bet · GG01NU25 · 1993-03-30 00:00:00 — Därvid bör noteras att det i norra har funnits tillgång till andra typer av kapitalstöd förföretagen -- t.ex. lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån --än vad som har varit tillgängligt i andra delar av landet.Variationen mellan utvecklingsfonderna i fråga omlikviditetsandel kan sålunda till viss del förklaras av olikafaktorer. Enligt utskottets mening kan de angivnaförklaringarna dock inte anses tillräckliga. Attutvecklingsfonderna ännu inte i större utsträckning harombesörjt att en ökad aktivering av lånemedlen kommer till ståndär, mot bakgrund av den rådande situationen påriskkapitalmarknaden, inte acceptabelt. Det faktum att fondernahar förbundit sig att -- framt.o.m. -- göra inbetalningar till staten bör, enligtutskottets mening, inte innebära något hinder för att fondernaskall bedriva en välplanerad, aktiv utlåningsverksamhet.Utskottet förutsätter därför att utvecklingsfonderna omgåendetillser att en ökad aktivering av medlen uppnås.Frågan om hur utvecklingsfonderna bedriver sinfinansieringsverksamhet kommer att bli belyst genom denkartläggning som utredningen om utvecklingsfonderna har iuppdrag att genomföra. Enligt utskottets mening är det viktigtatt utredningen klargör orsakerna till varför det är så storavariationer mellan de olika utvecklingsfonderna.Riksdagen har, som tidigare nämnts, fattatbeslut om medel till riskkapitalbolag och om utvidgad verksamhetför Industri- och nyföretagarfonden. De små och medelstoraföretagen har dock -- framför allt beroende på den rådandebankkrisen -- problem med att få sin riskkapitalförsörjningtillgodosedd. Mot denna bakgrund och med hänvisning till detpågående utredningsarbetet om utvecklingsfonderna anserutskottet att det kan finnas skäl till att bevilja anstånd medde inbetalningar som utvecklingsfonderna skulle ha gjort i juni1993 resp. . Regeringen bör således kunna medgeutvecklingsfonder, som har svårigheter med att från sinalånefonder tillhandahålla medel till små och medelstora företag,anstånd till med de inbetalningar som skulle hagjorts . bör i ett uttalande anmodaregeringen att dra försorg om detta. Kostnaderna för staten iform av utebliven ränteintäkt från dessa medel är svåra attberäkna. Överslagsmässigt uppskattar utskottet kostnaderna påhelårsbasis till ca . Det bör ankomma påregeringen att avgöra om de berörda utvecklingsfonderna skallsvara för dessa kostnader.Genom ett sådant uttalande av som utskottet här harförordat blir motionerna 1992/93:N222 (s), 1992/93:N234 (s) och1992/93:N241 (c) till viss del tillgodosedda.AP-fondens placeringsrättFör att underlätta kapitalförsörjningen för i första hand desmå och medelstora företagen bör medel ur Allmännapensionsfonden (AP-fonden) kunna placeras i aktier i dessaföretag, anförs det i motion 1992/93:N281 (s). AP-fonden bör,enligt motionärerna, ges rätt att placera ytterligare 10miljarder kronor i aktier. Motionärerna säger sig vara bereddaatt överväga nya former för den utökade placeringsrätten i syfteatt skapa en bred uppslutning kring verksamheten.Förslag om utökad placeringsrätt för AP-fonden framlades våren1991 i en promemoria (Ds 1991:14) av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen. Avsikten var att under riksmötet1991/92 lägga fram en proposition med förslag till nyorganisation för AP-fonden, baserat på promemorian.I näringsutskottets yttrande 1991/92:NU1y till finansutskottethösten över proposition 1991/92:36 om avveckling avlöntagarfonderna krävdes i en avvikande mening (s) medinstämmande i en meningsyttring (v) att regeringen skulleanmodas att lägga fram förslag om utökad placeringsrätt förAP-fonden. Motsvarande ställningstagande kom till uttryck ifinansutskottet (bet. 1991/92:FiU9). På förslag av de bådautskotten avslog detta yrkande.Utskottet intar samma principiellt avvisande hållning tillförslaget om utökad placeringsrätt för AP-fonden, som närings-och finansutskotten gjorde . Statens roll bör, enligtutskottets mening, vara att främja det enskilda företagandetgenom att skapa stabila och väl fungerande spelregler. kan uppkomma om staten uppträder somföretagare och som utformare av de regler som gäller förnäringslivets verksamhet. De bästa förutsättningarna för en välfungerande ekonomi skapas genom ett enskilt ägt ochdecentraliserat näringsliv.