bet · GG01SoU15 · 1993-03-18 00:00:00 — 1991/92:150) att denskulle återkomma med ett förslag om utvidgad lagreglering påbarnomsorgsområdet.Frågan om en utvidgad lagreglering av kommunernas ansvar påbarnomsorgsområdet bereds i Socialdepartementetmed beaktande bl.a. av de samhällsekonomiska effekterna.Socialstyrelsen svarar för uppföljning och utvärdering avkommunernas insatser när det gäller omsorgerna om barn ochungdomar. har en stor del av informationsinsamlingen ombarnomsorgen skett utifrån ansökningshandlingarna omstatsbidrag. Denna information bortfaller med det nyabidragssystemet. Därför måste nya metoder och arbetssättutvecklas för att följa upp och utvärdera verksamheterna. Dettabör ske dels genom statistiska beskrivningar av verksamheten,dels genom ingående analyser av kvalitativa faktorer. Frågor omstatistisk uppföljning och utvärdering av socialtjänstenbehandlas i 1993:1 Statistik för uppföljning ochutvärdering av socialtjänsten.Regeringen har tidigare gett i uppdrag att,vid sidan av eller i anslutning till projektet , följa utvecklingen av barns villkor i detomfattande omställnings- och förnyelsearbete som pågår ikommunerna. I uppdraget beskrivs några prioriterade områden,däribland barnomsorgen, men också utvecklingen av invandrar- ochflyktingbarnens situation med avseende på hemspråksstödetsomfattning och inriktning.Socialstyrelsen har i en rapport med sju bilagor Barnsvillkor i förändringstider delredovisat uppdraget och bl.a.anfört följande i en inledande sammanfattning.Genom en rad undersökningar har uppgifter samlats in ombesparingar och förändringar i verksamheter för barn och ungaunder 1992 och 1993. Det centrala är uppföljningen av dengenerella kvaliteten i samhällets insatser för barn och unga. Denationella målen måste upprätthållas. I grunden handlar det omalla barns och ungdomars rätt till utveckling, kultur,meningsfull fritid, kontakt med vuxna, delaktighet,uppmärksamhet och respekt. Resurser för vård, omsorg,utbildning, fritid och kultur för barn och ungdomar utgörtillsammans merparten av de kommunala utgifterna. Det betyderatt besparingar även behöver göras på dessa områden med desparkrav som finns i kommunerna. En allmän bild av situationen1992 är att besparingarna inom verksamheter för barn och unga påde flesta håll gått att genomföra utan allvarliga försämringarav kvaliteten. ser situationen mer allvarlig ut.Samtidigt med besparingar sker omfattandeorganisationsförändringar i kommunerna som innebär storaförändringar i verksamheterna för barn och ungdomar.Förhoppningen är att nya organisationsformer skall leda till ettmera samlat grepp i kommunen över barn- och ungdomsfrågor, tillekonomiska samordningsvinster och till att hindrande murar rivs.Det finns också många goda erfarenheter av detta arbete. Iblandhar dock förändringarna gått mycket snabbt, utanbehovsinventering och definition av målen. har inteheller grundläggande förutsättningar för kvalitet beaktas, somt.ex. bevarande av kontinuitet.Uppdraget skall slutredovisas den 1 mars 1994.Utskottet anser att något initiativ från inte behövsmed anledning av motionerna So604 yrkande 1 och So609 yrkande 1.Motionerna avstyrks.I samma motioner begärs tillkännagivanden till regeringen omvad som anförts i motionerna om principerna för rättvisa,kvalitet och valfrihet i barnomsorgen, So604 yrkande 3 ochSo609 yrkande 4. Motionärerna anför att valfriheteninskränks kraftigt genom höjda och differentierade avgifter samtäven när det gäller omsorgsform. Enligt motionärerna är dengrundläggande rättigheten en lagstadgad rätt till plats ibarnomsorgen. Då ställs inga barn utanför.Enligt budgetpropositionen uppkommer bl.a. såsom en följd avdet ändrade statsbidragssystemet ett behov av en utvidgadlagreglering av kommunernas ansvar på detta område. En sådanlagreglering anses nödvändig för att säkerställa etttillräckligt stöd för enskilda alternativ och för att skapaförutsättningar för att efterfrågan på barnomsorg utanför hemmetskall tillgodoses. Regeringen avser att senare i vår lägga