bet · GH01JoU2 · 1993-10-28 00:00:00 — Inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG I betänkandet behandlas regeringens skrivelse (1992/93:255) ominriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG. Vidarebehandlas 26 motionsyrkanden väckta dels med anledning avskrivelsen, dels under den allmänna motionstiden 1993.Utskottet föreslår att lämnar utan erinran vadregeringen anfört i skrivelsen. De avsnitt i skrivelsen som intesärskilt berörs har inte ansetts påkalla några närmarekommentarer från utskottets sida. Samtliga motionsyrkandenavstyrks.Till betänkandet har fogats två reservationer (s, nyd) och enmeningsyttring (v).SkrivelsenRegeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) har genomskrivelse 1992/93:255 berett tillfälle att ta del avvad som anförts om inriktningen av det svenska miljöarbetet inomEES och EG. Motioner med anledning av skrivelsen1992/93:Jo110 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om de miljökrav bör ta upp i sittsamarbete med EG.1992/93:Jo111 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny redogörelse för den svenska strategininför det svenska miljöarbetet inom EES och EG.1992/93:Jo112 av (-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att anpassningen till med detsnaraste genomförs,2. att hos regeringen begär redogörelse för huranpassningen till i praktiken genomförts,3. att hos regeringen begär en redovisning av dessbedömning av konsekvenserna på miljöområdet av ett nej tillmedlemskap i folkomröstningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare reglering av asbest,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tydliga krav på åtgärder från samhälletssida då kvalitetsnormer ej uppfylls,6. att hos regeringen begär nytt förslag tillimplementering av det i ingående EG-direktivet omskydd för grundvatten,7. att hos regeringen begär förslag till regleringsom garanterar allmänhetens inflytande i enlighet med EG:sdirektiv /337,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redogörelse för hur myndigheter på olikanivåer följer upp anpassningen till inommiljöskyddslagens område,9. att hos regeringen begär förslag till förändringav miljöskyddslagens omprövningsregler med innebörd attomprövning skall ske ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av system för miljörevision iSverige,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medborgarnas klagorätt,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av särskild redovisning av hurmedborgarnas inflytande och delaktighet i beslutsprocesser påmiljöområdet skall förbättras,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av reglering av bioteknik,14. att hos regeringen begär redovisning avinställningen till Euratomfördraget och dess betydelse förmedlemsförhandlingarna,15. att hos regeringen begär redovisning av konkretaförslag som lämnats till EG/EU på miljöpolitiska åtgärder,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av att ta del avregeringens analys av miljöutvecklingen inom EG,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om aktivt svenskt arbete för internationellkoldioxidbeskattning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att aktivt hävdasubstitutionsprincipen,19. att hos regeringen begär en översyn avsubstitutionsprincipens tillämpning i det konkretatillsynsarbetet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida utformningen avtrafiksystemen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en internationell arbetsgrupp förmiljöutveckling i östra väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en samlad strategi för ett offensivtmiljöarbete inför ett eventuellt medlemskap i bör redovisas.1992/93:Jo669 av och (nyd)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för att högstatillämpade miljökrav skall vara bindande för länderna inom EESmen att inte ensidigt skall tillämpa strängare