bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Då utskottet inte har något att erinra mot vad somdär sägs, avstyrks även motionerna 1992/93:Ub405 yrkande 3,1992/93:Ub473 och 1992/93:Ub504 yrkandena 1, 3, 4, 5 och 6.dels att moment 51 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:51. beträffande timtal för ämnet idrott och hälsa, m.m.att med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 9delvis, med anledning av regeringens förslag och motionerna1992/93:Ub405 yrkande 1, 1992/93:Ub407, 1992/93:Ub417,1992/93:Ub421 i denna del, 1992/93:Ub423 i denna del,1992/93:Ub442 i denna del, 1992/93:Ub445, 1992/93:Ub474,1992/93:Ub492 i denna del, 1992/93:Ub498, 1992/93:Ub504 yrkande2, 1992/93:Ub511 i denna del, 1992/93:Ub515 i denna del och1992/93:Kr273 yrkande 3 samt med avslag på motionerna1992/93:Ub405 yrkande 2 i denna del och yrkande 3,1992/93:Ub473 och 1992/93:Ub504 yrkandena 1, 3, 4, 5 och 6,1992/93:Ub521 yrkande 3 och 1993/94:Ub14 yrkande 3 godkännervad utskottet förordat,21. Timtal för ämnet idrott och hälsa, m.m. (mom. 51)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63börjar med "Utskottet hänvisar" och på s. 64 slutar med"praktisk-estetiska ämnen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att sambanden mellan god fysiskhälsa och psykisk kapacitet är väldokumenterade. Betydelsen avregelbunden och daglig motion är också mycket välkänd. En godfolkhälsa baseras på att goda motionsvanor grundläggs underuppväxtåren. Utskottet delar därför den uppfattning somframförs i motion 1993/94:Ub14 att ämnet idrott och hälsa böråterfinnas på skolschemat . Undervisningens uppläggningbeslutas naturligtvis lokalt, men utskottet vill peka på denresurs som kommunens idrottsföreningar utgör i dettasammanhang. Vad utskottet nu anfört om daglig undervisning iidrott och hälsa bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 51 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:51. beträffande timtal för ämnet idrott och hälsa, m.m.att med bifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 3,med anledning av regeringens förslag och motionerna1992/93:Ub405 yrkande 1, 1992/93:Ub407, 1992/93:Ub417,1992/93:Ub421 i denna del, 1992/93:Ub423 i denna del,1992/93:Ub442 i denna del, 1992/93:Ub445, 1992/93:Ub474,1992/93:Ub492 i denna del, 1992/93:Ub498, 1992/93:Ub504yrkande 2, 1992/93:Ub511 i denna del, 1992/93:Ub515 i dennadel, 1992/93:Kr273 yrkande 3 och 1993/94:Ub1 yrkande 9 i dennadel samt med avslag på motionerna 1992/93:Ub405 yrkande 2 idenna del och yrkande 3, 1992/93:Ub473, 1992/93:Ub504 yrkandena1, 3, 4, 5 och 6 och 1992/93:Ub521 yrkande 3 godkänner vadutskottet förordat,22. Timtal för ämnet slöjd (mom. 54)Under förutsättning av bifall till reservation 18Lena , , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 64börjar med "Utskottet har i" och på s. 65 slutar med "timmar itimplanen" bort ha följande lydelse:Utskottet menar, i likhet med motionärerna, att slöjdämnet ärviktigt för att ge eleverna kunskaper som behövs i detvardagliga livet. Att kunna hantera verktyg och ha kunskaper omolika slags material och deras användningsområden har storekonomisk betydelse och är dessutom värdefullt för den som villvärna miljön. Slöjden har också stor betydelse för elevensförmåga till eget skapande och kan utveckla konstnärligaförmågor.Utskottet föreslår med anledning av vad som anförs i motion1993/94:Ub1 att slöjdämnet tas upp på timplanen med minst 322timmar. bör godkänna vad utskottet här anfört omutrymme på timplanen för ämnet slöjd.Utskottet avstyrker motion 1992/93:Ub479 yrkande 1 medhänvisning till att yrkandet är tillgodosett genom att ämnetfinns upptaget i regeringens förslag till timplan.dels att moment 54 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:54. beträffande timtal för ämnet slöjdatt med anledning av regeringens förslag och motion1993/94:Ub1 