bedömning att det inte föreföll omöjligt attnå 25-procentsmålet inom ramen för den förda alkoholpolitikenoch att det därför knappast fanns skäl för vare sig en drastiskskärpning eller liberalisering av den svenska alkoholpolitiken.Regeringen beslöt att tillsätta enparlamentarisk alkoholpolitisk kommission (dir. 1991:124)vars främsta uppgift är att formulera en strategi för att nåmålet att minska den totala alkoholkonsumtionen och att begränsaalkoholens skadeverkningar. Till grund för kommissionensöverväganden bör bl.a. ligga en utvärdering av den hittillsförda alkoholpolitikens effekter. Kommissionen bör jämföra densvenska alkoholpolitikens mål och medel med den politik somandra jämförbara länder för på detta område. Kommissionen börbeskriva skillnader i konsumtions- och skadenivåer mellanländerna och i möjligaste mån analysera effekterna av den fördapolitiken i olika länder.I den mån kommissionen finner att delar av det svenskaregelsystemet inom detta område behöver förändras med hänsyntill , bör kommissionen lägga fram förslag tillsådan reviderad lagstiftning. Kommissionen kan även av andraskäl föreslå förändringar i lagstiftningen, om den t.ex. finneratt vissa bestämmelser kan förenklas eller helt utmönstras föratt de inte längre fyller någon alkoholpolitisk funktion. Iandra fall kan reglerna behöva förtydligas eller skärpas för attbättre fylla ett alkoholpolitiskt syfte.Kommissionen bör även lämna förslag till metoder att löpandefölja även den icke registrerade alkoholkonsumtionen.Kommissionen bör vidare kartlägga och redovisa de ökadesvårigheter att uppfylla de alkoholpolitiska målen som en svenskanpassning till EG kan inrymma. Kommissionen skall presenteraförslag till insatser som medför att de alkoholpolitiska målenkan uppnås, även inom ramen för EG-integrationen. Kommissionenbör överväga hur det opinionsbildande och attitydpåverkandearbetet inom detta område kan förstärkas.Kommissionen bör bedöma hur såväl de primär- som desekundärpreventiva insatserna kan utvecklas ytterligare.Kommissionen bör lägga fram förslag till långsiktig inriktningav arbete med alkoholfrågorna.Kommissionen skall vidare genomlysa de problem som föreliggerinom vården av alkoholmissbrukare och bedöma behoven avförändringar av vårdformer och vårdinnehåll. De kvinnligamissbrukarnas vårdbehov skall därvid uppmärksammas särskilt.Kommissionen skall också kartlägga och analysera missbruketskonsekvenser för missbrukarnas familjer och bedöma vilkainsatser som behöver göras för att möta de anhörigas, särskiltbarnens, behov av stöd.Kommissionen skall enligt direktiven avsluta sitt arbete föreutgången av innevarande år.I budgetpropositionen (1992/93:100 bil. 6 s. 134, 135 och137) sägs bl.a. följande. Målet för alkoholpolitiken är attminska den totala alkoholkonsumtionen för att därigenom minskaalkoholskadorna. har ställt sig bakom WHO:shälsopolitiska strategi där bl.a. målet att minskaalkoholkonsumtionen med --2000ingår.Överkonsumtion och missbruk av alkohol för med sig omfattandesociala och medicinska problem. Samhällets kostnader förexempelvis socialtjänst och sjukvård, produktionsbortfall ochrehabilitering är mycket höga. Därtill kommer det psykiska,sociala och ekonomiska lidande som drabbar enskilda och derasanhöriga.Mot denna bakgrund för vi i en restriktivt hållenalkoholpolitik, vars grunddrag slogs fast av år 1977.I framtiden bör avsevärt större vikt än tidigare läggas vidförebyggande insatser utifrån ett folkhälsoperspektiv.EES-avtalet innebär inte förändringar av den svenskaalkoholpolitikens mål. I vissa avseenden kan emellertidändringar i alkohollagstiftningen behöva genomföras