bet · GG01SfU7 · 1993-03-25 00:00:00 — Utskottet anser att beredningen avbetänkandena om mottagandet av asylsökande och flyktingar och ommeningsfull sysselsättning bör avvaktas, varför motionerna Sf623yrkandena 1 och2 och Sf629 inte påkallar någon riksdagensåtgärd.Ian och (nyd) anser i motion Sf22att de som vistas på förläggning skall delta i dagliga syssloroch i den undervisning i svenska som meddelas på förläggningeneller i anslutning till den. De som inte deltar i anbefalltarbete eller uteblir från svenskundervisning eller som hållersig undan utredning bör enligt motionen få vidkännas "ett rejältavdrag" på dagbidraget, och motionärerna begär etttillkännagivande om detta (yrkande 5).Frågan om avdrag på dagbidraget för asylsökande i vissa fallbehandlas som ovan framgår i betänkandet Mottagandet avasylsökande och flyktingar. Utskottet anser att beredningen avbetänkandet bör avvaktas även i denna del, varför inte hellermotion Sf22 yrkande5 påkallar någon åtgärd.Hälso- och sjukvård m.m.Flyktingar och andra invandrare som folkbokförts i harrätt till samma hälso- och sjukvård som befolkningen i övrigt.Kostnaderna betalas på samma sätt som för befolkningen i övrigtgenom sjukvårdshuvudmannen och . Förasylsökande och andra utlänningar som saknar uppehållstillståndgäller att de endast har rätt till akut sjukvård, akut tandvård,förlossningsvård och vård vid abort. Enligt förordningen(1990:927) om statlig ersättning för mottagande av flyktingaroch vissa andra utlänningar har sjukvårdshuvudmännen i fråga omasylsökande rätt till ersättning av staten genom Invandrarverketför akut- och förlossningsvård samt för vård vid abort.Ersättningens storlek bestäms enligt riksavtalet för hälso- ochsjukvård. kan ersätta kostnader för akuttandvård och för medicin inom ramen för bestämmelserna omsärskilt bidrag, och verket får vidare ersätta kostnaderna förhälsoundersökning av asylsökande.Akutvård tolkas i överensstämmelse med den definition somanges i 4§ hälso- och sjukvårdslagen. I Socialstyrelsensallmänna råd (1988:8) om hälsovård för flyktingar ochasylsökande anges några riktlinjer för vad som avses medakutvård. Avgörande vid bedömningen är om en fördröjning avvårdinsatserna kan leda till negativa följder för patienten --varvid bl.a. poängteras att psykiska symtom och störningar somångest och depressioner kräver akuta åtgärder -- och att vidbedömningen hänsyn måste tas till patientens möjligheter att fåvård . Den asylsökandes behov av vård måstebedömas i perspektivet av att det kan dröja innanhan har möjlighet att få annan vård än akutvård och att dettahar särskilt stor betydelse när det gäller barn.I råden anges vidare att hälsovården för asylsökande skallinledas med en hälsoundersökning efterpersonens ankomst till . När det gäller barn börhälsoundersökningen i allmänhet innefatta läkarundersökning.Hälsoundersökningen bör ses som en familjeutredning därundersökning av barn och föräldrar så långt möjligt samordnas.Barn bör dessutom få kontakt medbarnhälsovården så att en barnhälsovårdsjournal kan upprättas.Skolbarn bör på samma sätt få kontakt med skolhälsovården.Gravida kvinnor bör också enligt råden erbjudas enläkarundersökning och få kontakt med mödravården, där enmödrahälsovårdsjournal skall upprättas. I fråga om gynekologiskaundersökningar anges att flyktingar och asylsökande börinformeras om möjligheten att genomgå gynekologisk hälsokontrollmen det påpekas också att denna undersökning kan vara känslig.Socialstyrelsen redovisade ett regeringsuppdragatt följa utvecklingen av det psykiska och fysiska hälsolägethos flyktingbarn och flyktingungdomar i . Styrelsenframhöll att det fanns rapporter om att gällande regler omasylökande barns rätt till akut sjukvård tolkas godtyckligt ochföreslog att regeringen skulle ta initiativ till en närmareutredning om vidgad rätt till hälso- och sjukvård, inkl.tandvård, för asylsökande barn.Socialstyrelsen håller på med en revidering avde