framförslag till en sådan lagreglering.Riksdagen bör enligt utskottet inte föregripa regeringenskommande förslag om ytterligare lagreglering av kommunernasansvar för barnomsorgen. Utskottet erinrar om att verksamhetenvid enskilda förskolor och fritidshem står under offentligkontroll och omfattas av bestämmelser i socialtjänstlagen ochmed stöd därav i socialtjänstförordningen och Socialstyrelsensbindande föreskrifter på området. Socialtjänstkommitténhar i uppdrag att se över bl.a. tillstånds- och tillsynsfrågorsom rör enskild barnomsorg. Motionsyrkandena i motionerna So604(s) yrkande 3 och So609 (s) yrkande 4 avstyrks därför.Fem motioner tar upp frågan om vårdnadsbidrag. I motionSo610 (v) begärs ett tillkännagivande om de negativa sidornaav ett vårdnadsbidrag (yrkande 2). Vårdnadsbidrag är enligtmotionärerna en fattigdomsfälla som motverkar jämlikheten mellanmän och kvinnor och konserverar de segregerade könsrollerna.I motion So617 (nyd) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om en ny familjepolitik (yrkande 1). Sammayrkande finns i motion Fi211 (nyd) (yrkande 9).Motionärernas förslag går ut på att de nuvarande subventionernatill barnomsorg, föräldraförsäkring, barnbidrag ochbidragsförskott skall användas till dels ett vårdnadsbidrag,dels ett barnbidrag. Förslaget utvecklas i motion So617yrkandena 2, 5, 6, 10 och 12. I motionerna A811 (c) yrkande23, So613 (c) och So606 (m) begärs också tillkännagivanden ombehovet av att införa ett vårdnadsbidrag.Utskottet ställer sig bakom regeringens familjepolitiksom syftar till att underlätta för föräldrarna att själva väljaden vård och fostran av barnen och den arbetsfördelning sompassar dem och barnen bäst. Familjepolitiken skall främja bådevalfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män genom attolika hinder för fritt utnyttjande av olika barnomsorgsformertas bort och därigenom möjliggör valfrihet försmåbarnsföräldrar. Den som väljer att förvärvsarbeta skall haekonomiskt utbyte av detta. Om varje familj får lösabarnomsorgen på det sätt den själv önskar skapas, enligtutskottet, större trygghet. Det innebär att det måste finnasbarnomsorg utanför hemmet av god kvalitet för dem som vill hadet men också bättre ekonomiska möjligheter för dem som önskarstanna hemma när barnen är små. Ett förslag till vårdnadsbidragkommer enligt regeringen att läggas fram när de ekonomiskaförutsättningarna så medger.Något initiativ från sida med anledning avmotionerna A811 (c) yrkande 23, So613 (c) samt So606 (m) behövsinte. Motionerna avstyrks.Den negativa beskrivningen av ett vårdnadsbidrag som görs imotion So610 (v) kan utskottet inte ställa sig bakom. Utskottetavstyrker därför motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 2).Utskottet motsätter sig förslagen från Ny demokrati imotionerna Fi211 yrkande 9 samt So617 yrkandena 1, 2, 5, 6, 10och 12 eftersom förslagen skulle få mycket negativa konsekvenserför många barnfamiljer. Motionerna avstyrks.Hälso- och sjukvårdI motionerna So439 (s) yrkandena 1--2 och 6 och So449 (s)yrkandena 2 och 3 begärs olika tillkännagivanden på hälso- ochsjukvårdens område. Motionärerna anser sammanfattningsvis attdet är viktigt att primärvården byggs ut så att den får störreslagkraft i att förebygga ohälsa samt att hälso- och sjukvårdensresurser bör fördelas rättvist och efter behov.Sjukvårdsutredningen bör enligt motionärerna få i uppdrag attbelysa en garanti i det sistnämnda hänseendet. Motionärernabegär också att beslutar ta initiativ tillöverläggningar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen i syfteatt gemensamt fastlägga riktlinjer för en omstrukturering avsjukvården i riktning mot en utveckling av primärvården med ökadläkartäthet och mer resurser till det förebyggande arbetet.Utskottet konstaterar att det övergripande målet för hälso-och sjukvården i är en god hälsa och en vård på likavillkor för hela befolkningen. Dessa mål omfattar alla, oavsettålder och kön, sociala förhållanden, inkomst samt bostadsort. Enförutsättning för att de olika