regler,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lyfta upp diskussionen om miljökrav påindustrin till EG-nivå så att inte ensidigt ställer kravpå svenska företag som försämrar deras konkurrenskraft i etteuropeiskt perspektiv.YttrandeUtrikesutskottet har avgett yttrande över skrivelsen.UtfrågningMiljöministern har inför utskottet lämnat information om detfortsatta förhandlingsarbetet på miljöområdet inför etteventuellt EG-medlemskap. InledningI samband med att godkände EES-avtaletframhölls bl.a. att samarbetet inom EES innebär att fåren viktig plattform för de offensiva insatser på miljöområdetsom ter sig alltmer nödvändiga. EES kommer med sina uppemot380 miljoner invånare att utgöra en viktig faktor inte bara idet regionala utan även i det globala miljöarbetet. Deförutsättningar som ger för att aktivt verka för attmiljöfrågorna skall få en ökad tyngd inom EG och iinstitutionerna på EES-området måste utnyttjas av regeringen.Utgångspunkten för regeringens agerande bör vara att dengemensamma miljöpolitiken skall präglas av den högaambitionsnivå och offensiva inriktning som miljöproblemen kräveroch som kännetecknar den svenska miljöpolitiken. Inom avtaletsram bör aktivt bidra till att den tillväxt som kommeratt bli följden av EFTA-ländernas anknytning till den inremarknaden också leder till en miljömässigt hållbar utveckling.En offensiv svensk miljöpolitik är således av stor betydelse föratt ge miljöfrågorna ökad tyngd i EG och i . Enligtriksdagen borde regeringens strategi för detta arbete redovisassenast (1992/93:EU1, rskr. 18).Den svenska miljöstrategin m.m.SkrivelsenRegeringens utgångspunkt för det svenska arbetet inom EES/EGär att högsta tillämpade ambitionsnivå kommer att gälla påmiljöområdet och att därmed inga normer kommer att sänkas.Enligt skall åtgärder som vidtas på miljöområdetsyfta till att bevara, skydda och förbättra miljön till skydd avmänniskors hälsa och säkerställa ett klokt och rationelltutnyttjande av naturresurserna. bör inom EG verka föratt gemensamma bindande regler införs på miljöområdet som istörsta möjliga utsträckning är av minimikaraktär och ligger påhögsta möjliga skyddsnivå. Harmoniserade regler kommer dock mednödvändighet att minska möjligheter att ha särlösningarinom varurelaterade områden. kommer länder med lägremiljöambition att tvingas leva upp till de fastställda normerna.Enskilda medlemsländer har även vissa möjligheter att införalängre gående krav när det gäller bl.a. miljö, hälsoskydd ocharbetsmiljö (den s.k. miljögarantin). Genom EES kommer Sverigeatt få möjlighet att påverka gemenskapens miljöpolitik. För attkunna påverka arbetet måste delta i EG:s expertgrupper.Det svenska arbetet i dessa grupper skall ges hög prioritet.Kontakter skall utvecklas på alla nivåer med ochmedlemsstaterna. skall aktivt söka stöd hos likasinnadestater och följa arbetet inom EG-parlamentet. Regeringenframhåller även betydelsen av det i EES-sammanhang viktiganordiska samarbetet. Svenska miljöorganisationer bör stimulerasatt verka i ett europeiskt perspektiv. När det gäller öppenhet imiljöarbetet kommer regeringen regelbundet att redovisa hurmiljöfrågorna drivs inom bl.a. EES i samband medbudgetpropositionen. Motsvarande redovisning skall i störstamöjliga utsträckning lämnas även när det gällerförhandlingsarbetet inför ett EG-medlemskap.Frågor som berör Euratomfördraget tas inte upp i dennastrategi. Dessa frågor redovisades för EG-delegationi särskild ordning den 28 april 1993.När det gäller försurningen framhåller regeringen att Sverigebör verka för att EG utformar en politik med målsättningen attkomma till rätta med föroreningsproblemen. Skärpta europeiskautsläppsnormer kan på ett påtagligt sätt minska försurningen avvåra marker. EG kan spela en viktig roll genom att skärpa deutsläppsregler som finns exempelvis förförbränningsanläggningar.Sverige bör på kemikalieområdet verka för