allmänna råden om hälso- och sjukvård för flyktingar ochasylsökande.Det har enligt regeringen funnits flera skäl att begränsahälsoundersökningarna. Det har visat sig att det är mycketsällan man påträffar några smittsamma eller andra sjukdomargenom de omfattande provtagningsprogram som genomförts.Provtagningarna bör i stället differentieras och anpassas medhänsyn till att förhållandena och riskerna för ohälsa i hög gradskiljer sig mellan olika asylsökande och flyktingar, bl.a.beroende på varifrån de kommer. Regeringen har -- efteranmälan i proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin -- beslutat om en begränsning avhälsoundersökningarna så att omfattning och innehåll meranpassas till en riskbedömning för olika grupper.I det ovan nämnda betänkandet Mottagandet av asylsökande ochflyktingar anser utredaren att asylsökande även fortsättningsvisskall ha tillgång till akut sjuk- och tandvård men atttillgången inte skall vara större än för befolkningen i övrigtoch att asylsökande i första hand bör ges sjukvård på vanligavårdcentraler etc. För att dämpa efterfrågan och för att ge enrealistisk bild av vad det kostar att leva i bör deenligt utredaren betala för sina sjuk- och tandvårdsbesök påsamma sätt som övriga i samhället gör.Föredragande statsrådet anmäler i budgetpropositionen att honanser att vissa regeländringar i fråga sjukvårdskostnaderna ärangelägna och att hon avser att återkomma till regeringen medförslag om att någon form av egenavgift införs och att reglernaför ersättning av sjukvårdskostnader ändras så attInvandrarverket inte är tvingat att följa det s.k. riksavtalet.Genom att verket på vissa håll i landet är en mycket stor "kund"hos sjukvårdshuvudmannen torde det i vissa fall enligtföredraganden vara möjligt att träffa avtal med enskildalandsting om en lägre ersättningsnivå än vad som anges iriksavtalet. godkännande begärs av aviseraderegeländringar för sjukvårdsersättningar.I motion Sf22 anser och (nyd)att asylsökande och flyktingar bör betala vanlig patientavgiftför sjuk- och tandvård för att dämpa överkonsumtion av sjukvård,och de begär ett tillkännagivande härom (yrkande 12).Utskottet har inte någon erinran mot det i propositionenbegärda godkännandet av aviserade regeländringar. Härigenomtillgodoses i viss mån motion Sf22 yrkande12, och utskottetvill i övrigt hänvisa till den fortsatta beredningen avbetänkandet Mottagande av asylsökande och flyktingar och detdäri givna förslaget om avgifter vid sjuk- och tandvårdsbesök.Lena () hänvisar i motion Sf634 till FN:sbarnkonvention och kritiserar dess tillämpning i asylärenden.Hon anser att svenska myndigheter gjorten allt snävare tolkning av förpliktelserna enligtbarnkonventionen mot barn som är flyktingar och asylsökande.Motionären nämner i motionen tre att-satser -- att regeringenerkänner att är tillämplig även för deasylsökande barnen, att flyktingbarn på förläggningarna fåradekvat hälso- och sjukvård samt rehabilitering (inbegripetlekmöjligheter), att barns yttranderätt i asylländernagaranteras. Hon begär ett tillkännagivande om tillämpningen avbarnkonventionen i samband med asylärenden.I motion Sf625 av () framhålls vikten avtidiga insatser för flyktingbarn med handikapp eller skador sommedför försenad utveckling, vare sig barnet och dess familj fårstanna i eller inte. Motionären begär attSocialstyrelsen skall kartlägga omfattningen avutvecklingsstörda flyktingbarns behov och att förslag tillåtgärder skall läggas fram för riksdagen.Efter godkännande av trädde ombarnets rättigheter i kraft för del den 2 september1990. I enlighet med sina förpliktelser enligt konventionen harSverige lämnat en första rapport till FN om hur Sverigeföljer konventionens bestämmelser. Rapporten har granskats avFN:s särskilda kommitté för barnens rättigheter, som ocksåavlämnat sina synpunkter. Såvitt avser rätten till sjukvård förasylsökande barn vill utskottet hänvisa till vad som ovananförts om asylsökandes