bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — I detta sammanhang bör frågan om avfallsavgiftför osorterat industriavfall prövas.UtskottetDet statliga stödet till jordbruket m.m.Utskottet har för sin del ingen erinran mot vad som anförs ikompletteringspropositionen om hänsyn till miljön ochnaturresurserna i den ekonomiska politiken och omsysselsättningsskapande åtgärder.När det gäller det statliga stödet till jordbruket fårutskottet anföra följande. Enligt livsmedelspolitiskabeslut (1989/90:JoU25) skulle jordbruket under enövergångsperiod få del av några olika stödformer som i huvudsaksyftade till att underlätta den eftersträvade omställningen avnäringen. Utöver dessa stöd skulle jordbruket, i avvaktan på attGATT-förhandlingarna ledde till resultat, erhålla särskildkompensation för kostnadsökningar m.m. Till skillnad från vadsom tidigare gällt skulle sådana kostnadsökningar nämligen intelängre få tas ut i form av prishöjningar. Denna kompensation hari princip utgått som s.k. direktbidrag till näringen i form avbidrag per djur (kobidrag m.m.) och arealbidrag tillvegetabilieodlingen. Efter /91 har dock den delav direktbidragen som avser vegetabilieodlingen i huvudsakanvänts för andra ändamål inom jordbruksregleringen.I samband med livsmedelspolitiska reform beslutaderiksdagen att vissa s.k. interna avgifter, däriblandförmalningsavgifter och prisregleringsavgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel, skulle få tas ut övergångsvis till den 30juni 1995. Enligt beslutet skulle dessa avgiftsmedel räknas somjordbrukets medel och användas för ändamål inomjordbruksregleringen.Efter 1990 års beslut har i olika sammanhangkonstaterat att sedermera inlämnade ansökan ommedlemskap i ställer nya krav på jordbrukspolitiken som interyms inom ramen beslut. För att förbereda enavstämning av omställningsbeslutet enligt 1990 årsriksdagsbeslut har en särskild kommission,, tillsatts. Kommissionens två förstadelbetänkanden har resulterat i propositioner och riksdagsbeslutom olika anpassningsåtgärder i jordbruket. De viktigasteåtgärderna framgår av utskottets betänkanden /93:JoU13 ochJoU20. Besluten innebär i korthet att förinträdet i EG skall ha en stark och konkurrenskraftigjordbruksnäring och industri och att detta redan nu kräver enanpassning av de svenska pris-, stöd- och kostnadsnivåerna.I anslutning till motionärernas synpunkter på jordbruksstödetoch belastningen på de offentliga finanserna vill utskottetframhålla att statens kostnader för jordbruksstödet successivtsjunkit sedan 1990 års livsmedelspolitiska beslut. Delvis ärdetta en effekt av den utfasning av vissa stödformer sominnefattades i beslutet. Delvis beror den minskadebudgetbelastningen på att de ovannämnda direktbidragen, som ettled i det allmänna besparingsarbetet, successivt reducerats. Debeslut som fattats av under innevarande vårsession ochsom i vissa avseenden inneburit förbättringar förjordbruksnäringen jämfört med regeringens förslag har ejföranlett någon höjning av de i budgetpropositionen föreslagnaanslagen. Detta sammanhänger bl.a. med att kostnaderna för deaktuella stödformerna till stor del finansieras med s.k. internaavgifter och ej med budgetmedel (se 1992/93:JoU13 och JoU20,rskr. 231 och 330). Utskottet återkommer tillfinansieringsfrågorna i det följande.För /94 har sålunda under niondehuvudtiteln bifallit regeringens förslag och anvisat ettförslagsanslag på till omställningsåtgärderi jordbruket m.m. (1992/93:JoU13, rskr. Övriga stödformerfinansieras över ett antal rubricerade anslag, varav detbudgetmässigt största gäller stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra om (B8). Under fjortonde huvudtiteln har vidare anslagits 250miljoner kronor till landskapsvårdande åtgärder.De förändringar av jordbruksstödet som beslutats av riksdagenunder vårsessionen 1993 består i huvudsak av ett (enligtriksdagens beslut utvidgat) arealbidrag till växtodlingen, höjtinlösenpris för spannmål samt