att EG går vidareoch skärper reglerna där det behövs av hälso- och miljöskäl. Degrundläggande principerna om företagens ansvar, den omvändabevisbördan och substitutionsprincipen i svensk lagstiftning börtillsammans med försiktighetsprincipen bli vägledande även inomEG. Enligt regeringen är möjligheterna att finna gemensammalösningar för klassificering och märkning av kemikalier goda.I skrivelsen framhålls vidare betydelsen av att demiljöövervakningssystem som byggs upp nationellt, regionalt ochglobalt kan samordnas. deltar aktivt i detta arbete,bl.a. inom EG:s CORINE-projekt. EG:s europeiska miljöbyrå (EEA)bör inrättas . Ökad uppmärksamhet bör ägnasåt efterlevnaden av på miljöområdet och införandetav sanktionsmöjligheter.Aktiva insatser krävs för att minska utsläppen av koldioxidoch andra växthusgaser. Enligt regeringen måste klimatpolitikenutformas från ett internationellt perspektiv och i samarbete medandra stater. Det är önskvärt att en energi/koldioxidskattinförs i EG och att denna ligger på en ambitionsnivå som ärlikvärdig med den svenska beskattningen.Bevarandet av den biologiska mångfalden är ett huvudsyfte medmiljöarbetet och ges därför hög prioritet. Enligt regeringen ärdet särskilt viktigt att utveckla sektorernas ansvar förbiologisk mångfald. Utvecklingen av sammanhängande europeiskaskyddade områden är av stor betydelse. Gemensamma europeiskainsatser behövs för att främja utvecklingen av ett miljöanpassatjord- och skogsbruk. På jordbruksområdet bör fortsättaatt upprätthålla de höga svenska kraven, t.ex. om förprövningoch användning av bekämpningsmedel, och därmed bidra till enhögre europeisk ambitionsnivå.Stora insatser behövs i för att främjaen utveckling som går mot en acceptabel miljönivå. Det ärviktigt att EG spelar en aktiv roll. EG:s arbete inom regionalaaktiviteter, som Östersjöarbetet, bör därför främjas ochstärkas. bör verka för att EG utvecklas till en dynamiskinternationell kraft på miljöområdet.MotionernaI motion Jo110 (v) framförs en rad synpunkter på de miljökravsom bör ta upp i sitt samarbete med EG. Enligtmotionärerna är det en självklar rätt för varje attinföra strängare miljökrav än de gemensamma. Regeringensskrivelse är alltför oklar på denna punkt. måste drivakrav på miljökonsekvenser av EG:s beslut samt att EG:s kontakteroch handel med tredje världen baseras på miljöhänsyn. När detgäller försurningsproblemen framhålls att de åtgärder somhittills vidtagits är långt ifrån tillräckliga. Utsläppen avförsurande ämnen måste drastiskt minska. bör ställa kravpå hårdare sanktionsmöjligheter mot länder som inte följerbeslutade miljömål och miljölagstiftning. Verksamheten vid deteuropeiska "" (EEA) bör inledas möjligt.Vidare skall EG vara pådrivande i det internationellamiljöarbetet.I motion Jo111 (s) begärs en ny redogörelse för den svenskastrategin inför det svenska miljöarbetet inom EES och EG. Enligtmotionärerna måste frihandelssystemet miljöanpassas. The TaskForce Report (EG:s miljöministrar varnar för en "smutsig"tillväxt såvida kraftfulla motåtgärder ej vidtas) bör vara enviktig utgångspunkt för svensk och nordisk strategi i samarbetetmed EG. Vidare konstateras att det offentliga ansvaret för enrad miljöfrågor är mer utsträckt i . Regeringen börpresentera en analys av problem och möjliga lösningar.Redovisningen bör även innehålla riktlinjer för kontakter medandra berörda länders regeringar och miljöansvariga.Miljörörelsen bör bistås då det gäller kontakter med dessmotsvarigheter i andra länder. Ytterligare kraftigautsläppsminskningar är nödvändiga för att komma ner iförsurningsnivåer som naturen tål. Det är angeläget att skärpakraven på utsläpp från förbränningsanläggningar och trafik.Sverige måste agera för skärpta bestämmelser i när det gällerkväveoxidutsläpp och för utvecklandet av ekonomiska styrmedel.Motionärerna vill i förhandlingarbetet särskilt betona hävdandetav de