bet · GH01SoU4 · 1993-09-23 00:00:00 — Ledningsansvaret och vissa behörighetsfrågor I betänkandet behandlas nio motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om det samlade ledningsansvaret inom hälso-och sjukvården och fjorton yrkanden om olika behörighetsfrågorm.m.När det gäller frågan om utvärdering av tillämpningen avbestämmelserna om det samlade ledningsansvaret inom hälso- ochsjukvården anser utskottet att regeringen bör återkommatill i denna fråga. Utskottet föreslår att riksdagenger regeringen till känna vad utskottet anfört. M-, fp-, c- ochkds-ledamöterna reserverar sig i denna del. S-ledamöterna har avgett en reservation ochv-suppleanten en meningsyttring. 1992/93:So405 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om underlag för och beslut om legitimation avDoctors of Naprapathy.1992/93:So410 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvenserna av den genomförda ändringeni hälso- och sjukvårdslagen avseende ett samlat ledningsansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om psykologers ansvar iförhållande till patientansvarig läkare inom främst depsykiatriska verksamheterna skyndsamt bör utredas.1992/93:So419 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om legitimation för naprapater.1992/93:So422 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvenserna av den genomförda ändringeni HSL avseende ett samlat ledningsansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om psykologers ansvar i förhållande tillpatientansvarig läkare.1992/93:So427 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tillsynsansvaret för psykoterapier.1992/93:So428 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvenserna av den genomförda ändringeni hälso- och sjukvårdslagen (HSL) avseende ett samlatledningsansvar,2. att hos regeringen begär en utredning av fråganom psykologers ansvar enligt vad i motionen anförts omförhållande till detta samlade ledningsansvar och tillpatientansvarig läkare inom främst de psykiatriskaverksamheterna.1992/93:So429 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsyn avicke-legitimerade psykoterapeuter.1992/93:So434 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det angelägna i att naprapater skall kunnaerhålla legitimation.1992/93:So439 av m.fl. (s) vari yrkas9. att hos regeringen begär redovisning av denutvärdering av ledningsansvaret som beställt.1992/93:So457 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den kommande utredningen omlegitimations- och behörighetsfrågor bör ha nära samstämmighetmed för de medellånga vårdutbildningarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den legitimerade sjuksköterskansställning i vården särskilt bör uppmärksammas i den kommandeutredningen.1992/93:So466 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om enhetliga nordiska regler förkiropraktorer.1992/93:So470 av och Hans Nyhage (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av legitimation för naprapater.1992/93:So474 av m.fl. (fp, s, m, c, kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den är beredd att upphävabestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagens 14 § om det samladeledningsansvaret,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om patientansvarig läkare.1992/93:So478 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om legitimation för arbetsterapeuter.1992/93:So495 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samnordiska regler för de legitimeradekiropraktorerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att all legitimerad hälso- ochsjukvårdspersonal bör omfattas av föreskrifterna ommanipulationsbehandling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en fastställd utbildningsnivåför manipulationsbehandling också för annan legitimeradsjukvårdspersonal som utövar sådan.1992/93:So508 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter börutfärdas. LedningsansvaretI fyra motioner begärs tillkännagivanden till regeringen omkonsekvenserna av den genomförda ändringen i 14 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) HSL avseende ett samlatledningsansvar, nämligen i motionerna So410 av () yrkande 1, So422 av () yrkande 1, So428 avEva () yrkande 1 och So474 av m.fl.