bet · GG01JuU24 · 1993-03-24 00:00:00 — När viskrider till beslut skall naturligtvis kostnadsaspekterna ocksåtas i beaktande. Beroende på vilket tidsperspektiv som användsoch bortseende från initiala kostnader i ett övergångsskede kanman konstatera att det finns rationaliseringsvinster att göra.Bengt-Ola : Det är alldeles självklart att frågan omdomstolarnas oberoende är viktig. Men den slutsats man kan draav de resonemang som förs från sida är,att det är det interna oberoendet som är viktigt. Men detrimliga borde vara att oberoendet skall gälla den omvärld somskall dömas och den politiska makten. Jag skulle vilja attstatssekreteraren utvecklade den aspekten litet grand.Det är väl uppenbart att Statskontorsmodellen snarare skulleunderlätta för domstolsväsendet att hanterainternationaliseringen än tvärtom.Krister : Det interna oberoendet är väl så viktigtsom det externa. Ledningsfilosofin innebär att den som är chefför en domstol kan, mer eller mindre beroende på dagskonjunkturosv., styra och fördela resurserna. Det är på tvärs mot enordning som innebär att den ordinarie domaren är näst intillsuverän i beslutsfattandet beträffande de mål som har lottats påhonom.Låt mig erinra om , som på ett mycket kännbart sättgenomled en svaghetsperiod -- vilket är bekantför alla. Det första som föll för totalitära strömningar iWeimarrepubliken var domstolsväsendet. Det är inget hedersamtkapitel i den tyska juridiska historien. Man har dragitslutsatser av detta. Vi skall naturligtvis inte anamma detta,men det kan vara intressant att peka på hur det går till i ettland där man numera verkligen inser värdet av självständiga ochoberoende domstolar. En ordinarie domare får ett mål lottat tillsig, och ingen kan beröva honom detta mål om han inte själv gårmed på det.Det är alltså viktigt att vid fördelning av mål -- till denadministrativa processen hör fördelningen -- se på hurfördelningen ser ut utifrån. Finns det förtroende för demekanismer som används vid fördelningen av mål, eller finns detandra skäl som ligger bakom det faktum att vissa mål styrs tillvissa domare? Det är den typen av principiella utgångspunktersom gör att man måste vara försiktig vid designen av den internaadministrationen och ledningen.Vidare hade vi frågan om internationaliseringen. Vi har dendomarkår vi har. Den är naturligtvis i hög grad kompetent. Jagtror att domarkåren, med hjälp av de utbildningsinsatser somgörs av , kommer att stå väl inför deninternationella framtiden. Det handlar om att ge domarna debästa förutsättningarna och den bästa organisatoriska ramen. Vitror att det förslag vi har lagt fram är det bästa.Liisa Rulander: Min fråga gäller ocksåinternationaliseringen. Min tanke gäller människor som bliralltmer kritiska och oroade inför internationaliseringen, dvs.EES, EG, osv. talar vi om fackfrågor för fackfolk.Har departementet funderat över hur vanliga människor iglesbygden, som inte alls är insatta i dessa facktermer, skallövertygas om riktigheten att dra ner på antalet tingsrätter?Tingsrätterna har utgjort en tradition som har ingett vanligamänniskor trygghet.Krister : Jag har stor respekt för de bekymmer somligger i frågan. Vi har alla ett ansvar här, inte bara när detgäller den begränsade del som vi sysslar med nu.Det gäller över huvud taget att på ett så pedagogiskt sätt sommöjligt försöka förklara vår bild av hur framtiden kommer att tesig. Jag hoppas att vi kommer att få hjälp av ledamöterna iriksdagen i dessa ansträngningar.Håkan : De synpunkter jag vill lägga på denframtida tingsrättsorganisationen grundar sig i första hand påde erfarenheter som jag har fått under sompresident i Hovrätten för Nedre . Hovrätten för NedreNorrland omfattar , och län.Under den hovrätten finns det elva tingsrätter. Tre av dem har7--9 domare och är alltså tämligen stora. Men det finns ocksåflera små tingsrätter. Två av dem har två domare, och tre harbara en domare. Under denna hovrätt finns alltså tre av de fyraenmansdomstolar