rätt till sådan vård, bl.a. omtolkningen av akutbegreppet såvitt avser barn. I övrigt villutskottet i fråga om såväl den motionen som motion Sf625 hänvisatill pågående revidering av sina allmänna rådoch till beredningen av förslagen i betänkandet Mottagande avasylsökande och flyktingar. I avvaktan på denna beredningavstyrker utskottet bifall till motionerna Sf625 och Sf634.Gudrun m.fl. (v) anför i motion Ju618 att en så storandel som 20--av de asylsökande har varit utsatta förtortyr och att många har grava fysiska och psykiska skador.Motionärerna kritiserar att dokumentationen är bristfällig ochsporadisk och att de flesta flyktingar med tortyrskador aldrigblir föremål för sakkunnig utredning och aldrig får någonbehandling. Motionärerna anser det nödvändigt att medel anslåsför ett centrum på nationell nivå för diagnostisering ochdokumentation av tortyrskador, förslagsvis med anknytning tillKarolinska sjukhuset, och medel bör tas frånförläggningsverksamheten, vilket enligt motionärerna är möjligtom kommunerna tar över förläggningsverksamheten. Landstingen börges erforderliga medel för behandling av tortyrskadade ochbehovet av utbildade läkare och annan sjukvårdspersonalundersökas. Motionärerna begär dels ett förslag om inrättande avett centrum för diagnostik och dokumentation av tortyrskador(yrkande3), dels att medel omfördelas från anslaget förförläggningskostnader till landstingen för behandling avtortyrskadade.Två motioner tar upp frågan om åtgärder för kvinnor somutsatts för våldtäkt i bl.a. . ViolaFurubjelke m.fl. (s) hänvisar i motion U627 till vad somframkommit om att muslimska kvinnor i Bosnien-Hercegovinautsatts för systematiska våldtäkter och begär att kvinnor somsöker asyl i tillsammans med barn som blivit följden avsådan våldtäkt skall erbjudas specialisthjälp för att komma översina svåra upplevelser (yrkande4). ()hänvisar i motion Sf605 också till situationen iBosnien-Hercegovina. Eftersom det inte finns någon kunskap omeller statistik över hur många kvinnor och barn som blivitutsatta för systematiska våldtäkter och som finns i vårt land,anför motionären att antalet kvinnor i frånBosnien-Hercegovina och behöver kartläggas(yrkande1), att särskilda team med bl.a. läkare och psykologerbör inrättas för att hjälpa de kvinnor och barn som utsatts förframför allt systematiserade våldtäkter (yrkande3), och atthälsoundersökningar vid invandrarslussar och förläggningar böromfatta även gynekologisk undersökning på kvinnor och flickorfrån det (yrkande2).Som nämnts ovan i avsnittet om invandringsfrågor har utskottethört två läkare med kunskaper om situationen för våldtagnakvinnor i det tidigare , och statsrådet i ett frågesvar redogjort för vilkaåtgärder som regeringen är beredd att vidta till vård och stödför massvåldtäkternas offer.Bl.a. med anledning av vad de båda läkarna uppgett bl.a. omsvårigheterna för de våldtagna kvinnorna att berätta om sinaupplevelser vill utskottet framhålla att någon systematisk sådankartläggning som begärs i motion motion Sf605 kan vara förenadmed problem, vilket inte hindrar att ansvariga myndigheter kanbehöva försöka bilda sig en uppfattning i frågan. ISocialstyrelsens allmänna råd anges som ovan återgivits attinformation skall ges om gynekologisk hälsokontroll men påpekasockså att sådana undersökningar kan vara känsliga samt attgravida kvinnor bör erbjudas läkarundersökning. ChristinaDoctare har i sin berättelse för utskottet också framhållitbehovet av stöd och hjälp -- förutom av professionell medicinskpersonal -- av en förstående omgivning med rätt språk- ochkulturbakgrund. Utskottet utgår från att vederbörandemyndigheter uppmärksammar och så långt möjligt försökertillgodose detta behov och föreslår att lämnar motionSf605 yrkandena 1 och 2 utan bifall.Psykiatriutredningen har i sitt avlämnade betänkande(SOU1993:3) Statligt stöd till rehabilitering av tortyrskadadeflyktingar m.fl. redogjort för pågående verksamheter i landetsamt