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1992/93:N281 (s) iberörd del.NyföretagarlånenRiksdagen bör tillse att även ekonomiska föreningar -- ochinte enbart aktiebolag -- skall ha möjlighet att erhållanyföretagarlån från Industri- och nyföretagarfonden, anförs deti fyra motioner.I svensk rätt är konkurrensneutraliteten mellan olikaföretagsformer en viktig hörnpelare, sägs det i motion1992/93:N261 (s). Samma inställning kännetecknar EG-rätten. Imotionen hävdas att utskottets uttalande i betänkande1992/93:NU19 (se vidare i det följande) var behäftat med sakligafel. Det finns t.ex. ingen skillnad i insynsmöjligheter mellanaktiebolag och ekonomiska föreningar, anförs det. Vidare talarerfarenheter av uthållighet i företagandet snarare för denkooperativa formen än för bolagsformen, menar motionärerna.Den kooperativa företagsformen, anförs det i motion1992/93:N265 (s), kan komma att spela en betydelsefull roll iförstärkningen av konsumentinflytande i den offentliga sektornsförnyelse och i framväxten av alternativa finansiella system.Det är därför, enligt motionärerna, av utomordentlig vikt attriksdagen erkänner den kooperativa företagsformenslikaberättigande, t.ex. genom att ändra reglerna omnyföretagarlån.De kooperativa företagen omfattas inom EG av samma program ochförmåner som de små och medelstora bolagen, sägs det i motion1992/93:N271 (s). I den svenska lagstiftning som skall skaparamen för småföretagsfrämjande åtgärder bör också, enligtmotionärerna, de små och de nya kooperativa företageninkluderas. Detta gäller t.ex. beträffande nyföretagarlånen.Nyföretagarlånen får inte begränsas till att bara gällaaktiebolag utan måste även kunna ges till kooperativa företagoch ekonomiska föreningar, anförs det i motion 1992/93:Jo253(c). Detta ses av motionärerna som en del av de åtgärder somkrävs för att ta till vara och uppmuntra de initiativ tillföretagsamhet som finns på landsbygden.De nyföretagarlån från Industri- och nyföretagarfonden somriksdagen fattade beslut om kan, som tidigareredovisats, endast sökas i samband med att helt nya aktiebolagbildas. I samband med beslut om nyföretagarlånavslogs motionsyrkanden (s; v; -) om att även ekonomiskaföreningar och kooperativa företag skulle kunna beviljas sådanalån. Utskottet anförde (bet. 1992/93:NU19 s. 16) att det ärlämpligt att avgränsa nyföretagarlånen till aktiebolagsformen,eftersom denna bolagsform bl.a. innebär att kontrollen av attmedlen används för de avsedda syftena underlättas. Vidareanfördes att en avgränsning till aktiebolagsformen innebär attmindre uthålliga företagare avskiljs. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), uttalades stöd förmotionsyrkandena.Regeringen har, som tidigare redovisats, ,fattat beslut om ändring i den förordning (1987:894) somreglerar utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. Ändringeninnebär att utvecklingsfonderna ges möjlighet att lämnanyföretagarlån på i princip samma villkor som Industri- ochnyföretagarfonden. Dock skall ekonomiska föreningar, enskildafirmor och handelsbolag ha samma möjlighet som aktiebolag atterhålla nyföretagarlån från utvecklingsfonderna.Utskottet noterar att regeringens beslut om attutvecklingsfonderna skall kunna lämna nyföretagarlån till allakategorier av företag, dvs. också till ekonomiska föreningar,ligger i linje med de krav som framförs i de här aktuellamotionerna. Beträffande de nyföretagarlån som lämnas frånIndustri- och nyföretagarfonden vidhåller utskottet sinuppfattning att lånen bör avgränsas till aktiebolag. Motionerna1992/93:N261 (s), 1992/93:N265 (s), 1992/93:N271 (s) och1992/93:Jo253 (c) avstyrks med det sagda.Riskkapitalbolagens verksamhetFrågor om