(fp, s, m, c, kds) yrkande 1.I yrkande 2 i de nämnda motionerna begärstillkännagivanden till regeringen om vad som anförts imotionerna om psykologers ansvar i förhållande tillpatientansvarig läkare.I samtliga motioner anförs bl.a. att ledningsfunktionen inomhälso- och sjukvården är av mycket stor betydelse, inte minstnär det gäller att fortsatt utveckla inriktningen av denpsykiatriska verksamheten. Den av beslutadeförändringen av HSL fr.o.m. föregicks avfarhågor att den medicinsk/biologiska kompetensen skulle betonasalltför starkt. Dessa farhågor har, enligt motionärerna,besannats när man t.ex. ser utvecklingen inom psykiatrin. Detledarskap som i vissa fall utövades av t.ex. psykologer har nunästan helt övertagits av läkare. Motionärerna påpekar vidareatt 1992 riktade stark kritik motden tolkning av bestämmelserna som drivits fram avSocialstyrelsens allmänna råd.I motion 1992/93:So439 av m.fl. (s) (yrkande9) hemställs att hos regeringen begär redovisning avden utvärdering av ledningsansvaret som beställt.Bestämmelserna i 14 § HSL om ledningsansvaret inom denoffentliga hälso- och sjukvården trädde i kraft den 1 juli 1991.Enligt paragrafen i dess nya lydelse skall vid en enhet fördiagnostik eller vård och behandling, om det behövs med hänsyntill patientsäkerheten, finnas en särskild läkare medspecialistkompetens som svarar för den samlade ledningen avverksamheten. En sådan läkare benämns chefsöverläkare.Socialstyrelsen har meddelat allmänna råd till ledning försjukvårdshuvudmännens bedömning av vilka enheter för diagnostikeller vård och behandling som med hänsyn till patientsäkerhetenbehöver ledas av läkare m.m. (SOSFS 1990:28).Utskottet har därefter behandlat motionermed olika frågeställningar kring det samlade ledningsansvaretoch tillämpningen av de allmänna råden. Vid behandlingen våren1992 uttalade utskottet bl.a. följande i sitt av riksdagengodkända betänkande 1991/92:SoU15 (s. 76).Utskottet konstaterade att tillämpningen avlagbestämmelsen ligger på sjukvårdshuvudmännen samt att allmännaråd inte är bindande utan huvudmännen står fria att följa råden.Utskottet framhöll att det var angeläget att regeringen ochSocialstyrelsen noga följer tillämpningen av bestämmelserna omdet samlade ledningsansvaret och att en utvärdering snabbtkommer till stånd. Utskottet anser att en utvärdering bör skeinom ett år.Utskottet avstyrkte de då aktuella motionerna.I samband med den beslutade husläkarreformen (prop.1992/93:160, bet. SoU22, rskr. 355) föreslogs att bestämmelsernai 14 § HSL ändras på så sätt att bestämmelserna omchefsöverläkare inte skall gälla husläkarverksamheten. Ändringeninnebär att det vid sådana enheter inom den offentliga hälso-och sjukvården som består av husläkare inte behöver finnaschefsöverläkare med ett samlat ledningsansvar. Husläkaren skallsåledes inte vad gäller medicinskt ansvar vara underställd annanläkare.I motion 1991/92:So39 av m.fl. (m, fp, c, kds)i anledning av propositionen begärdes ett tillkännagivande tillregeringen om att all primärvård borde undantas frånbestämmelsen om ett samlat ledningsansvar. Motionärerna noterademed tillfredsställelse undantaget i förslaget men ansåg att detvore logiskt att all primärvård behandlades lika.Inför utskottsbehandlingen inhämtade utskottet frånSocialstyrelsen att styrelsen arbetade med utformningen av enenkät eller dylikt som skulle skickas ut tillsjukvårdshuvudmännen . Enkätsvaren, avseendeförhållandena , skall bearbetas medsiktet inställt på ett ställningstagande från styrelsens sidaföre årsskiftet.Utskottet gjorde