förordat att staten skall ta ett mer övergripande ansvargenom att skapa en verksamhet på nationell nivå som stöd förflyktingar och invandrare med tortyrskador och andra traumata.Betänkandet remissbehandlas . Utskottet anseratt beredningen av betänkandet bör avvaktas och motionerna Sf605yrkande 3, U627 yrkande 4 och Ju618 yrkande3 därmed lämnasutan bifall.MedelsanvisningFrån anslaget Förläggningskostnader m.m. finansierasInvandrarverkets förläggningsverksamhet med utredningsslussaroch asylförläggningar. Även verkets tolk- ochöversättningskostnader för verksamheten med asylprövningar skallfr.o.m. /94 finansieras från detta anslag.Regeringen begär i budgetpropositionen ett förslagsanslag på6407000000 kr.Behovet har beräknats efter ett antal asylsökande underbudgetåret om 30000 och ett genomsnittligt antal belagdaplatser på förläggningarna om 62000 med en genomsnittligdygnskostnad om 281kr. Dygnskostnaden har beräknats med hänsyntill de besparingsåtgärder i form av sänkt dagersättning till deasylsökande och mindre omfattande hälsoundersökningar somnyligen beslutats. Vid bedömningen har också räknats med attförläggningarnas sjukvårdskostnader bör kunna reduceras medminst . Resultatet av granskning avkostnadseffektiviteten vid anskaffningar avförläggningskapacitet kan enligt regeringen komma att initieraytterligare sänkningar av dygnskostnaderna vid utredningsslussaroch förläggningar. Vid bedömningen har regeringen också beaktatatt skall svara för hela kostnaden förskolundervisning för asylsökande barn som vistas på förläggning.Medelsanvisningen tas upp i flera motioner.Ingvar m.fl. (s) kräver i motion Sf626 ett programför att minska antalet asylsökande i förläggningar underkommande år. Motionärerna vill anslå medel för detta och kräveratt regeringen lägger fram förslag om hur dessa medel skallanvändas, inkl. de förslag om lagändringar som kan krävas föratt påskynda asylprövningen. Motionärerna anser attInvandrarverket bör kunna teckna ytterligare avtal medkommunerna om mottagning av flyktingar med uppehållstillstånd omså skulle behövas, och de föreslår att -- med ett ökatbeslutsfattande både hos och Utlänningsnämndenoch som en följd av minskat antal personer på förläggningarna --förläggningsanslaget skall minskas med (yrkande11).Ian och (nyd) begär i motion Sf628(yrkande 2) att anslaget reduceras till 3300000000 krgenom att dygnskostnaden sänks till mycket lägre nivå ochskärpta asylregler minskar antalet asylsökande.Gudrun m.fl. (v), som i motion Sf633 anför attmottagandet av asylsökande bör flyttas över till kommunerna avbl.a. ekonomiska skäl och begär ett tillkännagivande om detta(yrkande8), hänvisar till detta i motion Fi213 och begär attanslaget minskas med (yrkande11).I den ovan nämnda motion Ju618 av m.fl. (v)begärs att medel omfördelas från anslaget förförläggningskostnader till landstingen för behandling avtortyrskadade i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande4).Frågan om en förändring av mottagningssystemet för asylsökandebehandlas som ovan framgått i betänkandet Mottagandet avasylsökande och flyktingar, och betänkandet remissbehandlas förnärvarande. En allmän tendens är enligt regeringens skrivelseatt allt fler förläggningar numera drivs i regi. Någonsådan förändring av systemet som begärs i motionerna Sf633yrkande 8 och Fi213 yrkande 11 kan enligt utskottets uppfattninginte minska anslagsbehovet . I fråga om deti motion Sf626 yrkande 11 begärda programmet för att minskaantalet asylsökande i förläggningar och förslag med behövligalagändringar för att påskynda asylprövningen utgår utskottetfrån att regeringen kontinuerligt följer vad som kan göras föratt påskynda handläggningen, och i fråga om mer omfattandeprogram med lagändringar för asylprövningen, kan ett sådantprogram enligt utskottets uppfattning inte läggas fram i sådantid att det kan påverka anslagsbehovet för nästkommande budgetårutan bör övervägas inom ramen för den