strängare regler för vissa kemikalier som uppnåtti EES, gränsvärdet för kadmium i handelsgödsel, nationellaförbud mot vissa bekämpningsmedel, regler förklassificering och märkning av kemikalier samt den nationellarätten att hävda substitutionsprincipen. I motionen framhållsvidare att EG:s miljöpolitiska ambitioner möter svårigheter ienskilda medlemsländer. Kontroll- och sanktionssystemen börgöras så verkningsfulla att försummelser inte premieras. Sverigebör vid ett medlemskap lägga särskild vikt vid att en ambitiösståndpunkt i koldioxidfrågan kan arbetas fram.Energianvändningens starka samband med miljöstörningarna görstrategin för energipolitiken betydelsefull. Det är angelägetatt med kraft driva på för att få fram en gemensamenergi/koldioxidskatt inom EG och då särskilt på elproduktion.Vad gäller transporterna är problemet från miljösynpunkt inteendast vilka miljöregler som kommer att gälla utan även vilkentrafikpolitik som kommer att föras. Den inre marknadenförutsätter att transportarbetet ökar. Även med strängareutsläppsregler finns det risk för att föroreningarna ökar.Sverige bör arbeta för att principerna i EG:s femtemiljöhandlingsprogram om åtgärder för att minska trafikensmiljöproblem förverkligas i EG-rätten. Regeringen måsteprecisera sina ambitioner beträffande utsläpp, gränsvärden,skattemetoder etc. Utvecklingen inom jordbrukspolitiken har ennyckelroll i miljöpolitiken. EG:s gemensamma jordbrukspolitikpremierar delvis kemikalieanvändning. anvisar en vägtill ett mer miljöanpassat jordbruk. Borttagande avprisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedelsamt återinförande av exportbidrag avviker från denna svenskaväg och ger fel signaler till EG. Detta främjar inte hellerbevarandet av den biologiska mångfalden. För svensk miljövård ärsatsningarna i av stor betydelse. Regeringen bördärför precisera även hur detta miljöarbete skall föras inom EESsamt vilka effekter ett eventuellt EG-medlemskap skulle ha påvårt nuvarande miljöengagemang i . Krav på en samladstrategi för ett offensivt miljöarbete inför ett eventuelltmedlemskap i framförs även i den fristående motionenJo630 (s) yrkande 8.Enligt motion Jo669 (nyd) bör verka för att högstatillämpade miljökrav skall vara bindande för länderna inom EESmen att inte ensidigt skall tillämpa strängare regler(yrkande 1). Diskussionen om miljökrav på industrin bör lyftasupp till EG-nivå så att inte ensidigt ställer krav påsvenska företag som försämrar deras konkurrenskraft i etteuropeiskt perspektiv (yrkande 2).I motion Jo112 (-) yrkas att anpassningen till meddet snaraste genomförs och att regeringen redogör för hur denhittillsvarande anpassningen till i praktikengenomförts (yrkandena 1 och 2). Regeringen bör enligtmotionären även redovisa sin bedömning av konsekvenserna påmiljöområdet av ett nej till medlemskap i folkomröstningen(yrkande 3). Vidare krävs ytterligare reglering av asbest.Import måste vara utesluten, och bör verka för att detinom EG tillåtna krysotil förbjuds (yrkande 4). I yrkande 8begärs en redogörelse för hur myndigheter på olika nivåer följerupp anpassningen till inom miljöskyddslagens område.Riksdagen bör hos regeringen begära en redovisning avinställningen till Euratomfördraget och dess betydelse förmedlemsförhandlingarna (yrkande 14). I motionen (yrkande 15)begärs vidare en redovisning av konkreta förslag som lämnatstill EG/EU beträffande miljöpolitiska åtgärder. Vidare framhållsriksdagens behov av att ta del av regeringens analys avmiljöutvecklingen inom EG (yrkande 16). Det är viktigt attSverige aktivt arbetar för att en koldioxidbeskattning kommertill stånd i (yrkande 17). Enligt motionären är detnödvändigt att substitutionsprincipen hävdas genom ett meraktivt svenskt agerande för ett regelverk på EG-nivå (yrkande18). Enligt yrkande 20 bör den framtida utformningenav trafiksystemen inriktas på järnvägar, kombitrafik