yrkande 11 i denna del samt med avslag på motion1992/93:Ub479 yrkande 1 godkänner vad utskottet förordat om 322timmar,23. Timtal för samhällsvetenskapliga resp. naturvetenskapligaämnen (mom. 56)Under förutsättning av bifall till reservation 18Lena , , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 66börjar med "Utskottet anser för" och slutar med "förnaturvetenskapliga ämnen" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående under avsnittet omkursplanerna behandlat frågan om ämnet barn- ochungdomskunskap. Utskottet delar motionärernas uppfattning imotion 1993/94:Ub1 att det är angeläget att ämnet ingår som enviktig del i skolans undervisning. Utskottet delar ocksåuppfattningen att de samhällsvetenskapliga ämnenas timtid börutökas för att bereda utrymme för bl.a. ämnet barn- ochungdomskunskap, men också för att öka undervisningstiden för deövriga ämnena inom blocket, t.ex. religionskunskap.I regeringens proposition föreslås att i den mån skolornagenomför praktisk arbetslivsorientering (prao) skall det skegenom att andra ämnen minskar sin undervisningstid. Myckettalar för att det samhällsvetenskapliga ämnesblocket, med ensådan modell, skulle få rymma tiden för prao. kommerutskottet att behandla frågan om eget timplaneutrymme för prao.Den modell utskottet valt, avsatta för prao,innebär att de samhällsorienterande ämnena i praktiken tillförsmer undervisningstid. Utskottet vill därutöver, iöverensstämmelse med motionen, tillföra ämnesgruppenytterligare 15 timmar.Utskottet avstyrker en uppdelning av timtalen för de tvåämnesgrupperna i specifika timtal för varje ämne mot bakgrundav utskottets uppfattning att undervisningen inom de bådaområdena bör bedrivas ämnesövergripande.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion1993/94:Ub1 yrkande 5 att på timplanen för densamhällsorienterande ämnesgruppen skall anges minst 860 timmar.När det gäller de naturvetenskapliga ämnena tillstyrkerutskottet regeringens förslag att de anges med 840 timmar.Vad utskottet nu anfört om timtal för samhällsvetenskapligaresp. naturvetenskapliga ämnen bör med bifall tillmotion 1993/94:Ub1 yrkande 5 och med avslag på övrigaförevarande motionsyrkanden godkänna.dels att moment 56 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:56. beträffande timtal för samhällsvetenskapliga resp.naturvetenskapliga ämnenatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 5,med anledning av regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1992/93:Ub437 yrkandena 1 och 2, 1992/93:Ub482yrkande 5, 1992/93:Ub509 yrkande 1, 1993/94:Ub10 och1993/94:Ub27 godkänner vad utskottet förordat om att påtimplanen skall anges dels för samhällsvetenskapliga ämnenen undervisningstid , dels förnaturvetenskapliga ämnen en undervisningstid ,24. Hemspråksundervisning (mom. 58)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "Utskottet vill först" och på s. 68 slutar med"regeringens förslag" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att ansvaret förhur hemspråksundervisningen skall organiseras och finansierashelt och hållet skall överföras till invandrarna själva ochderas intresseorganisationer. Utskottet konstaterar att beläggsaknas som styrker antagandet att hemspråksundervisningenresulterar i den åsyftade naturliga tvåspråkigheten. Regeringenbör därför återkomma till med förslag till sådanaändringar i berörda skolförfattninger att kommunerna befriasfrån skyldigheten att anordna hemspråksundervisning. I ställetbör resurser satsas på undervisning i svenska språket och påannan skolundervisning. Utskottet föreslår att medbifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 2, med anledning avmotion 1992/93:K22 yrkande 5 samt med avslag på motionerna1992/93:Ub401 yrkande 1 och 1992/93:Ub467 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att moment 58 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:58. beträffande