ovan nämndaparlamentariska kommitténs arbete. Detsamma gäller de i motionSf628 yrkande 2 begärda skärpta asylreglerna. -- Någon sänkningav anslaget i förhållande till vad regeringen föreslagit kansåledes enligt utskottets uppfattning inte ansesrealistisk, och därmed kan inte heller någon sådan omfördelningav medel som begärs i motion Ju618 yrkande4 ske. -- Utskottettillstyrker med det anförda regeringens förslag tillmedelsanvisning.Invandrar- och integrationsfrågorAllmänt om invandrarpolitikenSom redovisats i inledningen till detta betänkande omfattarinvandrarpolitiken sådana åtgärder som samhället vidtar för attunderlätta invandrares, inkl. flyktingars, introduktion ochintegrering i det svenska samhället. Målen förinvandrarpolitiken antogs av och sammanfattasi begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. År 1986fastslogs att dessa övergripande mål alltjämt skall gälla (prop.1985/86:98, SfU20, rskr. Målen syftar till likarättigheter och möjligheter för invandrare i förhållande tillden övriga befolkningen. De skall också leda till respekt förden enskildes identitet och integritet, möjligheter att utveckladet egna kulturarvet inom ramen för de grundläggande normer somi gäller för mänsklig samlevnad samt ömsesidig tolerans,solidaritet och gemenskap mellan människor av olika ursprung.Goda etniska relationer bör prägla det svenska samhället, ochsamhället bör markera sitt avståndstagande från alla uttryck företnisk intolerans.Revisorerna konstaterar i sitt förslag att gruppen invandrarei dag har en sammansättning och bakgrund som i många avseendenskiljer sig från de förhållanden som rådde närden nuvarande invandrarpolitiken lades fast. De ekonomiska ocharbetsmarknadsmässiga förutsättningarna för integrationen i detsvenska samhället har även förändrats. Revisorerna anser att detfinns anledning att se över invandrarpolitiken mot bakgrund avSveriges närmanden mot EG och . Revisorerna föreslåratt en genomgripande översyn av hela invandrarpolitiken görs.Översynen bör ske i form av en särskilt tillkallad utredning. Iöversynen bör man göra en genomgång av invandrarpolitikens måloch medel, belysa kopplingen till andra politikområden såsomarbetsmarknads- och socialpolitiken samt utformningen avenskilda invandrarpolitiska åtgärdssystem somhemspråksundervisning, svenska för invandrare och det nyastatsbidragssystemet till kommunerna. I översynen bör man beaktaresultaten av pågående utredningsarbete rörande utlänningslagenoch asylfrågorna, inte minst vad gäller att beivra brottslighetbland invandrare och asylsökande.Sinikka m.fl. (s) anför i motion Sf16 i denna del attrevisorernas förslag om en övergripande översyn av helainvandrarpolitiken är bra. De framhåller i motionen attinvandrarpolitiken behöver debatteras, utsättas för regelbundetåterkommande demokratisk granskning, precisering och översyn avde instrument som behövs för politikens måluppfyllelse. Ettytterligare tungt vägande argument för en sådan översyn är denökade gemensamma arbetsmarknad som följer av ett EES-avtal.Även m.fl. (nyd) instämmer i motion Sf17 irevisorernas krav på en ordentlig och allsidig översyn avinvandrarpolitiken. I motionen citeras en gemensam skrivelsetill regeringen från generaldirektörerna förArbetsmarknadsverket och . Motionärernaanför att en hel del i skrivelsen är värt att beakta.Motionärerna begär i yrkande 7 ett tillkännagivande om vad somanförts om en översyn av invandrings- och invandrarpolitiken.Utskottet delar revisorernas uppfattning att det behövs enöversyn av invandrarpolitiken. Det har gått sedanmålen för den svenska invandrarpolitiken senast lades fast.Samhällsförändringar går allt snabbare och omvärlden får alltstörre betydelse för den inhemska politiken också på detinvandrarpolitiska området. Emellertid har regeringen, efter detatt revisorernas förslag redovisats, beslutat att tillsätta enparlamentarisk kommitté som skall se över bl.a.invandrarpolitiken. Av kommitténs