som nämnde.Mot bakgrund av att det är sedantingsrättsorganisationen kom till -- när häradsrätter ochrådhusrätter blev tingsrätter -- kan det finnas skäl att se överorganisationen . Min bedömning är att i grunden för varendaeventuell organisationsförändring måste ligga den förrättssäkerheten fundamentala principen om varje domstols ochvarje domares självständighet i rättstillämpningen. Det gör attjag redan nu kan säga att jag inte anser attStatskontorsmodellen är något lämpligt alternativ.Jag utgår nu från departementspromemorian. Jag kan instämma iprinciperna för en förändrad domstolsorganisation. Det är braatt få domstolar som är judiciellt bärkraftiga. Det är önskvärtatt i så stor utsträckning som möjligt ha ordinarie domare idomstolen. Det är önskvärt att ha domtolar som är så stora attde klarar arbetet också när vissa ledamöter är lediga försemester, sjukdom, kurser osv. Domstolarna skall också klaraarbetstoppar vid extrema tillfällen eller när det uppstårkomplicerade mål utan att normalt behöva ta in förstärkningutifrån. Domstolen kan behöva hålla sig med ett hyfsat bibliotekdär erforderlig juridisk litteratur kan studeras. Det är bra omdet går att ha en kollegial samvaro, så till vida att kollegorkan diskutera aktuella juridiska problem. Jag tror inte minstatt det är värdefullt om äldre domare kan umgås med yngre domarei tjänsten -- erfarenhet kontra nya kunskaper kan mötas.Jag ställer krav på god lokal förankring. Det ärutomordentligt viktigt. Man skall inte förringa vikten av denlokala insynen. Rättsskipningen skall alltså vara en levanderealitet på så många platser som möjligt.Det skall också vara möjligt att handha en decentraliseradadministration. Domstolarna får ju mer och mer ta överbudgetansvaret. Jag tror att det är lyckat, och det skall jufinnas en viss kapacitet för det.Vid en sammanvägning av dessa principer anser jag att detföreslagna tredomaralternativet är bättre än andra diskuterademodeller. Skälet till att inte gå längre i sammanläggningarna äratt kravet på den goda lokala förankringen väger mycket tungt.Jag vill gärna hänvisa till vad haruttalat och som hovrätten har citerat i sitt remissvar.Domstolarna är inte till för sin egen skull utan för att betjänaallmänheten. Ett system som är rationellt för domstolarna, mensom allmänheten inte kan använda på ett riktigt sätt, är därförinte eftersträvansvärt.Tredomarmodellen överensstämmer med huvudprinciperna i 1971års reform. genomfördes vissa undantag, bl.a. avregionala skäl. Jag tycker att det finns sådana skäl i dagockså. Även om hovrätten i sitt remissvar har accepteratprincipen om tredomarmodellen, finns det anledning attunderstryka att det i vissa fall finns särskilda skäl att gåifrån kravet på minst tre domare.Vi vet alla att befolkningsstruktur och geografi göratt man inte kan ha samma organisation och indelningsmodell utanurskiljning över hela landet. Det här landet är olika i norr ochsöder -- inland, kust, storstäder, glesbygd. Vi har hävdat atten sådan indelningsmodell inte får upplevas av medborgarna somen skrivbordsprodukt av centralt placerade "byråkrater" somsaknar anknytning till verkligheten i de olika landsdelarna.Jag går över till Hovrätten för Nedre och de län somden omfattar. I departementspromemorian görs ett undantag förLycksele tingsrätt i . I promemorian säger manatt de långa avstånden och värdet för inlandskommunerna att fåbehålla en tingsrätt gör att man föreslår att tingsrättskall vara kvar, trots att den bara har underlag för två domare.Ungefär samma argument kan användas för två avenmansdomstolarna under Hovrätten för Nedre , nämligenSollefteå och . kommer att redogöra för hurdet ser ut i . När det gäller kan jagsäga följande. Om man gör en sammanslagning i enlighet medförslaget, kommer det att bli en enda tingsrätt i hela Jämtlandslän, vilket motsvarar en tiondel av yta. Avståndet frånSveg till tingsrättskansliet i kommer att bli 18 mil.Många medborgare kommer att få det