ochnärsjöfart. För att främja miljöutvecklingen i östra bören internationell arbetsgrupp med bred kompetens inom forskning,näringsliv och tillsynsverksamhet tillsättas (yrkande 21).Utskottets övervägandenUtrikesutskottet har avgett yttrande över skrivelsen jämtevissa motioner. Yttrandet bifogas till detta betänkande. Iyttrandet anför utrikesutskottet sammanfattningsvis följande.Utgångspunkten i förhandlingarna om svenskt medlemskap i äratt högsta tillämpade ambitionsnivå skall gälla på miljöområdet.Sverige skall inte behöva sänka sina befintliga miljökrav på deområden där EG har beslutat om harmoniserade regler för attförverkliga den inre marknaden. Vad gäller tillämpningen avsubstitutionsprincipen hänvisas till det svenska anförandet iBryssel , vari framhölls attförsiktighetsprincipen enligt svensk uppfattning måste tillämpasi förverkligandet av målet om en hållbar utveckling. Utskottetanser att en förutsättning för framgångsrikt miljöarbete är enöppenhet i beslutsfattandet. Detta är viktigt när det gäller detnordiska samarbetet i EES-sammanhang liksom inför ettEG-medlemskap och när det gäller att stimulera svenskamiljöorganisationer att samverka europeiskt. När det gällermiljöfrågor av särskild betydelse såsom försurningsproblemet,avfall, kemikalier, bilavgaser, mark- och vattenanvändning börSverige verka för att reglerna skärps. Utskottet instämmer iregeringens syn på vikten av att medverka till att demiljöövervakningssystem som byggs upp nationellt, regionalt ochglobalt samordnas. Utskottet anser det angeläget att EG:seuropeiska miljöbyrå (EEA) inrättas. Vidare bör ökaduppmärksamhet ägnas efterlevnaden av på miljöområdetoch frågor rörande sanktioner. Klimatpolitiken och bevarandet avden biologiska mångfalden måste utformas från ettinternationellt perspektiv och i samarbete med andra stater.De grundläggande principerna om företagens ansvar, den omvändabevisbördan och substitutionsprincipen i svensk lagstiftning börtillsammans med försiktighetsprincipen bli vägledande även inomEG. Det är angeläget att EG spelar en aktiv roll när det gällerinsatser i liksom inom Östersjöarbetetsom bör främjas och stärkas.Utskottet ställer sig bakom den miljöstrategi som regeringenredovisar i skrivelsen 1992/93:255. Utskottet kan följaktligeninte tillstyrka motionerna 1992/93:Jo110 (v),1992/93:Jo111 (s) och 1992/93:Jo112 (-) i vilka bl.a. yrkasatt regeringen bör avlämna en ny redogörelse till riksdagen.Utskottet anser att motionerna 1992/93:Jo630 (s)yrkande 8 och 1992/93:Jo669 (nyd) yrkandena 1 och 2kan besvaras med vad som ovan anförts.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet, vadavser de delar som berör utrikesutskottets ansvarsområde, attriksdagen med godkännande av vad regeringen anfört läggerskrivelsen till handlingarna.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande.Sverige är en del av och många av miljöproblemen ärgemensamma för flera länder. Gränsöverskridande miljöfarligautsläpp och internationell handel medför att fleramiljöpolitiska åtgärder kräver internationell samverkan för attbli effektiva. Ett omfattande fortsatt europeiskt samarbete ärdärför en naturlig del av miljöpolitik. Utgångspunktenför det svenska arbetet inom EES/EG är att högsta tillämpadeambitionsnivå kommer att gälla på miljöområdet och att därmedinga normer kommer att sänkas. Genom den allt närmare knytningentill EG kommer miljöarbetet därmed att ändra karaktär ochinriktas mer på gemensamma regler snarare än nationellasärlösningar. Utskottet anser i likhet med regeringen att dettafår vägas mot det förhållandet att tillräckligt strängagemensamma regler av bindande karaktär är mer verkningsfulla änstrikta åtgärder genomförda endast i något eller ett fåtalländer. Samarbetet inom EES och med EG innebär således att mankan få till stånd bindande åtaganden för ett stort antalvästeuropeiska länder. Utskottet ansluter sig även