hemspråksundervisningatt med bifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 2,med anledning av motion 1992/93:K22 yrkande 5 samt med avslagpå motionerna 1992/93:Ub401 yrkande 1 och 1992/93:Ub467 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Tid för praktisk arbetslivsorientering (mom. 59)Under förutsättning av bifall till reservation 18Lena , , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "Utskottet vill erinra" och slutar med "1993/94:Ub13yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet vill, liksom motionärerna, markera vikten av attalla elever bereds möjligheter att under sin skoltid fåinsikter i arbetslivet och dess villkor och därmed fåvärdefulla kontakter med vuxna och vuxenlivet. Utskottet kandärför inte ställa sig bakom regeringens förslag att tid förpraktisk arbetslivsorientering (prao) skall läggas in sommoment i undervisningstiden för de olika ämnena. Om tid förprao inte markeras särskilt i timplanen kommer detta attuppfattas som att skolan inte tillmäter denna del avverksamheten särskilt stor vikt. Utskottet anser att minst 100timmar bör avsättas i timplanen för prao. Det är viktigt attskolan på detta sätt kan öppnas mot arbetslivet.Vad utskottet anfört om tid för praktiskarbetslivsorientering bör med bifall till motion1993/94:Ub1 yrkande 12, med anledning av motionerna1992/93:Ub514 yrkande 9 och 1993/94:Ub13 yrkande 2 samt medavslag på regeringens förslag godkänna.dels att moment 59 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:59. beträffande tid för praktisk arbetslivsorienteringatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 12,med anledning av motionerna 1992/93:Ub514 yrkande 9 och1993/94:Ub13 yrkande 2 samt med avslag på regeringens förslaggodkänner vad utskottet förordat om utrymme på timplanen,26. (mom. 60), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "En markering" och slutar med "1993/94:Ub13 yrkande3" bort ha följande lydelse:Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen anförsom regeringens avsikt att i läroplanen markera rektorsövergripande ansvar för att organisera den studie- ochyrkesorienterande verksamheten (syo). Utskottet anseremellertid att bör göra ett särskilt uttalande om hurviktigt det är att syo garanteras alla elever och att den gesav kvalificerad personal som är utbildad för ändamålet.Utskottet erinrar om att det genom initiativ från riksdagenssida numera finns en särskild yrkesexamen för syo-personal(bet. 1992/93:Ub3, rskr. 103), studie- och yrkesvägledarexamen(jfr bilaga 3 till högskoleförordningen, SFS 1993:100). Detbör ankomma på regeringen eller på myndighet som regeringenbestämmer att noga följa utvecklingen när det gällerkommunernas ambitioner att anställa behörig personal försyo-verksamheten i . bör med anledning avmotionerna 1993/94:Ub9 yrkande 2, 1993/94:Ub12 yrkande 18 och1993/94:Ub13 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört om vikten av syo i . Medhänvisning till vad utskottet anfört om arbetsgruppen Kvinnligtoch manligt i skolan och de åtgärder som kan förväntas tillföljd av den bör motion 1992/93:A811 yrkande 40 i denna delkunna anses delvis tillgodosedd, varför den avstyrks.dels att moment 60 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:60. beträffande studie- och yrkesvägledningatt med anledning av motionerna 1993/94:Ub9 yrkande2, 1993/94:Ub12 yrkande 18 och 1993/94:Ub13 yrkande 3 och medavslag på motion 1992/93:A811 yrkande 40 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Timplanen i sin helhet (mom. 62)Under förutsättning av bifall till reservation 18Lena , , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Utskottet har i" och på s. 70 slutar med "strukturoch innehåll" bort ha följande lydelse:I det föregående har utskottet tagit ställning till såväl dentotala omfattningen när det gäller den