betydligt längre. De borredan nu i utkanten.Finns det några nackdelar med att ha kvar någraenmansdomstolar av regionala skäl? Visst är det problem när dett.ex. skall vara huvudförhandling i ett tvistemål och det skallfinnas tre lagfarna ledamöter. Det kan bli problem vid sjukdom,ledigheter osv., eller när det kommer stora och komplicerademål. Mot bakgrund av min tioåriga erfarenhet är det här småproblem. Det är inte svårt att lösa dessa problem. Vid enjämförelse mellan små tingsrätter och större tingsrätter, hävdarsig de små väl när det gäller både kvaliteten och kapaciteten idömandet.Arne : Jag har närmast kallats hit för att jagrepresenterar en s.k. mottagande tingsrätt. ,vars chef lagmannen sitter bredvid mig,skall slås samman med . Vi har tvådomare, vilket ger underlag för...Jag har tjänstgjort vid ,och jag har varit dess chef . Jag har alltså långerfarenhet av hur denna tingsrätt fungerar.Jag skall först göra en kort presentation av min tingsrätt.Den betjänar 60000 invånare, dvs. Det kanske inte säger så mycket. Mendet är till de orter som ligger längst bort.Personalen består av två ordinarie domare, tre tingsnotarier,sju personer bland bidträdespersonalen och en expeditionsvakt.För /93 har vi, tack och lov, beviljats en s.k.skickeassessor av hovrätten. Den här terminen har hantjänstgjort hos oss , och nästa termin kommer han atttjänstgöra sammanlagt under två perioder om varderatvå veckor.Vid tingsrätten tjänstgör 30 nämndemän. Vi har inte någottingsställe utanför . Vi har ett förnämligttingshus, som invigdes . Det har hela fyra plan, och det harväl fungerande lokaler.Det finns tre åklagare i . Det finns vidare tvåakvokatbyråer med fyra resp. två jurister.Arbetsbelastning: Av dimensioneringsunderlaget vidbudgetarbetet kan man se att det beräknas att 251 tvistemål ochbrottmål per domare bör av, dvs. ungefär 500 målper tingsrätt. För tingsrätts del har under desenaste åren antalet mål varit ungefär så många, vilket hargjort att vi har legat under genomsnittet.Tvistemålen i olika sammanhang har detta år ökat betydligt,och det är verkligen jobbigt. Jag tror att ökningen beror på attdet är dåliga tider och att det för enskilda människor och förföretag är lättare att bestrida något. Den delen avtingsrättsarbetet har alltså väsenligt ökat.Hur fungerar då denna organisation? Min erfarenhet är densammasom hovrättspresidenten uttrycker, nämligen atttingsrätten i stort fungerar bra. De nackdelar som när det gäller tvistemålen med tre domare, harÖrnsköldsviks tingsrätt löst genom att under de senaste årenanlita en mycket förnämlig pensionerad domare. Domstolsverkethar tillskjutit för att täcka kostnaderna fördenna extra arbetskraft, och har intebehövt begära hjälp från hovrätten. Innan vi hade möjlighet attanlita denne pensionerade domare hade tingsrättdock bekymmer med att få hjälp från hovrätten, varsarbetsbelastning är mycket stor.Den nuvarande lösningen är blott temporär, och vi vet inte hurdet kommer att bli . Precis som vidaresäger, är det naturligtvis bekymmer med att täckapersonalfrånvaron under sommarsemestrarna. Bovarna tar ju intesemester , vilket innebär en hel delhäktningsförhandlingar. När, i vårt fall, de båda ordinariedomarna tar ut sin lagstadgade semester är det ofta en oerfarentingsnotarie som fungerar som ordförande. Blir det då fråga omen häktning får den häktningen inte verkställas, utan domareutifrån måste anskaffas. Vi har försökt lösa denna typ avsituation med hjälp av hovrätten, där man alltid är mycketvälvilligt inställd, men även hovrätten har ont om personalunder somrarna. Vid behov har vi tagit kontakt med olika lagmänrunt omkring för att få hjälp, exempelvis lagmanEriksson och i osv. Det har alltså gåttatt få hjälp, även om det har gått på kryckor. Svårigheten medatt få hjälp är faktiskt en stor nackdel.Slutligen, precis som säger i vad gällersjukdomar, verkar det som om domare utgörs av ett släkte somaldrig blir sjukt. har jag arbetat som domare, ochjag