sjukvårdshuvudmännen skall kunnaskapa likvärdiga villkor i fråga om att upprätthålla en godkvalitet i hälso- och sjukvården är, enligt utskottet, attresurserna kan fördelas över landet efter befolkningensvårdbehov. En betydelsefull förbättring av folkhälsan totaltsett kan uppnås om de mest utsatta gruppernas hälsa förbättras.Utskottet anser att detta är en angelägen uppgift i detfortsatta folkhälsoarbetet och den kräver samverkan mellan olikasamhällssektorer.Två parlamentariska utredningar har stora och viktiga uppdragpå hälso- och sjukvårdens område dels Kommittén (S 1992:04) omhälso- och sjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000,dels Utredningen (S 1992:02) om prioriteringar inom hälso- ochsjukvården.Enligt direktiven (dir. 1992:30) bör HSU 2000 ta ställningtill vem som skall finansiera vården, vem som skall ansvara föratt vården finns tillgänglig, i vilka former produktionen börske samt hur samhällets kontrollsystem bör vara uppbyggt.Kommitténs ställningstaganden bör utgå från en analys ochvärdering av i första hand tre finansierings- ochorganisationsmodeller. Dessa tre modeller kan sammanfattningsvisbeskrivas enligt följande:Reformerad landstingsmodell, som bygger på dagens system,där landstingen och kommunerna ansvarar för finansiering ochtillhandahållande av hälso- och sjukvård.Primärvårdsstyrd vård, som bygger på att en husläkare, somden enskilde själv valt, vid behov köper specialist- ochslutenvård från en tänkt vårdgivare.Obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där resurserna förhälso- och sjukvård samlas hos en eller flera offentligaförsäkringsgivare. Landstingens rätt att ta ut skatt för hälso-och sjukvård upphör därmed.Förslagen bör utgå från att konkurrens mellan olika typer avvårdproducenter, offentliga såväl som privata, i allmänhetfrämjar produktiviteten. Mot den bakgrunden bör kommitténundersöka förutsättningarna för att bl.a. överföra vissaoffentliga vårdinrättningar till stiftelser, offentliga ellerprivata bolag m.m.Kommittén bör ta del av förhållandena i andra länder ochförutsättningslöst studera för- och nackdelar med olikafinansieringssystem. Bland de länder som anses vara särskiltintressanta att studera nämns i direktiven skall enligt direktiven (dir. 1992:8)överväga hälso- och sjukvårdens roll i välfärdsstaten och lyftafram grundläggande etiska principer som kan ge vägledning ochligga till grund för öppna diskussioner om prioriteringar inomhälso- och sjukvården. Vidare sägs i direktiven att frågan omprioriteringar inom vården kommer att bli änmer central i debatten om sjukvården eftersom det handlar omfördelningen av resurser, om val och om värderingar.En av förklaringarna till de ökade kraven på sjukvården är denbiomedicinska utvecklingen som har gjort det möjligt att botaallt fler sjukdomar eller att lindra sjukdomsförlopp. En annanär att andelen mycket gamla människor i samhället ökar. Det ären grupp som kräver en stor del av sjukvårdens resurser.Ytterligare en faktor är människors ökade förväntningar påvården, heter det i direktiven.De faktorer som nämns under rubriken förprioriteringar i direktiven är öppenhet, etiska principer samtbeslutsnivåer och aktörer.Utskottet delar motionärernas uppfattning att primärvården ären mycket viktig del av hälso- och sjukvården. Den utgör basen ivården och utgår från en helhetssyn på människan. Primärvårdenomfattar en bred verksamhet från prevention till diagnostik,behandling och rehabilitering. Primärvården bör finnas närabefolkningen och vara tillgänglig för alla.För att förbättra tillgängligheten och kontinuiteten i denöppna vården föreslår regeringen (prop. 1992/93:160) att etthusläkarsystem införs successivt i hela landet fr.o.m. den 1januari 1994 för att vara fullt utbyggt vid utgången av år 1995.Hela befolkningen skall senast ha tillgångtill och kunna välja sin egen husläkare.Fyra grundförutsättningar bör enligt förslaget gälla närhusläkarreformen genomförs.Ingen förändring skall ske av det övergripandefinansieringssystemet för hälso- och