garanteradeundervisningstiden som till timtal för olika ämnen ochämnesgrupper m.m. inom denna ram av . Utskottetsförslag har sammanställts till en ny bilaga 3 till skollagen.Utskottet föreslår att ett tillägg görs till timplanen av deninnebörden att vid skolans val får antalet timmar i timplanenför ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst 15 %.Antalet timmar för svenska, engelska och matematik får dockinte minskas.Utskottet föreslår att på grundval av vad utskottethar förordat i det föregående antar 4 kap. 3 a § iregeringens förslag till lag om ändring i skollagen samt densom reservanternas förslag betecknade lydelsen av bilaga 3till skollagen, vilket återfinns i bilaga 3 till dettabetänkande. bör också godkänna regeringens förslagtill riktlinjer i övrigt för timplanens struktur och innehåll.dels att moment 62 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:62. beträffande timplanen i sin helhetatt antar 4 kap. 3 a § i regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen (1985:1100) och den somreservanternas förslag i bilaga 3 till detta betänkandebetecknade lydelsen av bilaga 3 till skollagen samt godkännerregeringens förslag till riktlinjer i övrigt för timplanensstruktur och innehåll,28. Uppföljning och utvärdering (mom. 68), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 73börjar med "Utskottet noterar" och på s. 74 slutar med "idenna del" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågan om enförnyelse av arbetssätt och arbetsformer i skolan -- motbakgrund av resultaten från gjorda utvärderingar -- måste hahögsta prioritet. Utskottet anser att det i första handankommer på att inrikta sitt utvecklingsarbete moten sådan förnyelse. Men också på skolnivå och lokal nivå är detenligt utskottets mening i hög grad motiverat att arbetssättoch arbetsformer kontinuerligt följs upp och utvärderas.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta till känna medbifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 20 i denna del och medavslag på 1992/93:Ub521 yrkande 4.dels att moment 68 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:68. beträffande uppföljning och utvärderingatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 20 idenna del och med avslag på motion 1992/93:Ub521 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Träning i självförtroende, m.m. (mom. 72)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 76börjar med "Utskottet vill peka" och på s. 77 slutar med"yrkande 12" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att jämställdhetsåtgärder i hög gradkoncentrerats till att nå en kvantitativt jämn könsfördelning iskola, undervisning och läromedel. Framöver måste intresset merriktas mot kritisk granskning av hur kunskaper förmedlas ochinförlivas samt effekterna av innehåll och budskap i läromedeloch undervisning. De i motionerna framförda förslagen -- omsjälvförtroendeträning för flickor och relationsträning förpojkar samt införande av könssociala perspektiv iundervisningen för att förebygga anorexi och bulimi bland ungakvinnor -- bör enligt utskottets mening beaktas i Skolverketsarbete med att utforma en strategi för utveckling avjämställdheten i skolan. Detta bör med bifall tillmotionerna 1992/93:Ub502 yrkandena 8 i denna del och 9 samt1992/93:So289 yrkande 12 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 72 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:72. beträffande träning i självfötroende, m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:Ub502yrkandena 8 i denna del och 9 samt 1992/93:So289 yrkande 12 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30. Undervisning i att ge första hjälpen, m.m. (mom. 77)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Utskottet anser" och slutar med "motionen avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet finner det viktigt att eleverna