riskkapitalbolagens verksamhet tas upp i tvåmotioner -- motionerna 1992/93:N244 (m) och 1992/93:Jo253 (c).Bristen på riskvilligt kapital gör att utveckling avmiljövänliga utrustningar och processer starkt hämmas, anförsdet i den förstnämnda motionen. Därför vore det, enligtmotionärerna, angeläget om en del av det kapital som förmedlasvia de nyinrättade riskkapitalbolagen kunde användas för dettaändamål.Det är av största vikt att de regionala riskkapitalbolagen isin verksamhet prioriterar de små företagen, sägs det i denandra motionen. Bolagens uppgift måste vara att tillgodose nyaoch befintliga småföretags kapitalbehov för investeringar sominte genast ger avkastning, men som långsiktigt stärker ochutvecklar företagen, anser motionärerna.Riskkapitalbolagen skall, som tidigare redovisats, ha tilluppgift att förse små och medelstora företag med riskkapital.Denna inriktning av verksamheten framgår såväl avbolagsordningar som av den proposition (prop. 1992/93:41) somlåg till grund för beslutet om överföring av medel frånlöntagarfonderna till riskkapitalbolagen. I näringsutskottetsyttrande (1992/93:NU3y) till finansutskottet över dennaproposition framhölls vikten av att riskkapitalbolagen styr sinverksamhet just mot de små och medelstora företagen. Något behovav ett uttalande av av den typ som begärs i motion1992/93:Jo253 (c) kan utskottet mot denna bakgrund intefinna.När det gäller den fråga som tas upp i motion 1992/93:N244 (m)om satsningar på utveckling av miljövänliga utrustningar ochprocesser konstaterar utskottet att riskkapitalbolagen i principhar möjlighet att finansiera denna typ av projekt. Det är dockvarje enskilt bolag som självständigt har att fatta beslut omvilka kapitalplaceringar som skall göras.Med det anförda avstyrker utskottet de båda här aktuellamotionerna i berörda delar.RekonstruktionslånRegeringen bör pröva förutsättningarna för införande av någonform av rekonstruktionslån, föreslås det i motion 1992/93:N239(c). Lånen skulle ha karaktär av "överlevnadskapital" med högrerisktagande än andra lån och kunna ges till företag med godaprodukter och tillväxtmöjligheter, vilka i den nuvarandekraftiga lågkonjunkturen riskerar att slås ut. Lånen skulle varaen form av villkorslån, som skall återbetalas när företaget ifråga återfått normal betalningsförmåga. Rekonstruktionslånenbör, enligt motionären, kunna finansieras med medel som haravsatts för arbetsmarknadsåtgärder.Insolvensutredningen har i sitt slutbetänkande, Lag omföretagsrekonstruktion (SOU 1992:113), lagt fram förslag bl.a.om ett nytt rekonstruktionsförfarande, företagsrekonstruktion,som ersättning för konkurs i vissa fall. Det gäller krisföretagsom är livsdugliga eller vars verksamhet helt eller delvisfortsättningsvis kan bedrivas i någon form.Företagsrekonstruktion innebär att en gäldenär som drivernäringsverksamhet, efter betalningsinställelse och undermedverkan av en av rätten utsedd administratör, sökerrekonstruera verksamheten och träffa en ekonomisk uppgörelse medsina borgenärer utan konkurs. Betänkandet är nu föremål förremissbehandling; remisstiden utgår den 1 juni 1993.Enligt vad utskottet har erfarit har i skrivelser till regeringen fört fram liknandeförslag om rekonstruktionslån till företag som det här aktuella.Ärendet är under beredning i regeringskansliet.Det kan noteras att såväl utvecklingsfonderna somriskkapitalbolagen i princip har möjlighet att delta medfinansiering vid rekonstruktion av företag om det bedömslämpligt.Enligt utskottets mening är det angeläget att finna enlösning på det problem som tas upp i den aktuella motionen. Medhänvisning till det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet beträffande bl.a. Insolvensutredningensförslag anser utskottet inte att det nu är befogat med någonåtgärd från sida. Motion 1992/93:N239 (c) avstyrkssålunda.Formerna för stöd till företagLika viktigt som det är att förse små och medelstora företagmed kapital är det att pröva i vilka former detta kapital börtillhandahållas, anförs det i motion 