sjukvården i samband medatt husläkarreformen genomförs.Landets invånare skall fritt kunna välja sin husläkare blanddem som är verksamma som sådana.Husläkaråtagandets omfattning skall kunna variera efter lokalabehov och förutsättningar.De blivande husläkarna skall i princip själva kunna väljadriftform för verksamheten. Detta underlättas av att frietablering införs för dem som uppfyller kompetenskraven på enhusläkare.Enligt förslaget (prop. s. 27 f.) syftar husläkarreformen tillett bättre resursutnyttjande och en geografisk utjämning avläkarinsatserna inom primärvården. Alltför mycket av densjukvård som skulle kunna ges av allmänläkare inom primärvårdenförmedlas av läkare inom andra specialiteter, som oftastär knutna till sjukhusen. Regeringen utgår från att enhusläkarreform kommer att bidra till en bättre balans mellanprimärvård resp. läns- och regionsjukvård och därmed etteffektivare resursutnyttjande.För att husläkarreformen skall få avsedd effekt, somde positiva erfarenheter som uppnåtts till följd avprimärvårdens utveckling måste tas till vara, är husläkarenssamarbete och samspel med övrig hälso- och sjukvård samt andraservice- och vårdgivare av vital betydelse. Genom att delsställa krav på sådan samverkan i ett husläkaråtagande, delslagreglera sjukvårdshuvudmännens sätt att bestämma vad som skallåligga husläkaren vad gäller bl.a. samverkan med andra aktörerinom vård- och rehabiliteringsområdena markeras denna betydelsei förslaget (prop. s. 66). Möjligheterna att ta till vara detsom är bra och välfungerande inom dagens primärvård, inkl.samverkan med övriga personalgrupper inom densamma, garanterasgenom att sjukvårdshuvudmännen själva föreslås besluta omhusläkaråtagandets omfattning.Utskottet konstaterar att motionärernas utgångspunkt ihuvudsak är ett fortsatt offentligt monopol inom hälso- ochsjukvården. Vidare anser utskottet att förslaget om husläkaredelvis tillgodoser motionärernas önskemål om en utveckling avprimärvården. I övrigt anser utskottet att regeringens kommandeförslag mot bakgrund av arbetet inom HSU 2000 ochPrioriteringsutredningen bör avvaktas innan tar någotinitiativ. Utskottet avstyrker därför motionerna So439 (s)yrkandena 1, 2 och 6 och So449 (s) yrkandena 2 och 3.Ny demokrati har i motion Sf234 begärt tillkännagivandenom att sjukvårdsproduktionen bör vara producentoberoende(yrkande 2), att ett prestationsbaserat ersättningssystemintroduceras (yrkande 5), att det dubbla huvudmannaskapetavskaffas (yrkande 6) samt att det holländskasjukvårdssystemet bör studeras av sjukvårdspolitikerna(yrkande 8).Utskottet konstaterar att det pågår en omfattande förnyelse avhälso- och sjukvården i . Inslag i denna förnyelse ärbl.a. en ökad kontinuitet mellan patienter och personal främstinom den öppna vården, ökad valfrihet för den enskilde i hansvårdsökande men också för personalen vad gäller drift- ocharbetsformer. Förändringsarbetet bedrivs med ambitionen att dranytta av de positiva elementen i marknadens sätt att fungerautan att göra avkall på det övergripande målet för hälso- ochsjukvården. Utskottet ser positivt på det pågåendeförnyelsearbetet.Utskottet anser att det pågående utredningsarbetet åtminstonedelvis tillgodoser syftet med motion Sf234 (nyd) yrkandena 2, 6och 8. HSU 2000 torde vara oförhindrad att överväga även fråganom prestationsersättning inom dagens sjukvård (yrkande 5). Detfinns möjligheter för sjukvårdshuvudmännen och deanställdas fackliga organisationer att komma överens om olikaformer av prestationsersättning. Motionsyrkandena avstyrks.Anslag m.m.I denna del av betänkandet behandlas i princip allaanslagsyrkanden samt vissa andra yrkanden i budgetpropositionenoch motioner inom utskottets beredningsområde. Anslagen E 1 ochE 6 behandlas dock i betänkandet 1992/93:SoU16 Äldreomsorg --inriktning och anslag. Anslaget G 5 behandlar utskottet isamband med aviserade förslag från regeringen i samband medkompletteringspropositionen. Anslagen G 9 och G 16 behandlarutskottet tillsammans med avsnitt 5 i proposition 1992/93:170Forskning