har aldrig varit med om att behöva inställa ett ting. Jaghar tjänstgjort som chef , och varken jag eller rådmannenhar haft en enda sjukdag. Vid sjukdom är emellertid de smådomstolarna väldigt sårbara.Vad blir följderna om kommer tillÖrnsköldsvik? I departementspromemorian har det tryckts på attvarje nedlagd domstol skall ersättas med ett tingsställe. Vidmina funderingar har jag tagit för givet att i det här falletett tingsställe då förläggs till . Enligt uppgift frånchefsåklagaren i talar allt för att den nuvarandeåklagaren i blir kvar och att den tredje åklagaren iÖrnsköldsvik, en assistentåklagare, skall biträda åklagaren iSollefteå. Man räknar även med att de två advokater som finnsi blir kvar. De brottmål och tvistemål som tillhörSollefteå tingsrätts domkrets kommer i allt väsentligt atthandläggas vid tingsställe och naturligtvis -- jagtittar på ordföranden i -- kommer denämndemän som tjänstgör vid i princip atttjänstgöra vid detta tingsställe. Kontentan blir alltså att denverksamhet som hänger samman med brottmål och tvistemål tillstor del kommer att förbli i Sollefteå.Vissa negativa konsekvenser för invånarna i kommerdet dock att bli när de söker upp tingsrätten i olika ärenden.Mellan centralorterna är det -- men de negativa konsekvenserna bör kanske inte överdrivas.Flera ärenden såsom bouppteckningar och förmynderskapsärendenföreslås exempelvis bli överflyttade till andra myndigheter, ochdärför kommer de inte att belasta tingsrätten.Även om det här förslaget blir verklighet behöver nackdelarnainte bli så stora. Enligt min erfarenhet från Örnsköldsvikstingsrätt är besöksfrekvensen i sådana här ärenden inte särskiltstor, och ärendena bör till stora delar kunna av per posteller per telefon.Slutligen vill jag tala något om lokaliteterna och ekonomin.Som jag tidigare sade har väl fungerandelokaler, och det finns möjlighet att till en mycket ringakostnad inreda arbetsrum för den personal som kan tillkommagenom en sammanslagning. I samband med att hanteringen avfastighetsdata infördes i tingsrätten renoveradesinskrivningsmyndighetens lokaler , ochtingsrätten disponerar nu över tre terminaler för detta ändamål.Örnsköldsviks tingsrätt kan alltså utan vidare ta överhanteringen av tingsrätts fastighetsdata.Sammanfattningsvis anser jag sålunda att en sammanslagning avSollefteå tingsrätt och , till en endadomstol i , skulle innebära vissa fördelar förÖrnsköldsviks tingsrätt. Omkostnaderna för lokalerna skulle bliringa. Det är visserligen svårt att överblicka nackdelarna förden rättsökande allmänheten inom tingsrätts domkrets,men jag tror att nackdelarna inte behöver bli så kännbara omtingsstället blir stationerat i Sollefteå.Lars : Jag har under arbetat somlagman vid , och i Södra tingsrättdär jag började som notarie har jag arbetat som rådman i tre år.Jag har erfarenheter av hur både stora och små tingsrätterfungerar.Innan den förra reformen genomfördes fanns det två domstolar iSollefteå. 1971 slogs domstolarna samman. kommun har25000 invånare, och dess ytvidd är dubbla yta, dvs.ungefär lika stor som . I själva bor10000 människor. tillhör alltså en av dehär små domstolarna med en domare. Tingsrätten består av 2,5notarier och fem biträden, och dessutom har tingsrättenfiskalsförstärkning under tre månader.Precis som säger är avståndet tillÖrnsköldsvik , dvs. tur & retur, och frånutkanterna i kommunen är det betydigt längre. Från ochRamsele är det exempelvis i en riktning. Precis somHåkan säger, tycker jag att man vid domstolsindelningenbör ha medborgarnas behov av rimlig rättssäkerhet ochrättsservice över hela landet som utgångspunkt och att man ocksåbör beakta landets utseende.Gjorda undersökningar visar att stordrift inte passardomstolsverksamheten. De påtalade problemen är i stort settkoncentrerade till de stora domstolarna. Även vid hovrätten harman påpekat att målens handläggningstider är orimligt långa. Vidde små domstolarna klarar man arbetsbelastningen utan