följande bedömning (s. 43).Utskottet har tidigare (bet. 1991/92:SoU15) uttalat att det ärangeläget att regeringen och noga följertillämpningen av bestämmelserna om det samlade ledningsansvaretoch att en utvärdering borde ske räknat från den 1april 1992. Utskottet kan nu konstatera att utvärderingen ännuinte kommit till stånd. Utskottet förutsätter att utvärderingennu sker omgående.Utskottet tillstyrker förslaget att bestämmelserna omchefsöverläkare inte skall gälla husläkarverksamheten. MotionSo39 (m, fp, c, kds) avstyrks därför.Socialstyrelsen sände ut ett enkätformulärför utvärdering av chefsöverläkarfunktionen. Imissivet till sjukvårdshuvudmännen konstaterar styrelsen att manfrån sida har sett det som mycket angeläget att enutvärdering av tillämpningen av bestämmelsen om det samladeledningsansvaret görs och åberopar utskottets betänkande1992/93:SoU22 där utvärderingen förutsattes komma till ståndomgående. Vidare anges att enkäten är ett första led iutvärderingen. I en andra etapp avser styrelsen att inhämtauppgifter dels om i vilken utsträckning chefsöverläkarnadelegerar enskilda ledningsuppgifter till andrabefattningshavare på den egna enheten, dels omsjukvårdshuvudmännens mening om hur systemet med chefsöverläkarefungerar från bl.a. patientsäkerhetssynpunkt. Härefter kommerstyrelsen att sammanställa och analysera de inhämtadeuppgifterna bl.a. mot bakgrund av styrelsens allmänna råd --SOSFS 1990:28. Med anledning av denna analys kommer styrelsenatt ta ställning till behovet av att revidera de allmänna rådenalternativt att hos regeringen påtala behovet avförfattningsändringar och lämna förslag till sådana. Enkätsvarenskall komma in senast den 1 september 1993.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har uttalat att det ärangeläget att regeringen och noga följertillämpningen av bestämmelserna om det samlade ledningsansvaret.Utskottet har också uttalat att en utvärdering borde ske inomett år räknat från . Vid behandlingen av enliknande motion förutsatte utskottet att utvärderingenskulle ske omgående.Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen i denna fråga. Vad utskottet nu anfört bör gesregeringen till känna med anledning av motionerna So410 (fp),So422 (m), So428 (v), So439 (s) yrkande 9 och So474 (fp, s, m,c, kds).BehörighetsfrågorNaprapater och arbetsterapeuterI fyra motioner begärs att skall ge regeringen tillkänna att legitimation bör införas för naprapater.I motion So405 av och ()framför motionärerna att , enligt deras uppfattning,förfogar över ett tillräckligt underlag för att utan ytterligaredröjsmål kunna fatta beslut om legitimation av naprapater. Imotion So419 av och ()anförs att nu förfogar över ett gediget underlag föratt utan ytterligare dröjsmål kunna uppdra åt regeringen attfatta beslut om legitimation för naprapater. I motion So434 avHugo och () anförs att det är angelägetatt naprapater skall kunna erhålla legitimation. Enligtmotionärerna återkommer de i frågan eftersom deras motion frånden allmänna motionstiden inte föranlett regeringsförslag,trots socialutskottets välvilliga inställning. I motion So470av och Hans Nyhage (m) framhålls attallmänhetens förtroende för naprapatin som behandlingsformständigt ökar. Motionärerna anför att med legitimering ställsverksamheten under samhällets kontroll, vilket är en väsentligsäkerhetsaspekt för patienten vid hans eller hennes val avterapeut.Två motioner tar upp frågor om legitimation resp.behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter.I motion So478 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omlegitimation för arbetsterapeuter. Motionärerna anser att fråganom legitimation för arbetsterapeuter bör behandlas med förtur.Patienternas säkerhet och vikten av en kvalitetsgaranti när detgäller arbetsterapeutiska insatser måste omgående garanteras,heter det i motionen. I motion So508 av ()begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om att behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter börutfärdas. Motionären anför att efter remissbehandlingen av enmotion gjorde socialutskottet en grundlig prövning avfrågan om behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter.Utskottet vägde noga nackdelar mot fördelar och kom fram tillatt behörighetsföreskrifter borde införas. Detta gavs regeringentill känna. Motionären anser att det finns skäl för riksdagenatt påminna om sitt beslut eftersom behörighetsföreskrifter ännuinte har utfärdats efter tre och ett halvt år.Utskottet behandlade behörighetsfrågor senast i sitt avriksdagen godkända betänkande 1992/93:SoU1 vartill hänvisasför en utförlig bakgrundsbeskrivning (s. 6--11). Utskottetgjorde följande bedömning (s. 12).Utskottet konstaterar att det i motionerna förts fram krav pålegitimation eller andra behörighetsföreskrifter för ett flertalyrkesgrupper inom och utanför hälso- och sjukvården. Sådana kravhar -- enligt vad utskottet har sig bekant -- förts fram äventill och Socialstyrelsen.Vad först gäller frågan om legitimation konstaterar utskottetvidare att redovisat sitt uppdrag omhuruvida det föreligger ett dokumenterat vetenskapligt underlagför att tillstyrka legitimation för naprapater. Utskottet anseratt regeringen nu bör ta ställning till frågan om naprapaterskall kunna legitimeras.När det gäller frågan om legitimation eller andrabehörighetsföreskrifter för ytterligare yrkesgrupper anserutskottet att en samlad översyn bör göras under parlamentariskmedverkan och att regeringen därefter bör återkomma tillriksdagen i denna fråga och vissa andra frågor som har sambanddärmed. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till kännamed anledning av motionerna.I samband med att socialministern svarade på en fråga iriksdagen (1992/93:659) om behörighetsregler för socionomer m.m.den 25 maj uttalade han bl.a. att arbetet med direktiven för densamlade översynen av legitimationer och andra behörighetsfrågorsom regeringen har aviserat och som socialutskottetockså tagit upp i betänkande 1992/93:SoU1 pågårinom departementet. Avsikten är att utredningen skall kunnatillkallas inom kort.Den 1 juni svarade statsrådet på en fråga(1992/93:691) om legitimation av naprapater och uttalade dåbl.a. att han hade för avsikt att föreslå regeringen att dennagrupp skulle behandlas med förtur och att han skall återkomma ifrågan till hösten.Från har inhämtats att avsikten är attlägga fram en proposition i december 1993.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att regeringen nu aviserat attriksdagens beställning när det gäller naprapater kommer attverkställas. Något initiativ från sida behöver därförnu inte tas i denna fråga. Utskottet avstyrker därförmotionerna So405 (c), So419 (s), So434 (fp) och So470 (m).När det gäller andra yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården,t.ex. arbetsterapeuter, vidhåller utskottet sin tidigareuppfattning att en översyn bör göras och att regeringen därefterbör återkomma till . Motionerna So478 (s) och So508(fp) avstyrks därför.KiropraktorerTvå motioner tar upp frågeställningar rörande kiropraktorer.I motion 1992/93:So466 av och () begärs ett tillkännagivande till regeringen om enhetliganordiska regler för kiropraktorer. Samma yrkande finns imotion 1992/93:So495 av () (yrkande 1).Motionärerna pekar på att reglerna rörande kiropraktorer skiljersig åt i de nordiska länderna. Det gäller bl.a. regler omåldersgräns på patienterna, rätten att inneha egenröntgenutrustning resp. remissrätt till röntgen och anslutningtill sjukförsäkringen.I motion So495 begärs också tillkännagivanden om att alllegitimerad hälso- och sjukvårdspersonal bör omfattas avföreskrifterna om manipulationsbehandling (yrkande 2) samtom behovet av en fastställd utbildningsnivå förmanipulationsbehandling också för annan legitimeradsjukvårdspersonal som utövar sådan (yrkande 3).Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden i betänkandet1992/93:SoU1 (s. 12--14) vartill hänvisas för en utförligbakgrundsbeskrivning. Utskottet konstaterade att Socialstyrelsenhade för avsikt att följa och utvärdera de legitimeradekiropraktorernas verksamhet. Utskottet ansåg att utvärderingenborde avvaktas innan tog något initiativ i de frågorsom togs upp i motionerna, vilka avstyrktes.Socialstyrelsens utvärdering av de legitimeradekiropraktorernas verksamhet pågår enligt uppgift. Bl.a. studerasprojektet "Östrygg" i vilket berör kiropraktorers ochsjukgymnasters verksamhet. Projektet beräknas pågå cirka ett årtill.Regeringen har uppdragit åt Socialstyrelsenatt utvärdera den utbildning som bedrivs vid i . Syftet med utvärderingen är attklargöra om utbildningstiden och innehållet i utbildningen vidnämnda skola är av samma kvalitet som en godkänd utbildning ochdärmed kan ligga till grund för yrkeslegitimation. I reciten iregeringsbeslutet görs en anknytning till den planeradeutbildningen i på så sätt att det sägs vara enförutsättning för att de danska myndigheterna skall besluta omatt inrätta den föreslagna utbildningen att ett visst antalstudenter från andra nordiska länder utnyttjar utbildningen. Föratt ta ställning till behovet av den planeradekiropraktorutbildningen vid är det väsentligtatt klargöra om kiropraktorutbildningen vid motsvarar en godkänd utbildning till Doctorof Chiropractic, heter det vidare i reciten i regeringsbeslutet.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin inställning att utvärderingen av delegitimerade kiropraktorernas verksamhet bör avvaktas innanriksdagen tar något initiativ i dessa frågor. Utskottetavstyrker motionerna So466 (c) och So495 (m).Tillsynen av icke legitimerade psykoterapeuterI två motioner, 1992/93:So427 av () och1992/93:So429 av m.fl. (v), begärstillkännagivanden till regeringen om vad i motionerna anförts omtillsynsansvaret för icke legitimerade terapeuter. Motionärernaanför att icke legitimerade yrkeskategorier utanför hälso- ochsjukvården fritt kan bedriva olika typer av psykoterapier utannågon som helst kvalitetskontroll från samhällets sida. För denenskilde hjälpsökaren kan det vara svårt att granska kvaliteteni de olika terapier som utlovas. Motionärerna anser attSocialstyrelsen bör ha tillsyn över denna typ av terapeuter.I betänkande 1992/93:SoU1 behandlade utskottet liknandemotionsyrkanden. För en utförlig redovisning avAlternativmedicinkommitténs utredningsförslag samtSocialstyrelsens redovisning av ett uppdrag i anledning av entidigare begäran av att överväga en lämplig utformningav ett straffrättsligt skydd för yrkesbeteckningarna psykologoch psykoterapeut (1989/90:SoU11) hänvisas till detförstnämnda betänkandet (s. 16--19). Utskottet konstaterade attde frågor som motionärerna tagit upp hade behandlats avAlternativmedicinkommittén vars förslag bereddes iregeringskansliet. Vidare konstaterade utskottet att beredningpågick i av förslag tilllämplig utformning av ett straffrättsligt skydd föryrkestitlarna psykolog och psykoterapeut. Enligt utskottetsmening borde inte föregripa behandlingen avregeringens kommande förslag på området. De då aktuellamotionerna avstyrktes därför.I proposition 1992/93:83 om vissa behörighetsfrågor inomhälso- och sjukvården m.m. föreslogs att ett straffrättsligtskydd för yrkestitlarna psykolog och psykoterapeut skulleersätta det dåvarande skyddet för yrkesbeteckningarnalegitimerad psykolog resp. legitimerad psykoterapeut. Endast densom har legitimation för yrket eller som genomgår s.k.PTP-tjänstgöring (praktisk tjänstgöring) skall i verksamhet påhälso- och sjukvårdens område få kalla sig psykolog resp.psykoterapeut. Ändringarna föreslogs gälla fr.o.m. den 1 januari1994 med beaktande av att marknaden borde ges tid att ställa omtill de nya reglerna.Som skäl för förslaget