1992/93:N242 (m). Imotionen föreslås att ett s.k. fadderskapssystem skall införas.Med fadder avser motionären i detta sammanhang enaffärsutvecklare med hög kompetens, som kan bistå företagarenmed kunskap inom t.ex. juridik och ekonomi.Utskottet delar motionärens uppfattning att det är viktigtatt småföretag som erhåller kapital från t.ex. statliga organ,utvecklingsfonder eller riskkapitalbolag också kan erbjudas dentyp av rådgivningshjälp som avses i motionen. Det finns dockredan nu olika regionala aktörer som kan sägas spela rollen som"fadder", t.ex. utvecklingsfonder, nyföretagarcentra ochhandelskamrar. Utvecklingsfonderna kombinerar i storutsträckning finansiering och rådgivning. Ävenriskkapitalbolagen kommer att fungera som rådgivare i sambandmed finansiering.Utredningen om utvecklingsfonderna kommer, enligt uppgift, attbehandla frågan om behovet av fadderskap eller liknande isamband med finansiering.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1992/93:N242 (m).Utvecklingsfondernas verksamhetStöd till kvinnors företagandeFrågan om kvinnors företagande aktualiseras i motionerna1992/93:N281 (s), 1992/93:A810 (s) och 1992/93:A811 (c).Särskild omsorg måste ägnas åt kvinnor som vill starta egnaföretag eller på annat sätt engagera sig i små och medelstoraföretag, sägs det i den förstnämnda motionen. Detta gäller inteminst i mindre orter och i glesbygd. I motionen hänvisas till enrapport från (se vidare i det följande) i vilken despeciella problem som kvinnor möter när de skall starta egnaföretag diskuteras.Också i motion 1992/93:A810 (s) hänvisas till rapport.Motionärerna föreslår att de förslag som lämnats i denna rapportbearbetas vidare och får utgöra grunden för ett särskilthandlingsprogram för att främja kvinnors företagande. I motionenkrävs också att utvecklingsfonderna skall ges ett utökatkapital, så att fonderna framöver kan stödja kvinnorsföretagande i större utsträckning än för närvarande.Utvecklingsfondernas stöd till kvinnors företagande bör öka,anförs det i motion 1992/93:A811 (c). Fonderna bör, enligtmotionärerna, i större utsträckning än uppmärksammaföretag inom tjänstesektorn -- en sektor inom vilken kvinnligaföretagare ofta är verksamma. Därvid bör möjligheten föranställda inom offentlig sektor att bilda personalkooperativaföretag särskilt lyftas fram. Vidare efterlyser motionärerna ensamlad redogörelse för hur riskkapital till kvinnors företagandeskall kunna öka.Riksdagen avslog motionsyrkanden (s; c) omutvecklingsfondernas stöd till kvinnors företagande (bet.1991/92:NU20 s. 45). Utskottet ansåg det vara angeläget attutvecklingsfonderna särskilt beaktar behovet av stöd tillkvinnor som vill starta företag. Hänvisning gjordes tillregeringens uttalande i budgetpropositionen 1992 om attutvecklingsfonderna särskilt borde uppmärksamma kvinnor inom denoffentliga sektorn som är potentiella företagare. I enreservation (s), med instämmande i en meningsyttring (v),uttalades stöd för yrkandena.I årets budgetproposition sägs (bil. 13 s. 38) attutvecklingsfonderna också i fortsättningen förutsättsuppmärksamma de särskilda insatser som kan behövas för kvinnorsom startar företag. Även i bilaga tillbudgetpropositionen (bil. 14 s. 108) berörs kvinnorsföretagande. Civilminister anför att det ärpositivt att många som inte tidigare varit inriktade på attstarta egna företag finner det attraktivt att, genom samarbetemed andra i syfte att tillgodose gemensamma behov, bildakooperativa småföretag. Inte minst glädjande anses dennautveckling vara i fråga om kvinnors företagande.Regeringen gav i uppdrag att genomföraett handlingsprogram som skall främja kvinnors företagande i detregionalpolitiska stödområdet. Programmet har sin bakgrund i ettutredningsmaterial som redovisade , Förslagtill program för att främja kvinnligt företagande (R 1992:50). Irapporten görs en analys av möjligheter och hinder för kvinnorsföretagande.I uppdraget till ingår att verka för att rådgivninglämnas av kommuner och utvecklingsfonder m.fl. till