störretidsutdräkt. Självfallet blir ett tingsställe i Sollefteåupprättat om läggs ned. Vi anser emellertidatt ett tingsställe inte är tillräckligt.I har man ju alltid slagit vakt om rättsskipningenslokala förankring. Det har inte varit tänkt att domare utifrånskulle komma för att döma, utan att det skulle finnas ett kanslimed personal, som medborgarna skulle kunna besöka för att fåsina rättsärenden utredda utan orimliga restider. Vi anser attantalet mål i är för många för att de skall kunnaskötas både effektivt och rationellt i Örnsköldsvik.Om man räknar på restiderna för exempelvis domare går minsttre timmars arbetstid bort vid varje resa, och under vintrarnamåste dessutom övernattning ske. Lägger man därtill tiden försammanträden -- även om en viss effektivisering genomsammanslagning av sammanträden påräknas -- kommer fördomarpersonalen minst två effektiva arbetsmånader i bara restidatt gå bort.Personalens ortkännedom går förlorad om kansliet flyttas frånSollefteå. Det är mycket få förhandlingar som ställs in på grundav att man inte får tag i folk eller att folk inte kommer.Sollefteå tingsrätt handlägger ca 200 brottmål , och förnärvarande är det endast en tilltalad som vi inte har fått tagi, nämligen en finsk zigenare, som åker fram och tillbaka mellanFinland och . Det skulle nog vara svårt för vilkentingsrätt som helst att få tag i honom.Hovrätten och har också påpekat nackdelarna medatt domstolarna koncentreras till kustregionen. Från allmänsamhällssynpunkt är det en mycket negativ markering omstatsmakterna lägger ned tingsrätterna i inlandet.Statssekreteraren har själv sagt att det råderosäkerhet när det gäller den ökade belastningen. Vägen tillEuropa är ju inte spikrak, och vi vet inte hur det kommer attslå ute i landet. har emellertid fåinternationella företags- och affärstvister att handlägga.Denna typ av tvister är väl en storstadsföreteelse, som såsakteliga kommer att sippra ut i landet.Vi har inga problem med att sätta ut tvistemål. Det är fel attmål blir liggande. Vi sätter alltså ut målen när de är färdigaoch anskaffar erforderlig arbetskraft. Vid tingsrättär samtliga dispositiva tvistemål avklarade, och endastett dispositivt tvistemål kvarstår. Målet har varitutsatt, men på begäran av ombuden har det åter "satts in".Enligt åklagaren är de outsatta målen fler i hovrätten än itingsrätten. klarar alltså i rimlig tid avmål som kommer in till tingsrätten. Dimensioneringen avSollefteå tingsrätt är väl avvägd, något som också bekräftats avde undersökningar som Statskontoret gjort.Jag tycker inte att det, som jag har verkat vidSollefteå tingsrätt, har visat sig att tingsrätten är sårbar pågrund av sin litenhet, utan den är tvärtom mer flexibel ochlätthanterlig. I vad gäller den administrativa bärkraften är deten självklarhet att administrationen är enklare vid de mindreenheterna än vid de större. ställer sigpositiv till att överta så mycket som möjligt av sin egenadministration och budgetansvar.På grund av tingsrätts belägenhet finns det skäl attgöra undantag från kravet med tre domare.Ulf Hellbacher: Jag har tjänstgjort som vid Tierpstingsrätt . tjänstgjorde jag sområdman i . Tierps tingsrätt består av 30nämndemän. Jag är den ende ordinarie domaren. Tierps tingsrätthar en ordinarie fiskal och en förstärkning med 0,5fiskalstjänst, vilket i praktiken innebär 2,5 domare och trenotarier. Upptagningsområdet för Tierps tingsrätt täcker ungefär50000 invånare, och det sträcker sig från upp till och inåt landet. Distriktet är ganskastort, och jag tycker att det allmänt sett fungerar väl.Tierps tingsrätt har inte upplevt några stora problem på grundav att tingsrätten är liten. I mål som kräver tre domare behövsdet hjälp, eftersom vi är 2,5 domare. Den typen av mål äremellertid i Tierps tingsrätt icke ofta förekommande. Någraenstaka gånger behöver vi hjälp från hovrätten, och omman är ute är det ingen som helst svårighet att fåhjälp med en tredje man. Tingsrätten var tidigare belägen