anfördes bl.a. följande (s. 37--38 iprop. ).Kompetensbeviset och därmed yrkesutövarens rätt att kalla siglegitimerad har sannolikt varit till hjälp för den som ståttinför ett val att köpa behandlingstjänster. Det kan docksamtidigt konstateras att införandet av legitimationerna intelett till någon märkbar begränsning i det allmänna utbudet avpsykologisk rådgivning och behandling. Marknadsföringen avsamtalsterapi i en mångfald former är fortfarande mycketomfattande från personer vars kompetens för verksamheten ärotillräcklig. Bland dessa finns såväl personer som påbörjat meninte fullgjort en kvalificerad utbildning som personer utannågon som helst utbildning på området. Enligt Socialstyrelsensredovisning används ofta titlarna psykolog eller psykoterapeuteller likartade titlar i marknadsföringen på ett vilseledandesätt som kan ge intrycket att utövaren har den legitimeradepsykologens eller psykoterapeutens kompetensnivå. Särskiltallvarligt är det naturligtvis om personer som helt saknarpsykologisk utbildning använder sig av en titel som av enskildavårdsökande kan uppfattas som att yrkesutövaren avlagt psykolog-eller psykoterapeutexamen eller har motsvarande utbildning.Mot bakgrund av vad jag nu anfört och med hänsyn tillutvecklingen mot en alltmer omfattande privat marknad även påvårdområdet finns det anledning att vidta åtgärder somytterligare tydliggör vad som är av staten auktoriseradyrkesutövning på de psykologiska och psykoterapeutiskabehandlingsområdena. Ett förbud mot att obehörigen ge sig ut föratt vara psykolog eller psykoterapeut verkar i denna riktning.Utskottet tillstyrkte propositionens förslag (1992/93:SoU8),och beslutade i enlighet därmed (rskr. 87).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att ett straffrättsligt skydd föryrkestitlarna psykolog och psykoterapeut införs fr.o.m. den 1januari 1994 för att tydliggöra vad som är av statenauktoriserad yrkesutövning på de psykologiska ochpsykoterapeutiska behandlingsområdena. Vidare konstaterarutskottet att betänkande som bl.a.behandlar tillsynen över olika alternativmedicinska yrkesutövarefortfarande bereds i . Utskottet anser inteatt det behövs något initiativ från sida i dennafråga. Utskottet avstyrker därför motionerna So427 (m) ochSo429 (v).Övriga legitimations- och behörighetsfrågorI motion 1992/93:So457 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att den kommande utredningenom legitimations- och behörighetsfrågor bör ha närasamstämmighet med översynsutredningen för de medellångavårdutbildningarna (yrkande 1). Vidare begärs etttillkännagivande till regeringen om att den legitimeradesjuksköterskans ställning i vården bör uppmärksammas särskilt iden kommande utredningen (yrkande 2). Motionären anknytertill behandling av förslaget om ny högskolelag(1992/93:UbU3), närmare bestämt motioner om yrkesexamina för demedellånga vårdutbildningarna, t.ex. laboratorieassistenter ochdietister. avslog motionerna med hänvisningtill den översyn av samtliga medellånga vårdutbildningar somriksdagen begärde (UbU3 s. 25--26). Itillkännagivandet 1990 ansåg utbildningsutskottet bl.a. att detvar väsentligt att beakta de anpassningar till deinternationella förhållandena som blir alltmer nödvändiga. Imotion So457 pekas på att en rad yrken inom eller med anknytningtill hälso- och sjukvården kommer att sakna yrkesexamen.Samtidigt har lagt frågan om legitimation för vissa avdessa yrkesgrupper på is genom att hänskjuta frågan till enlegitimations- och behörighetsutredning. En yrkesexamen med detmått av kunnande som en sådan bör innefatta uppfattas av mångamänniskor som en trygghet, en auktorisation, enligt motionären.Detsamma gäller legitimations- och behörighetsfrågor. Motionärenanser att det är angeläget att och berörda myndigheternu bestämmer sig för vilka "trygghetskriterier" som skall gällaför yrkesgrupper inom eller med nära anknytning tillvårdområdet.