som enanpassning till EG:s regelsystem. De svenska alkoholmonopolenkan inte karaktäriseras som diskriminerande i Romfördragetsmening.Vid behandlingen av EES-propositionen har hävdat attmonopolen kan försvaras under åberopande av att deras syfte äratt värna befolkningens hälsa och inte att skydda inhemskproduktion mot konkurrens. En sådan linje bör också med framgångkunna hävdas under EES-samarbetet.En resolution och en aktionsplan antogs den 17 september 1992av för . Planen bygger på den s.k.totalkonsumtionsmodellen och ligger väl i linje med den svenskaalkoholpolitikens inriktning. Vidare betonas i planen vikten avatt länder med en ambitiös alkoholpolitik får stöd för attfullfölja denna.Folkhälsoinstitutet har ansvar för att bl.a. samordnasamhällets alkohol- och drogpreventiva verksamhet. Det alkohol-och drogpreventiva arbetet kommer vid sidan avhiv/aids-programmet att bli institutets mest omfattande område.En av institutets uppgifter är att ta fram och tillhandahållabasfakta och informationsmaterial inom alkohol- och drogområdetför olika avnämares behov, bl.a. kommuner, landsting,arbetsplatser och föreningsliv.Institutet skall i sin verksamhet stimulera, utveckla ochstödja lokala drogförebyggande verksamheter som bedrivs avorganisationer och myndigheter. Andra viktiga uppgifter förFolkhälsoinstitutet är att initiera forskning och samla annankunskap för att få fram underlag för samhällets fortsattainsatser inom det alkohol- och drogpolitiska området. Attutveckla nya och effektiva metoder för det förebyggande arbetetär också en central uppgift för institutet.Folkrörelsernas drogförebyggande insatser utgör viktigakomplement till det arbete som myndigheterna bedriver.Fr.o.m. 1988/behandlas de alkoholpolitiskafrågorna av socialutskottet. Alkoholskattefrågorna tillhör dockfortfarande skatteutskottets beredningsområde.Alkoholpolitiken har varit föremål för socialutskottetsbehandling bl.a. i betänkandet 1989/90:SoU2, isamband med behandlingen av folkhälsopropositionen i betänkandet1990/91:SoU23 samt i betänkandet1991/92:SoU15. har sålunda vid upprepadetillfällen uttalat sitt stöd för en fortsatt aktiv svenskalkoholpolitik. För en mer djupgående redovisning hänvisas tillnämnda betänkanden.Alkoholpolitiken och EGI motion So268 av m.fl. (v) begärs attAlkoholpolitiska kommissionen får tilläggsdirektiv om attutarbeta en beredskapsplan för ett eventuellt inträde i EG(yrkande 1). Motionärerna menar att ett svenskt medlemskap iEG utgör ett hot mot den svenska alkoholpolitiken och attAlkoholkommissionen bör göra upp en plan för hur skallkunna hålla stånd mot mindre restriktivaalkoholkultur.I motion So279 av m.fl. (m, c) begärstillkännagivanden dels om att skyndsamt utreda formerna förimport och export samt distribution och försäljning av alkohol(yrkande 1), dels om en plan för vilka monopol som kanavvecklas och vilka regler som krävs för upprätthållandet av ennationell alkoholpolitik (yrkande 2). I motion So305 avAnita m.fl. (s) begärs dels att alternativ tillalkoholmonopolen skyndsamt utreds (yrkande 1), dels en planför vilka monopol som kan avvecklas och vilka kompletteranderegler som krävs för upprätthållande av en restriktivalkoholpolitik (yrkande 2), dels ett tillkännagivande om attdistributions- och detaljistmonopolen är de monopol som börbevaras (yrkande 3). För att man skall kunna ha kvarkontrollen över handeln med alkoholdrycker är det enligtsamtliga motionärer angeläget att man ser över och anpassar detsvenska regelsystemet till en möjlig EG-framtid. Motionärernabefarar att det kan komma att bli omöjligt att bevara de svenskaalkoholmonopolen varför