bidrag till export av förädladelivsmedel och ökade bidrag till köttexporten. Kostnaderna förarealbidrag och höjt inlösenpris finansieras inom ramen föranslaget till omställningsåtgärder i jordbruket m.m. I fråga ombeslutet om höjt inlösenpris vill utskottet särskilt framhållaatt ett inlösenpris på per kg spannmål ligger klartunder det interventionspris som gäller inom EG.Enligt den beslutade CAP-reformen inom EG räknar man där med attförst komma ned till en lägre prisnivå, jämförbar medden svenska prisnivån. Det bör också understrykas att 1990 årsbeslut inte syftade till ett spannmålspris på per kg.Däremot innebar beslutet att man genom en med statliga medelunderstödd produktionsomställning skulle uppnå en balans påmarknaden som resulterade i ett jämviktspris på en högre nivå.Besluten om exportstöd för förädlade livsmedel och köttfinansieras genom att ett belopp om resp.100 miljoner kronor förs från utjämningskassan inom det s.k.RÅK-systemet till statsbudgetens inkomstsida (se 1992/93:JoU20).Prisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelavskaffades med verkan fr.o.m. (se1992/93:JoU9). Huvudskälet till att avgifterna avskaffades varatt de saknar direkt motsvarighet i EG och således innebär enhögre kostnadsnivå för det svenska jordbruket jämfört med EG:sjordbruk. De inbringade om året.Intäkterna har i enlighet med beslut använts för attfinansiera exporten av spannmålsöverskottet.Enligt yrkande 19 i motion Fi92 bör besluta attsänka jordbruksstödet för /94 med 1 miljardkronor. Av motionen framgår ej vilka anslag som avses. Av dentämligen kortfattade motiveringen drar utskottet den slutsatsenatt motionärerna avser uppnå en neddragning av jordbruksstödeteller en budgetmässig spareffekt genom en kombination avminskade bidrag, återinförda prisregleringavgifter och möjligenockså genom ändrad disposition av medel i jordbruketsregleringskassor.Utskottet anser sig först böra redovisa några synpunkter avmer teknisk karaktär på besparingseffekterna av motionärernasförslag. När det gäller förslaget om inkomststöd konstaterarutskottet på grundval av en reservation (s) i betänkandet JoU13att en besparingseffekt kan uppnås om (skillnaden mellan aktuella nivåer i arealbidrag/inkomststöd =200 kr multiplicerat med bidragsberättigad areal om 1 240 000ha). Detta förutsätter att med ändring av tidigarebeslut sänker arealbidraget/inkomststödet från till 500kr per ha och anvisar ett motsvarande lägre belopp underanslaget B10. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.Övriga förslag ger inga direkta besparingseffekter påbudgetens utgiftssida för /94. I fråga om sänktinlösenpris på spannmål bör framhållas att kostnaden slår igenomi budgeten endast om de ovannämnda avgiftsmedlen ärotillräckliga. För /94 räknar man iregeringskansliet med att tidigare balanserade och inflytandeavgiftsmedel är tillräckliga och dessutom ger ett betydandeöverskott som kan balanseras till /95.Överskottet av avgiftsmedel beror till stor del på att 1992 årsskörd blev betydligt mindre än normalt och följaktligen ävenexportbehovet minskade. Beräkningarna av nästa skördeårsexportkostnader görs på grundval av vissa antaganden omöverskottets storlek, världsmarknadsprisernas utveckling och, idetta fall, ett inlösenpris om per kg enligt riksdagensbeslut (JoU13). Med sänkt inlösenpris enligt motionens förslagblir givetvis belastningen på avgiftsmedlen ännu lägre.I enlighet med utskottets betänkande JoU20 har riksdagennyligen beslutat att bl.a. avsätta ytterligare 100 miljonerkronor till det temporära stödet för export av kött sominnefattades beslut. Som framgår av nyssnämndabetänkande finansieras emellertid denna åtgärd med medel frånden s.k. RÅK-kassan. Även om upphäver sitt tidigarebeslut om utvidgat exportstöd upppstår således ingen direktbesparing i statsbudgeten.Att återinföra prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel som en miljöavgift kan ge ett tillskott tillstatskassan på ca . Det