får undervisning iatt ge första hjälpen samt hjärt-lung-räddning. Genom attkunskap sprids på detta område, ökar möjligheterna att vidtrafikolyckor och akuta sjukdomsfall rädda liv. Undervisningenbör införas som ett obligatoriskt moment i årskurs 8 eller 9 igrundskolan och omfatta . Motionen tillstyrksdärmed av utskottet.dels att moment 77 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:77. beträffande undervisning i att ge första hjälpen,m.m.att med bifall till motion 1992/93:Ub484 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Skolans värdegrund såsom förankrad i etik ochvästerländsk humanism (mom. 1)() och () anför:Vi beklagar djupt att utskottet inte kunnat samla sig kringen gemensam värdegrundsskrivning. Att manifestera enighet iskrivningarna om skolans värdegrund hade varit en värdefullsignal till skolan. Genom den oenighet som uppstått riskerasatt oklarhet kvarstår om hur begreppen etik ochvästerländsk humanism skall tolkas i relation tillvärdegrunden, trots tillkännagivandet i betänkandets moment 1om att undervisningen i skolan även skall varaicke-konfessionell. För vår del vill vi understryka attskrivningarna om skolans värdegrund, förankrad i etikoch västerländsk humanism, inte kan tolkas på annat sätt än attden grundlagsfästa religionsfriheten är orubbad och att densvenska skolan även framgent är öppen för alla, oavsetttrosinriktning och religion.2. Elever med särskilda behov av stöd (mom. 17), , , , , ochLena (alla s) anför:Det är positivt att ett enigt utbildningsutskott uttalar attläroplanen bör innehålla en tydlig markering om skolans ansvaratt tillgodose de elever som har särskilt behov av stöd för attdärigenom säkerställa en likvärdig undervisning. För att levaupp till detta i skolvardagen krävs att resurser fördelas efterolika behov hos skolor, klasser och elever. Vi anser att desystem med skolpeng -- uppbyggda på enkla percapita-principermed otillräckligt utrymme för hänsynstagande till skilda behov-- som införts i många kommuner motverkar skolansmöjligheter att ta ansvar för elever med särskilt behov avextra stöd.3. Remiss av regeringens betygsförslagLena , , , , , ochLena (alla s) anför:Som framgår av utskottets betänkande begärde vi införbehandlingen i utskottet av regeringens förslag till nyttbetygssystem att utskottet skulle sända ut förslaget på remiss.Som skäl angav vi vad som anfördes i den socialdemokratiskapartimotionen, nämligen att regeringen nu lagt fram ett heltnytt betygsförslag jämfört med betygsberedningens. Tillskillnad från utskottsmajoriteten hävdar vi att det dröjsmålmed ärendets behandling som ett remissförfarande hade inneburitinte skulle ha lett till avsevärt men. Däremot hade det varitbetydelsefullt för utskottet att få en belysning av den förskolan så viktiga betygsfrågan.4. Fristående skolors ställning inom det nationellaprovsystemet (mom. 35), , , , , ochLena (alla s) anför:Vi instämmer inte i vad utskottsmajoriteten erinrar om närdet gäller deras ställningstagande i betygsfrågan i detföregående. Vi erinrar i stället om våra reservationer 11 och14 där vi förordar betyg enbart i årskurserna 8 och 9 och enhelt annan ordning för informationen mellan skolan och hemmet.5. Gemensamt timtal för de praktisk-estetiska ämnena(mom. 44)Hans Nyhage (m), (), (), BoArvidson (m), () och () anför:Vi hade föredragit ett gemensamt timtal för depraktisk-estetiska ämnena, vilket föreslogs i propositionen,för att därigenom ge skolan en större frihet att lägga uppundervisningen. Vi accepterar dock majoritetensställningstagande att ge de enskilda ämnena inom denpraktisk-estetiska ämnesgruppen egna timtal.6. Timtal för samhällsvetenskapliga resp. naturvetenskapligaämnen (mom. 56)() anför:Utskottet är inte berett att tillstyrka en uppdelning avtimtalen för de samhällsvetenskapliga och naturvetenskapligaämnesgrupperna i specifika timtal. Utskottet