direktiv framgår att kommitténfått i uppdrag att se över flera av de förslag som revisorernalämnat. Utskottet finner att såväl revisorernas förslagbeträffande en översyn av invandrarpolitiken som motionerna Sf16i denna del och Sf17 yrkande 7 således blivit tillgodosedda.Ersättning till kommunerna m.m.ErsättningssystemetSom ovan redovisats har kommunerna ansvar för introduktionen idet svenska samhället av flyktingar som får uppehållstillstånd iSverige. Ett nytt system för samordnat flyktingmottagande ochför ersättning till kommunerna gäller fr.o.m. (prop. 1989/90:105, SfU21, rskr. Detta system är en del avett samlat reformprogram med syfte att underlätta för främstflyktingar att få en fast förankring isvenskt arbets- och samhällsliv och därmed minska deras beroendeav samhällets stöd. I programmet ingår även en reformeradsvenskundervisning för vuxna invandrare (prop. 1989/90:102,UbU27) och målinriktad prioritering inom arbetsmarknadsverket avtidiga insatser till förmån för flyktingar och andra invandrare(se 1989/90:AU11).I det nya systemet för ersättning till kommunerna harersättningarna för ekonomiskt bistånd till flyktingar ochhuvuddelen av övriga bidrag till kommunerna lagts samman i enschabloniserad engångsersättning som räknas upp medhänsyn till bl.a. kostnadsutvecklingen. Bestämmelser omersättning finns i förordningen (1990:927) om statlig ersättningför flyktingmottagande m.m. uppgår ersättningen till138300 kr för en flykting som fyllt och förett barn . Halvt schablonbelopp lämnas till denkommun som först tar emot flyktingen och gör en plan för hanseller hennes introduktion. Beloppet betalas ut kvartalet efteratt flyktingen anlänt till kommunen. Om flyktingen bor kvar ikommunen får kommunen ytterligare ett halvtschablonbelopp. Ersättningen skall täcka kommunens kostnader förbl.a. ekonomiskt bistånd, bostad, introduktion,svenskundervisning samt tolkar och administration.Särskilda beräkningsgrunder gäller för ersättning vidflyttning till en annan kommun än mottagningskommunen. Om enflykting flyttar till en annan kommun fården nya kommunen ett helt schablonbelopp under förutsättning attflyktingen bor kvar där minst sex månader.Schablonersättningen utgår för mottagning av s.k.kvotflyktingar, konventionsflyktingar, krigsvägrare, defacto-flyktingar och utlänningar som fått uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Ersättning utgår också för andra utlänningarsom placerats ut från förläggningar till enkommun. Schablonersättning lämnas i princip också för alla somfår uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en personsom mottagits som flykting, under förutsättning att den anhörigeanlänt från det att den först anlände togs emot i enkommun.Kommuner som träffat överenskommelse med omflyktingmottagande får utöver schablonersättningen engrundersättning för sin basorganisation. Grundersättningenmotsvarar schablonersättningen för tre vuxna flyktingar, dvs.för närvarande 414900 kr.För handikappade och äldre flyktingar har i princip tidigareersättningssystem behållits, vilket innebär att kommunerna fårersättning för kostnader för socialbidrag som utges tillflyktingar som vid tiden för uppehållstillstånd var över 60 åreller som inte kan försörja sig på grund av sjukdom ellerhandikapp som förelåg vid ankomsten till eller som harsamband med situationen som flykting. Ersättning lämnas enligtdet nya systemet också för kommunernas kostnader för socialhemhjälp och färdtjänst och ett halvt schablonbelopp utges vidinflyttningen till kommunen.Efter prövning i varje enskilt fall finns det i det nyaersättningssystemet möjlighet för kommunerna att erhållaersättning för vissa typer av extraordinära kostnader. Sådanakostnader kan vara att kommunerna vidtar särskildakostnadskrävande åtgärder för att få fram fler bostäder tillflyktingar, kostnader för tolkar vid mottagning av nyflyktinggrupp eller kostnader för åtgärder för ett mycket stortantal flyktingar .