förutsätter attriksdagen frångår den tidigare fastlagda principen attinternavgifterna skall användas inom jordbruksregleringen.Utskottet konstaterar också att motionärerna i sin motiveringtill yrkande 20 (se nedan) förordar det på vissa avgiftsområdentillämpade systemet med att återföra olika typer avmiljöavgifter till den berörda näringsgrenen. Underförutsättning att den föreslagna miljöavgiften konstrueras somen skatt och tillförs statsbudgetens inkomstsida uppkommer dockhär en besparingseffekt.Det anförda innebär sammanfattningsvis att motionärernasförslag kan ge en direkt besparingseffekt på statsbudgetensutgiftssida på ca för /94.Det bör dock understrykas att ett sänkt arealbidrag och sänktinlösenpris på spannmål kan utgöra ett incitament till attanmäla ytterligare stora arealer för omställning. Med ettgenomsnittligt omställningsbidrag om per ha /94 kan mycket väl den beräknadebesparingseffekten gå om intet och t.o.m. leda till ökadeutgifter för statskassan. Om t.ex. ytterligare 100 000 ha anmälstill omställning uppstår ökade kostnader med ca 400 miljonerkronor. I detta sammanhang bör nämnas att anmälningsfristen föratt ansöka om omställningsstöd för /94 löpte utden och att ca 15 000 ha, enligt uppgift frånJordbruksverket, anmälts för omställning. Det faktum attriksdagen så att säga med facit i hand kan konstatera denfaktiska kostnaden för omställningsstödet innebär inte attriksdagen i efterhand behöver ändra redan anvisat anslag.Anslaget i fråga är ett förslagsanslag som i fråga omomställningsstödet anpassas uppåt eller nedåt efter den faktiskaanslutningen till omställningsprogrammet. Den lösning somförordas i motionen innebär att efter det attanmälningstiden för omställningsstöd löpt ut beslutar om enförsämring av villkoren för den areal som inte anmälts tillomställning. Ett sådant förfaringssätt från sidaanser utskottet vara uteslutet. Om ändå skulle fattaett sådant beslut som påtagligt ändrar förutsättningarna föricke omställd areal måste självfallet anmälningstiden föromställningsstöd förlängas.När det gäller eventuella besparingseffekter på avgiftssidankrävs det att frångår tidigare beslut om dispositionoch användning av internavgifterna. De aktuella avgifterna tasut (resp. har tagits ut) med stöd av två lagar, dels lagen(1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m., delslagen (1990:616) om införande av förstnämnda lag. Utskottet villunderstryka att dessa pålagor i statsrättsligt hänseendebetecknas som avgifter just av den anledningen att de återförstill näringen eller används i ett prisreglerings- ellerkostnadsutjämningssystem. Om avgiftsmedel av detta slag skalldras in till statskassan utan den förutsatta motprestationenfrån statens sida torde det krävas att genom enlagändring fattar ett nytt beslut om avgifternas rubricering ochdisposition.Vad sedan gäller jordbruksnäringens ekonomiska situation ochberedskap för ytterligare intäktsminskningar vill utskottetframhålla följande. Redan i samband med behandlingen avbudgetpropositionen konstaterade utskottet att det från olikahåll i landet kommit oroande uppgifter om allt svårareekonomiska problem för jordbruksnäringen. I det sammanhangethade meddelat att man avsåg att göra ensnabbutredning av jordbrukets ekonomiska situation. I ettpressmeddelande från departementet framhölls att förra sommarenstorka och den negativa prisutvecklingen på fläsk- och nötkötthar förvärrat situationen . Till detta kommerden höga räntenivån och krisen i den finansiella sektorn somgjort att många jordbrukare fått problem med sina lån. Detframhölls att den senaste tidens rapporter om ett ökande antalkonkurser var oroande. Enligt vad utskottet erfarit skulleutredningen få formen av en expertutredning med representanterför bl.a. departementet, , Statistiskacentralbyrån och LRF (se JoU13 s. 25).Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det i rådandeläge inte kan komma i fråga att försämra villkoren förjordbruksnäringen. Detta gäller i synnerhet som redanfattat beslut om aktuella stöd- och kostnadsnivåer /94, vilka beslut ligger till grund förjordbrukets av nödvändighet långsiktiga produktionsplanering.Som framgår av utskottets redovisning ovan leder motionärernasförslag inte heller till de avsedda besparingseffekterna.Utskottet föreslår att finansutskottet avstyrker motion Fi92yrkande 19 på de skäl som här redovisats.Miljöavgifter m.m.Från de synpunkter utskottet har att företräda finns ingenanledning att nu föreslå ytterligare utredningar angåendemiljöavgifter. En omfattande utredning angående sådana avgifterm.m. har gjorts av den tillsatta kommittén om ökadanvändning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Frågan harbehandlats i i en mängd olika sammanhang, och flera avde miljöavgifter m.m. som föreslogs av utredningen hargenomförts successivt. Utskottet vill för sin del framhålla attdet torde föreligga betydande politisk enighet om att ekonomiskastyrmedel är ett effektivt medel i miljöpolitiken.Miljöavgifterna befinner sig enligt utskottets mening förnärvarande i en genomförandefas snarare än i en utredningsfas.Stockholm den 13 maj 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), KajLarsson (s), (), (), SinikkaBohlin (s), (), (), Carl-OlovPersson (kds) och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten närvarit vidden slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningMargareta , , , , , och (allas) anser att utskottets yttrande under rubriken bortha följande lydelse:Det statliga stödet till jordbruket m.m.Utskottet delar motionärernas uppfattning att riksdag ochregering återgått till enjordbrukspolitik med ökade inslag av reglering ochsubventionering. Denna politik innebär en belastning församhällsekonomin och för de offentliga finanserna. Även om endel av de aktuella stödformerna finansieras med avgiftsmedelinnebär de en belastning för folkhushållet genom att prisernaupprätthålls på en högre nivå och genom att näringen avskärmasfrån internationell konkurrens. Som exempel kan nämnas attriksdagens beslut om höjt inlösenpris på spannmål ger ökadekostnader för konsumenterna dels i form av högre brödpriser,dels genom att gränsskyddet för animalieproduktionen måsteanpassas uppåt på grund av att den dyrare spannmålen ger högrefoderkostnader. Den ökade subventioneringen innebär ett avstegfrån livsmedelspolitiska beslut, som syftade till enökad marknadsanpassning och avreglering av näringen. Vadsärskilt gäller avgiftsmedlen anser utskottet det felaktigt attanvända dessa medel för att subventionera jordbruket och på såsätt stimulera till fortsatt överskottsproduktion. Regeringenbör återkomma till med förslag om ändrad dispositionav internavgifterna i enlighet med det anförda.Utskottet delar således motionärernas uppfattning att ettinkomststöd bör utgå enligt beslut med per haoch att inlösenpriset för spannmål bör bestämmas till perkg. beslut att avsätta tillexportstöd för kött bör upphävas.År 1993 är för jordbruket att sökaomställningsstöd. Anmälningstiden har löpt ut den 1 april 1993.Enligt ett meddelande från haransökningar om stöd inkommit för ca 15 000 ha för budgetåret1993/94. I regeringens kostnadsberäkningar föromställningsstödet fanns enligt vad utskottet erfarit ettantagande om att 125 000 ha skulle anmälas till omställning,bl.a. på grundval av det i budgetpropositionen framlagdaförslaget om omställning av av åkerarealen som villkor förarealbidrag. Detta innebär att kostnaderna föromställningsstödet under /94 minskar med ettbelopp motsvarande stödet för ca 110 000 ha, eller 440 miljonerkronor. För denna areal tillkommer dock kostnaden förinkomststöd med per ha enligt utskottetsställningstagande ovan, dvs. I enlighetmed det anförda bör anslaget reduceras med (248 miljoner kronorplus minus ) 633 miljonerkronor.Utskottet delar även motionärernas uppfattning attprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelbör återinföras och konstrueras