menar att engemensam timtid ökar friheten att lägga upp undervisningenämnesövergripande eller i form av temastudier.Jag har tyvärr inte lyckats övertyga utskottet om att detskulle vara en fördel för samtliga berörda ämnen med ett egettimtal och frihet att samverka med alla andra ämnen. Jag vet averfarenhet att bindningen i block tidigare orsakat en olyckliggodtycklighet när det gäller enskilda ämnen inom blocken.Utvärderingar har, vilket utskottet också påpekat, visat attvissa ämnen kommit i kläm och endast fått en liten del avundervisningstiden. Detta har i synnerhet gälltreligionskunskapen.Jag betraktar den fortsatta låsningen till en ämnesgrupp somen onödig, kvarvarande bindning från ett förlegat system. Dethade varit mer framåtsyftande att frigöra alla ämnen och gevarje ämne ett eget garanterat timtal.Vad beträffar religionskunskapen anser utskottet att behovetav undervisning i ämnet ökar i ett mångkulturellt samhälle. Jaganser att det hade varit naturligt med ett garanterat timtal pååtminstone den nivå som ämnet enligt nuvarande läroplan skallha.Jag har valt att inte reservera mig eftersom utskottetförstärkt den samhällsvetenskapliga ämnesgruppen med 40 timmarmed hänvisning till det ökande behovet av undervisning ireligionskunskap och det faktum att ämnet fått stå tillbaka förandra samhällsorienterande ämnen.Jag utgår från att regeringen noga följer utvecklingen så attinte religionsämnet fortsättningsvis kommer i kläm.7. Timtal för samhällsvetenskapliga resp. naturvetenskapligaämnen (mom. 56)(nyd) anför:Jag har vid utskottets behandling av våra motioner1992/93:Ub521 yrkandena 1 och 2 samt 1993/94:Ub14 yrkande 5reserverat mig till förmån för vår uppfattning att samtligaobligatoriska ämnen tills vidare borde garanteras minimitid påtimplanen. Jag anser, vilket framgår av reservationen, atttimplanen bör slopas i dess egenskap som centraltbeslutat instrument för styrning av skolans verksamhet. I detnu aktuella sammanhanget hade jag helst sett att man lagt uttimmarna inom de båda ämnesgrupperna på varje ämne. Men dåutskottet sålunda i det föregående avstyrkt principen omgaranterad minimitid för samtliga ämnen, finner jag det intemeningsfullt att även här reservera mig.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Formuleringen om skolans värdegrund såsom förankrad ikristen etik och västerländsk humanism kan enligt min meninguppfattas så att det krävs av lärare att de har en kristengrundinställning. Detta kan i sin tur få förödande konsekvenserför lärarutbildningen. Jag anser vidare att skolan inte fåröverge sin tidigare hållning i livsåskådningsfrågor. Det finnsenligt min mening inget skäl att framhärda i att ha kvar enformulering som vållat så mycket oro. De farhågor om begynnandereligiös intolerans som formuleringen väckt borde räcka för atthelt ta bort den. Jag menar att stor försiktighet bör råda medanvändningen av sådana formuleringar då nu saktaomvandlas till ett mångkulturellt samhälle med olika religioneroch livsåskådningar. Det är därför naturligt att regeringen vidden slutliga utformningen av läroplanstexten undviker begreppen"etik" och "västerländsk humanism".I fråga om gemensamt måldokument för förskola och skolainstämmer jag i reservation 4.Jag anser att till läroplanen bör fogas som bilagor vissainternationella överenskommelser som harundertecknat, bl.a. FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna och konventionen om barnets rättigheter.Enligt min mening måste jämställdhetsmål för skolan ingåi läroplanen och där klart uttryckas. Pojkar ochflickor bemöts och behandlas på olika sätt iundervisningssituationen i klassrummet. Denna skillnad ärgenomgående till flickornas nackdel. En jämställd skola, menarjag, kräver insikter i hur orättvisorna mellan könen yttrar sigför att de skall vara möjliga att bekämpa.Rektors roll har i propositionen överbetonats.