tillregeringens ståndpunkt att inte skall behöva sänka sinamiljökrav inom de områden där EG har beslutat om harmoniseraderegler för att förverkliga den inre marknaden. EG bör i störstamöjliga utsträckning förmås att skärpa sitt regelverk på dettaområde. Utskottet vill dessutom erinra om att många gemensammamiljöregler är av minimikaraktär, vilket lämnar stor frihet förde enskilda länderna att införa strängare krav. Genom detfortsatta integrationsarbetet kommer möjligheter attpåverka gemenskapens miljöpolitik att öka. Som regeringenframhåller måste aktivt delta i EG:s expertgrupper ochdärför prioritera arbetet i dessa grupper. Kontakter bör ävenutvecklas på alla nivåer med , de enskildamedlemsstaterna och har utarbetat ett miljöhandlingsprogram (AEuropean Community Program of Policy and Action in Relation tothe Environment and Sustainable Development). Detta femteprogram, vars allmänna inriktning EG:s miljöministrar har ställtsig bakom, innehåller en strategi för en hållbar utveckling.Större vikt läggs vid det förebyggande miljöarbetet och vid ettdelat ansvar mellan olika aktörer. Vidare skall stor vikt läggasvid ekonomiska styrmedel, utbildning och information. Demiljömål som sätts upp i programmet är inte legalt bindande menutgör ambitionsnivåer för det framtida miljöarbetet.Som framhålls i skrivelsen bör verka för att EGutformar en politik med målsättningen att komma till rätta medföroreningsproblemen. Skärpta europeiska utsläppsnormer, bl.a.för förbränningsanläggningar, är en förutsättning för att vi påett påtagligt sätt skall kunna minska försurningen av våramarker. EG kan medverka till att en övergripande politik påförsurningsområdet utvecklas utifrån vad naturen tål och attlängre gående och bindande överenskommelser träffas även inomandra internationella organisationer. När det gällerkemikaliekontrollen anser utskottet i likhet med regeringen attSverige bör verka för att EG går vidare och skärper reglerna därdet behövs av hälso- och miljöskäl. Det redan etableradesamarbetet på detta område måste utvecklas ytterligare,exempelvis när det gäller gemensamma lösningar för bl.a.klassificering och märkning av kemikalier. Som framhålls iskrivelsen bör de grundläggande principerna om företagensansvar, den omvända bevisbördan och substitutionsprincipen isvensk lagstiftning tillsammans med försiktighetsprincipen blivägledande även inom EG. I detta sammanhang kan nämnas att EGhar inrättat en kemikaliebyrå () somskall ha tekniska, vetenskapliga och uppföljande arbetsuppgiftersom följer av EG:s direktiv på kemikalieområdet.De miljöövervakningssystem som byggs upp nationellt, regionaltoch globalt måste samordnas. Som framgår av skrivelsen deltarSverige aktivt i detta arbete, bl.a. inom EG:s CORINE-projekt.Utskottet delar regeringens uppfattning att ett viktigtinstrument i EG:s miljöarbete blir den europeiska miljöbyrå(EEA) som bör inrättas . Det finnsåtskilliga brister i efterlevnaden av påmiljöområdet. På grund av effekterna härav påkonkurrenssituationen inom den inre marknaden och förupprätthållandet av PPP-principen skall enligt det femtemiljöhandlingsprogrammet en omfattande översyn avmedlemsländernas sanktionssystem på detta område genomförasunder innevarande år. Genom den s.k. Maastricht-överenskommelseninförs dessutom genom en ändring av art. 171 i enmöjlighet för domstolen att bötfälla ett land som inte vidtagiterforderliga åtgärder för att rätta sig efter domstolens utslag.Aktiva insatser krävs för att minska utsläppen av koldioxidoch andra växthusgaser om den pågående klimatförändringen skallkunna motverkas. ställde sig bakomregeringens förslag när det gäller åtgärder mot klimatpåverkan(prop. 1992/93:179, JoU19, rskr. Därvid framhölls bl.a.att bör verka för att få till stånd en kostnadseffektiveuropeisk strategi för att begränsa koldioxidutsläppeninnefattande bl.a. miniminivåer för en koldioxidskatt.