bolagen redan nu måste ges möjlighet attförbereda sig för en fri marknad.Alkoholkommissionen skall enligt sina direktiv överväga omdet svenska regelsystemet på alkoholområdet behöver förändrasmed hänsyn till . Kommissionen bör vidarekartlägga och redovisa de ökade svårigheter att uppfylla dealkoholpolitiska målen som en svensk anpassning till EG kaninrymma. Kommissionen skall också presentera förslag tillinsatser, som medför att de alkoholpolitiska målen kan uppnåsäven inom ramen för EG-integrationen.I ett interpellationssvar underströk socialminister den ståndpunkt som tidigareintagit, nämligen att alkoholmonopolen inte är diskriminerande iRomfördragets mening och att monopolen har ett klart socialt ochhälsopolitiskt syfte (snabbprot. 1992/93:55 s. 15).Europaminister framhöll följande i sitt tal iBryssel när medlemsförhandlingarna medEG inleddes (Svensk version):har redan i godtagitfördragsbestämmelserna rörande handelsmonopol, som vihar gjort klart att våra alkoholmonopol grundas på viktigahälso- och socialpolitiska motiv. Dessa arrangemang utgör enstrategisk del av en vittomfattande politik som syftar till attreducera den totala alkoholkonsumtionen och minska de risker somföljer av den. Alkoholmonopolstrukturen får givetvis intediskriminera eller snedvrida konkurrensen i strid medbestämmelserna i utskottets betänkande 1991/92:SoU15 behandlades förravåren ett antal motioner (s, v) om konsekvenserna för våralkoholpolitik av ett svenskt närmande till EG. Utskottet (s.106) stod fast vid sin uppfattning att det europeiskaintegrationsarbetet från svensk sida inte får bedrivas så att eneffektiv svensk alkoholpolitik försvåras. Denna inställning haderiksdagen redan tidigare givit regeringen till känna(1990/91:SoU23). Utskottet hänvisade vidare tillAlkoholkommissionens breda översyn av den svenskaalkoholpolitiken med utgångspunkt i bl.a. det pågående närmandettill EG. Det fanns inte skäl för att ta någotinitiativ i anledning av då aktuella motioner, ansåg utskottet.Information och förebyggande insatserI ett stort antal motioner betonas vikten av förebyggandeverksamhet i form av bl.a. informationsinsatser och skapandet avalkoholfria zoner i samhället.I motion So239 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ombehovet av alkoholförebyggande arbete (delvis). Motionärenpekar på den s.k. punktnykterhetens betydelse och förordaraktiva informationsinsatser, som tar sikte på att undvikaalkohol bland ungdom, hos gravida kvinnor, under arbetstid samti trafiken. Motionären nämner även att åtgärder mot bl.a.hembränning bör prioriteras. (Motionsyrkandet i övrigt behandlasnedan under . )I motion So268 av m.fl. (v) villmotionärerna ha ett tillkännagivande om behovet av en satsningpå att bygga upp alkoholfria fritidsmiljöer i kommunerna(yrkande 12). För att kunna möta det sydeuropeiskadryckesmönstret och förlänga ungdomars alkoholfria uppväxttidmenar motionärerna att samhället bör satsa på alkoholfrianöjesställen såsom musikcaféer och aktivitetshus.I motion So280 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförs om insatserför en minskad alkoholkonsumtion i . Motionären hänvisartill socialutskott och efterlyser en nyhandlingsplan innefattande bl.a. informationskampanjer som ärinriktade på att skapa alkoholfria zoner i samhället. Sådanazoner är arbetslivet, graviditeten, småbarnsföräldrar, barn ochungdom samt trafiken, inte minst fritidsbåtarna.I motion So309 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ombehovet av ökade informationsinsatser för gravida kvinnor omalkoholens skadeverkningar på . föds två gravtalkoholskadade barn i , sägs det i motionen.