som en miljöskatt som tillförsstatsbudgetens inkomstsida. Härigenom uppstår en ytterligarebesparingseffekt om ca 400 miljoner kronor.I enlighet med det anförda bör med anledning avmotion Fi92 yrkande 19 och med ändring av beslut den31 mars och (rskr. 231 och 330)dels under anslaget B 10. Omställningsåtgärder ijordbruket för /94 anvisa ett belopp somunderstiger tidigare anvisat belopp med ,dels besluta att inga ytterligare medel skall avsättas förstöd till köttexporten,dels som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört om sänkt inlösenpris på spannmål, miljöskatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel och disposition avinternavgifterna.MiljöavgifterUtskottet ansluter sig även till yrkande 20 i motion Fi92.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns ettbehov av att fullfölja det tidigare inledda utredningsarbetetoch utreda vilka ytterligare ekonomiska styrmedel som kananvändas för att effektivisera miljöpolitiken. En parlamentariskutredning bör tillsättas för att pröva hur miljöavgifter skallkunna användas för att förbättra miljön, förstärkastatsfinanserna och öka sysselsättningen. I detta sammanhangbör frågan om en avfallsavgift för osorterat industriavfallövervägas. bör med anledning av motionen i denna delgöra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med detanförda.Särskilt yttrandeChrister Windén (nyd) anför:Jag instämmer i utskottets uppfattning att de beslutadesubventionerna för jordbruket bör ligga fast med anledning avdet rådande kostnadsläget och anpassningen till den gemensammajordbrukspolitiken CAP.Det är emellertid också nödvändigt att betrakta alla statensintäkter och utgifter i ett sammanhang. Eventuellt minskadeanslag till jordbruket måste ses i ljuset av den rådandeekonomiska situationen för landet i sin helhet och minskas i denmån kostnadslättnader kan påvisas.Det bör därför ankomma på finansutskottet att vid behandlingenav kompletteringspropositionen avväga vilka besparingar som ärmöjliga och motiverade och väga eventuella kostnadslättnader motgällande subventioner för jordbruket.Jag anser även att i den mån finansutskottet föreslårförändringar av fattade beslut jordbruksutskottet bör beredastillfälle att göra nödvändiga omdispositioner av anslagen.Näringsutskottets yttrande1992/93:NU10yBilaga 13KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1992/93:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m.(kompletteringsproposition) jämte motioner såvitt propositionenoch motionerna rör näringsutskottets beredningsområde.Näringsutskottet har utifrån sitt beredningsområde inte funnitanledning att kommentera något av de förslag som framläggs ipropositionen. Av de motioner som har väckts med anledning avdenna behandlar utskottet följande:1992/93:Fi92 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (9) att beslutar ge AP-fonden en utökad rampå för aktieplaceringar i små och medelstoraföretag.1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen42. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ändra både bolagsförhållanden ochägarförhållanden i riskkapitalbolagen och de s.k.portföljföretagen i syfte att förhindra fortsattmissbruk,46. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nivån för de exportgarantier som utfärdas avExportkreditnämnden höjs från nuvarande maximala 70 miljarderkronor till ,48. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att såväl u-krediter som exportkreditgarantier ihögre grad än tidigare kanaliseras till småföretagen,49. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det snabbt måste skapas bättre förutsättningarför enskilda uppfinnare och små innovationsföretag.1992/93:Fi94 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen18. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskkapitalfonderna,23. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna till handel med och Östeuropa.1992/93:Fi114 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens möjlighet att ta över fastigheter isamband med förhandlingarna med bankerna enligt vad i motionenanförts.1992/93:Fi121 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär att regeringen återkommer tillriksdagen med ett förslag till ett samlat näringspolitisktprogram i ett Europaperspektiv för småföretag,2. för detta ändamål för /94 anvisar ett anslagpå 500 miljoner kronor.NäringsutskottetNäringspolitiska åtgärderNäringspolitiskt programSocialdemokraterna vill använda en aktiv näringspolitik föratt åter få fart på hjulen i svenskt näringsliv, heter detinledningsvis i motion 1992/93:Fi121 (s). Ett genomgående tema ien sådan politik är att stärka småföretagen, anför motionärerna.De föreslår att ett samlat näringspolitiskt program med ettEuropaperspektiv skall utarbetas inom en kostnadsram på 500miljoner kronor.En viktig utgångspunkt för programmet skulle vara att ensamordning sker med EG:s näringspolitik. Det bör därför enligtmotionärerna klargöras vilka områden som kankomma att omfattas av EG:s olika branschprogram. Sverigesnäringsstruktur kan dock kräva nationella program på särskildaområden, anförs det. I motionen sägs vidare att det är angelägetatt den svenska gruvindustrin bevaras. Staten borde således taett stort ansvar för att baskarteringen och prospekteringenfortlever. Det näringspolitiska programmet skulle som en andrautgångspunkt innehålla stöd och stimulansåtgärder för att småoch medelstora företag skall kunna komma ut på Europamarknaden.Riksdagen har tidigare på förslag avnäringsutskottet avslagit motioner (s) med liknande krav.Utskottet (bet. 1992/93:NU25) anförde att näringspolitiken börges en generell prägel och att selektiva insatser bör undvikas.Motionerna följdes upp i en reservation (s).I kompletteringspropositionen (s.41) sägs att en avgrundstenarna i regeringens politik är ett livskraftigt små- ochnyföretagande. Det är i dessa företag som de nya möjligheternaoch de nya arbetstillfällena finns, anförs det.Enligt näringsutskottets mening bör inte heller den nuaktuella motionen föranleda något initiativ från riksdagenssida. Den näringspolitik som förordas i motionen -- innebärandebl.a. förslag om selektiva insatser på olika områden -- ärenligt utskottets uppfattning ingen framkomlig väg för att kommatill rätta med ekonomiska problem. Det visarerfarenheterna av Socialdemokraternas regeringspolitik under1980-talet. Det viktiga är i stället att fullfölja denekonomiska politik som regeringen har startat och som bl.a.innebär att det allmänna näringslivsklimatet skall förbättrasgenom generella åtgärder. Med det sagda avstyrker alltsånäringsutskottet motion 1992/93:Fi121 (s).RiskkapitalbolagenGenom beslut (prop. 1992/93:41, bet.FiU3) kanaliseras frånlöntagarfondsmedlen till två nyinrättadeportföljförvaltningsbolag och sex direktinvesteranderiskkapitalbolag. Den nya verksamheten skall vara inriktad motatt förse små och medelstora företag med olika former avriskkapital och skall drivas på affärsmässiga grunder.Portföljförvaltningsbolagen -- ochFörvaltnings AB -- skall i första hand bidra tillfinansiering av riskkapitalbolag, såväl befintliga som nya. Vartoch ett av portföljförvaltningsbolagen disponerar ett kapital påca . Bolagen har möjlighet att också lämnalånegarantier. Dessutom kan de gemensamt eller vart för sigbedriva verksamhet med s.k. mellankapital, dvs. utlåning utansäkerhet, som betraktas ligga mellan eget kapital ochtraditionellt lånekapital. Staten äger tills vidare avaktierna i bolagen, medan resterande aktier har tilldelats de ca150 företag som har betalat mest vinstdelningsskatt. För attmöjliggöra en notering av aktierna i bolagen har regeringenbemyndigats av att sälja en mindre andel av aktierna(prop. 1992/93:149, bet. FiU12).Riskkapitalbolagen bygger vidare på de regionalariskkapitalbolag som fattade beslut om.Riskkapitalbolagen skall investera i små företag och genomaktivt ägarengagemang medverka till investeringsobjektenstillväxt.