kvinnor somvill starta företag. Vidare skall olika insatser prövas för attunderlätta och stimulera kvinnors företagande, t.ex.upprättandet av en pool med lämpliga kandidater förstyrelseuppdrag, kompetenscheckar, stipendier, utbildning iföretagande samt personlig utveckling. Åtgärderna skall omfattastödområdena 1 och 2 och pågå . medelsramutökas med för ändamålet.Enligt vad utskottet har erfarit kommer utredningen omutvecklingsfonderna också att behandla frågor om kvinnorsföretagande.Utskottet anser att det är angeläget attutvecklingsfonderna särskilt beaktar behovet av stöd tillkvinnor som vill starta företag. Detta betonas också avregeringen i budgetpropositionen. Mot denna bakgrund finns detinget behov av något uttalande av i saken. Motionerna1992/93:N281 (s), 1992/93:A810 (s) och 1992/93:A811 (c) avstyrkssålunda i berörda delar.Nätverk för småföretagStaten bör ta initiativ till att det över hela landet bildasnätverk där småföretag kan samarbeta om försäljning,datorisering, forskning och utveckling, anförs det i motion1992/93:N316 (v). Inför ikraftträdande saknar oftade små företagen resurser för att kunna konkurrera påEuropamarknaden, sägs det i motionen. I motsats till de storaföretagen kan de små företagen normalt inte ha egnaförsäljningskontor inom EG.Riksdagen avslog ett liknande motionsyrkande (v) våren 1992.Utskottet hänvisade (bet. 1991/92:NU20 s. 44) till uttalanden ibudgetpropositionen 1992, där regeringen framhöll vikten av attsmåföretagen får hjälp att förbereda sig för närmandet till EGoch att olika organ samverkar i detta arbete. Motionsyrkandetfick stöd i en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v).I årets budgetproposition sägs (bil. 13 s. 38) att det ärviktigt att småföretagen får hjälp att förbereda sig för deförändringar som ett närmande till EG medför i form av både enökad konkurrens och vidgade möjligheter till expansion på deneuropeiska marknaden. Vidare hänvisas till den redovisning förbl.a. arbete med dessa frågor som lämnades i proposition1992/93:82 om kapital för nya företag, m.m.I denna proposition redogjordes bl.a. för arbetet med . har utsetts att vara värdorganisation fördet svenska centrumet. Upprättandet av ett center i Sverigeskall ses som en plattform för arbetet med att hjälpa svenskasmå och medelstora företag att ta till vara de möjligheter somEG-marknaden skapar. Ett regionalt nätverk kommer att etableras.Organisationer som ingår i nätverket kommer företrädesvis attvara utvecklingsfonder och handelskamrar.NUTEK är också den nationella knutpunkten för (BC-Net). Detta är ett program som bygger pådatoriserad informationsöverföring och syftar till att ökasamarbetet mellan företag i olika länder och regioner. Vidarenämndes i propositionen att utvecklingsfonderna utförkonsekvensanalyser för att belysa möjligheter och hot förenskilda företag i samband med integration med EG.Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att påolika sätt underlätta för småföretagen att komma ut på deneuropeiska marknaden. Som har framgått av den lämnaderedovisningen har regeringen också vidtagit åtgärder i dennariktning. Något behov av ett uttalande av den typ som begärs imotion 1992/93:N316 (v) finns därför inte. Motionsyrkandetavstyrks alltså.Stöd till uppfinnare och innovatörerFrågor som rör stöd till uppfinnare och innovatörer behandlasi flera motioner.Marknaden skall i första hand lösa de problem och tillgodosede behov som de små och medelstora företagen har, sägs det imotion 1992/93:N281 (s). Dock måste, enligt motionärerna,brister i kompetens, information och finansiering rättas tillgenom aktiva insatser av staten. Detta gäller också insatser föratt stimulera det innovativa klimatet genom stöd till tekniskforskning och utveckling samt uppfinnarverksamhet, anförmotionärerna. Som tidigare nämnts föreslås i motionen, liksomockså i motion 1992/93:N301 (s), att ett samlat näringspolitisktprogram inom en kostnadsram på skall läggasfram.Det behövs ett åtgärdsprogram för uppfinnare, anförs