för kunskap och framsteg. Anslaget G 11 slutligenbehandlas tillsammans med proposition 1992/93:173 om enBarnombudsman, m.m. Till anslaget G 3 återkommer utskottetsenare vid behandlingen av proposition 1992/93:159 om stöd ochservice till vissa funktionshindrade.Socialdepartementet m.m. (A 1 och A 2)(A 1)I budgetpropositionen föreslås 52839000kr underanslaget A1.Efter det att regeringen presenterat sitt budgetförslag harstatsministern beslutat att flytta över ansvaret förjämställdhetsfrågorna i regeringen från kulturministern tillsocialministern. Till följd av detta beslutade regeringen den 11februari 1993 att ändra departementsförordningen fr.o.m. den 1mars 1993. Från har inhämtats att /94 3400000kr av anslaget A1.Kulturdepartementet under elfte huvudtiteln bör överföras tillförevarande anslag.Utskottets bedömningUtskottet finner den föreslagna medelstilldelningen medtillägg av välavvägd. Utskottet föreslår att /94 anvisas ett belopp på 56239000kr underanslaget A1.Utredningar, utveckling, samverkan m.m. (A2)I budgetpropositionen föreslås 77933000kr underanslaget.Medlen har tidigare anvisats under anslagen Utredningar m.m.,Uppföljning, utvärdering m.m. och Internationell samverkan.I samband med den ändrade departementsförordningen ochöverföring av vissa förvaltningsresurser tillSocialdepartementet bör även resurser för utredningar,utveckling och samverkan m.m. överföras tillSocialdepartementet. Enligt uppgift från Socialdepartementetbör för /94 1037000kr överföras frånanslaget A2. Utredningar m.m. under elfte huvudtiteln tillförevarande anslag.Utskottets bedömningUtskottet finner den föreslagna medelstilldelningen medtillägg av välavvägd. Utskottet föreslår att /94 anvisas ett belopp på 78970000kr underanslaget A2.Familjer och barn (B 1, B 4--B 6)Allmänna barnbidrag (B 1)I budgetpropositionen föreslås 17 underanslaget B 1. Allmänt barnbidrag lämnassedan den 1 januari 1991 med och barn under 16års ålder. Därutöver lämnas flerbarnstillägg med belopp som perår räknat motsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet,ett helt barnbidrag för det fjärde barnet och ett och ett halvtbarnbidrag för det femte barnet och varje ytterligare barn. Även16--19-åringar som studerar i gymnasieskolan eller vissamotsvarande utbildningar medräknas vid bedömning av rätt tillflerbarnstillägg.Barnbidragen betalas ut fr.o.m. månaden efter barnets födelse.Motsvarande gäller när rätten till barnbidrag inträder av annatskäl än födelse. Bidraget lämnas till dess barnet fyller 16 år.Förlängt barnbidrag lämnas med samma belopp som det allmännabarnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det då barnet fyllt 16 år.Kostnaderna för barnbidragen täcks helt av medel frånstatsbudgeten. Administrationen av barnbidragen handhas avRiksförsäkringsverket och försäkringskassorna.Behovsprövning eller beskattning av barnbidragI motion So604 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vad som anförts om barnbidraget (yrkande5). Motionärerna anför att barnbidragssystemet bl.a. bygger påuppfattningen att alla barn i samhället är lika mycket värda ochatt ansvaret för barnen i ekonomiskt hänseende skall delas avfler än barnens föräldrar. Med ett sådant synsätt tas intehänsyn till familjernas egna inkomster utan det är stödet tillbarnen det handlar om. Detta faktum gör att det råder en storuppslutning kring barnbidragen. Barnbidragen ingår som en viktigdel i det generella välfärdssystemet, som bygger på så fåinkomstprövade bidrag som möjligt. Nuvarande system ger ingabesvärliga tröskeleffekter, har enkel administration och innebäringen sortering och inget utpekande.I motion So607 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen hos regeringen begär en utredning som allsidigtbelyser för- och nackdelarna med beskattade barnbidrag.Fördelarna med en beskattning skulle vara att barnbidraget fören låginkomsttagarfamilj, exempelvis en ensamstående studerandeförälder, blir värt mycket mer än för en familj med högainkomster. En nackdel kan dock vara att