iUppsala, och flyttade den till , som ligger sex tillsju mil från Uppsala.Jag tänker nu gå in på mer allmänna frågor och visabilder på i princip det som jag säger.Varför skall man över huvud taget genomföra en reform av dethär slaget? har talat om prognoser, såsom en ökadinternationalisering och konsekvenser av de förändringar somföreslagits av Domstolsutredningen.Om man genomför en reform på så här osäkra premisser, tyckerjag att man börjar i fel ände. Det är högst oklart vad just deninternationella aspekten kommer att innebära. Redan för 20 årsedan var frågan om domstolarnas storlek uppe till debatt. Dengränsnivå som föreslagits stötte då på starkt motstånd iriksdagen. Vid det tillfället ville man alltså bevara de smådomstolarna. Det ställningstagandet är inte så gammalt, ochfrågan är vad det är som har hänt . Som fungerar de små domstolarna väl -- enligt minuppfattning mycket väl.Om man nu vill genomföra en reform av det här slaget, dvs. atten fjärdedel av landets tingsrätter läggs ned, vilket påverkarmänniskorna på berörda orter, tycker jag att man bör ha enordentlig utredning med goda analyser och framför allt med godakostnadsberäkningar, innan man över huvud taget genomförreformen. De saknas, enligt min mening, i promemorian helt ochhållet. Promemorian bygger i stort sett på lösa antaganden ochpåståenden, utan kostnadsberäkningar.Promemorian är inte tillräcklig såsom grund för en reform avdet här slaget, utan frågan bör utredas ytterligare.I promemorian talas det om det övergripande målet fördomstolsväsendet. Det är väl ledstjärnan för reformen, något somkanske är litet svårt att se. I promemorian står: attdomstolarna på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid skallavgöra de mål och ärenden som de har att handlägga. Jag troringen vill göra gällande att det döms mindre rättssäkert vid desmå domstolarna än vid de stora. Det finns goda och dåligadomare både vid de små och vid de stora domstolarna; därvidlagär det ingen skillnad.När det gäller handläggningstiderna visar de studier somStatskontoret utfört åt att de små ochmedelstora domstolarna är effektivare än de stora domstolarna.En gräns vid sju till åtta domare per domstol dras mycketbestämt. Det sägs att vid domstolar med fler än 7--8 domareminskar kapaciteten per domare markant.Vad man nu vill åstadkomma med den här reformen är just ettantal domstolar med fler än tio domare. Självfallet kommereffektiviteten att minska. Det är inte svårt att förstå att desmå domstolarna är effektiva, eftersom sammanhållningen där ären annan. I en liten myndighet är kanalerna korta, och det ärlätt att få kontakt med åklagare, advokater och att delgemänniskor. Allt detta samverkar till att små myndigheterfungerar väl.Krister talar om den judiciella bärkraften somledstjärnan för den här reformen och att -- såsom jag förstårpromemorian -- den judiciella bärkraften skulle saknas i de smådomstolarna. I begreppet judiciell bärkraft läggs litet olikasaker. Såvitt jag förstår innebär judiciell bärkraft bl.a. denenskilde domarens eller domstolens kompetens i första hand i vadgäller internationella förhållanden som naturligtvis alltmerkommer att påverka oss. Det är mycket teoretiskt.Låt oss säga att en stor domstol har en domare med särskildkunskap i EG-rätt. För denne domare är utrymmet för att delgesina kolleger sina kunskaper mycket litet, med tanke på denarbetsbörda som alla domare har. Det förhållandet är intebättre än att man ringer till en bekant som är kunnig i EG-rätt.Argumentet att man vid en stor domstol har större möjlighet tillatt kunna ha experter på olika områden är svagt, och i praktikenbetyder det just ingenting.Vid en sammansättning av tre domare skulle man kanske kunnasäga att det är lättare att ta med en expert -- om det finnsnågon. Men möjligheten därtill finns kanske ändå. I vårt fallkan exempelvis experter rekvireras från departementet. Som redantidigare påpekats är emellertid målen få där tre domare krävs.