det imotion 1992/93:N220 (c). Om den industriella förnyelsen skallfortskrida är det av avgörande betydelse att nya idéer ochuppfinningar kommer i gång och att innovationsprocesser startas.För att stimulera detta bör enligt motionären följande åtgärderprövas. Det bör underlättas för enskilda innovatörer att göraavsättningar till särskilt uppfinnarkonto. Skatten påroyaltyintäkter bör sänkas. Stödsystemet bör förändras så attdirekta bidrag används i större utsträckning i stället föråterbetalningspliktiga lån. Nya strukturer som främjar enmarknadsmässig relation mellan uppfinnare och företag, men medstatlig medverkan, bör skapas. Slutligen efterlyser motionärenutbildningsinsatser.I motionen föreslås också att skall anslåsdirekt till (). Enligtmotionären hjälper SUF på ett föredömligt sätt uppfinnare ochinnovatörer till rätta genom information och rådgivning.I motion 1992/93:N230 (kds) lämnas liknande förslag påtänkbara åtgärder för att skapa förutsättningar för attuppfinningar och patent bättre skall tas till vara förproduktion i . Bland förslagen nämns ökadeavsättningsmöjligheter för företag, ökade avdragsmöjligheter förprivatpersoner och företag och förbättrade ekonomiskamöjligheter för människor att arbeta med uppfinningar ochproduktutveckling. Förslagen till åtgärder behöver dock utredasytterligare, säger motionärerna.Landets enskilda uppfinnare och innovatörer befinner sig i ettekonomiskt vakuum, hävdas det i Ny demokratis partimotion1992/93:N280. Detta förhållande bromsar den industriellatillväxten. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att detomgående skall inrättas en innovationsfond med ett kapital på100 . Medlen skall genom utvecklingsfonderna, isamråd med SUF:s representanter, fördelas till både enskildauppfinnare och innovatörer och små företag. Om detta förslaginte skulle vinna gehör föreslås i motionen att NUTEKi stället får ett kapitaltillskott om . NUTEKskall via utvecklingsfonderna och av motionärerna föreslagna,med representanter från SUF och näringslivet,kompetensförstärkta produktråd inom utvecklingsfonderna fördeladessa medel till uppfinnare och innovatörer.Också i motion 1992/93:N316 (v) krävs att stödet tilluppfinnare och uppfinningar förbättras. har halkat efterövriga när det gäller andelen högteknologiskaprodukter som tillverkas i landet, sägs det i motionen. Svenskauppfinningar utvecklas i allt högre grad utanför landet och avutländska företag. Uppfinnare på de stora företagen får, enligtmotionärerna, endast en bråkdel av den vinst som derasuppfinningar genererar, och fristående uppfinnare som villutveckla sina produkter har svårt att göra det i Sverige.Villkoren för uppfinnare måste förbättras genom återinrättandeav det näringsbidrag som tidigare tillhandahöll, ansermotionärerna. De menar att stödet till inte får minskas.I den sista motionen under detta avsnitt -- motion1992/93:N307 (fp, c) -- krävs att den utbildning för uppfinnareoch produktutvecklare som har bedrivits i försöksform vidGrimslövs folkhögskola permanentas. Med utgångspunkt i denpågående försöksverksamheten finns det, enligt motionärerna,goda förutsättningar att kompetenscentrumet vid --Idéum -- skall kunna utvecklas till ett kostnadseffektivt,nationellt med inriktning på produktförnyelseoch industriell utveckling.I den inledande bakgrundsbeskrivningen under det tidigareavsnittet om riskkapitalförsörjning har redovisats vilketfinansiellt stöd som staten tillhandahåller till företag itidiga utvecklingsskeden, dvs. den fas där vissa av uppfinnarnaoch innovatörerna befinner sig. I de tidiga utvecklingsskedena,där det föreligger såväl teknisk som kommersiell risk, kan stöderhållas från . Stödet utgår i huvudsak frånanslaget Teknisk forskning och utveckling (). Huvuddelen avstödet avser teknikbaserade affärsutvecklingsprojekt hos nya ochbefintliga småföretag.NUTEK samarbetar på produktutvecklingsområdet medUppfinnareföreningen, Industri- och nyföretagarfonden, deregionala utvecklingsfonderna och de s.k. teknopolerna.