systemet blirkrångligare och att möjligheter till fusk ökar.I motion So611 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att en utredning bör göras isyfte att klarlägga förutsättningarna för och konsekvenserna avbehovsprövat barnbidrag. Enligt motionären talarfördelningspolitiska skäl starkt för att familjer, som ligger påden nedre delen av inkomstskalan, skall prioriteras, närutrymmet krymper för generella stöd. Motivet för generella stödlika till alla har försvagats också genom att skattereformenfrigjort resurser för höginkomsttagarna. Motionären anser attden inbesparing som blir följden av reducerade eller indragnabidrag till hushåll med stark ekonomi bör komma hushållen medsvagare ekonomi till godo. En möjlig väg att hantera problemetmed tröskeleffekter är nertrappning av bidraget i något ellerett par steg. Administrativa kostnader, som inte står i rimligproportion till omfördelningens storlek, bör kunna undvikasgenom att man från början satsar på rationella administrativalösningar.I motion So617 av m.fl. (nyd) begärstillkännagivanden till regeringen om vad som anförts om nyutformning av barnbidragen (yrkande 3) och vad som anförtsom begränsning av rätten till bidrag för höginkomstfamiljer(yrkande 4). Motionärerna anser att dagens system med högrebelopp per barn ju fler barn man har är ologiskt, djuptorättvist och kränkande för både barn och föräldrar och föreslårdärför att samhället ger alla barn samma stöd genom attbarnbidrag utbetalas med lika stort belopp per barn för allabarn i en familj, oavsett antalet. Motionärerna föreslår enhöjning av barnbidraget från dagens nivå (per barn ochår) till per barn och år. Barnbidraget börjarutbetalas när vårdnadsersättningen enligt vad Ny demokratiföreslagit upphör och den obligatoriska skolan börjar, dvs. vidsex eller ålder. Nuvarande system med flerbarnstilläggavskaffas. Vidare föreslår motionärerna en stegvis nedtrappningav bidragen till familjer där föräldrarnas sammanlagdabruttoinkomst överstiger för att helt upphöravid . Motionärerna understryker att det ärbåda föräldrarnas sammanlagda bruttoinkomst -- oavsett om de boråtskilda eller är frånskilda -- som avses. Samhället skall intetillåta eller sanktionera att vissa föräldrar smiter från sittförsörjningsansvar.Tidigare behandlingFörslag om allmänna barnbidrag lades fram i proposition(1947:220) med förslag till lag om allmänna barnbidrag m.m.Ärendet behandlades i av det sammansatta stats-och andra lagutskottet i betänkandet nr 1947. Utskottetanförde med anledning av motioner att en gradering avbarnbidragen efter föräldrarnas inkomster var olämplig ochavstyrkte dessa motioner. följde utskottet (rskr.498).I betänkandet 1991/92:SoU15 lämnas en redogörelse förmotiven för införande av allmänna barnbidrag. Vidare uttaladeutskottet följande med anledning av motioner om inkomstprövningav barnbidrag.Flera skäl talar enligt utskottet mot att införa ett inkomst-eller behovsprövat barnbidrag. Barnbidraget bör ses som ettkomplement till familjebeskattningen som innebär attinkomsttagare med barn i huvudsak beskattas lika mycketsom inkomsttagare utan barn. Det allmänna barnbidraget utjämnarskillnaderna mellan dem som har barn och dem som inte har det.Det skulle vidare leda till ytterligare tröskel- ochmarginaleffekter om ett inkomstprövat barnbidrag skulle införasgenom att hela eller delar av barnbidraget skulle falla bort vidökad inkomst. Barnbidraget är också med nuvarande regler mycketenkelt och billigt att administrera. Vid en inkomstprövningskulle det krävas en betydande administration för att bestämmaoch betala ut bidraget. Myndigheterna skulle behöva gå igenomoch kontrollera uppgifter från över en miljon barnfamiljer. Meddet anförda avstyrker utskottet motion So605 (nyd).Någon anledning att utreda förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ett behovsprövat barnbidrag föreligger inteheller. Utskottet avstyrker motion So604 (kds).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning som sammanfallermed yrkande 5 i motion So604 (s).