bet · GG01UU14 · 1993-04-15 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget framhålla det stödsom lämnas till för tortyroffer. Denordiska länderna, som aktivt medverkat till tillkomsten avfonden, hör till dess största bidragsgivare. utbetalade-- via SIDA -- till fonden för och 1992. Inför harregeringen föreslagit en dubblering av anslaget till fonden,dvs. 2 miljoner kronor.Därmed avstyrks motion U313 (v).D. Information om i utlandetPropositionen (s. 27--28, 191--201)Anslagen under detta avsnitt finansierar information omSverige i utlandet.Den statligt finansierade Sverigeinformationen skall syftatill att sprida kännedom om det svenska samhället samt väckaintresse och förståelse för den svenska synen på olikasamhällsfrågor. Därmed underlättas deltagande i detinternationella utbytet. Det är också ett utrikespolitisktintresse att svenska synpunkter blir kända och får gehör iutlandet. Informationen om i utlandet kan därutöver habetydelse för våra ekonomiska förbindelser och främja såvälexport som turism.Avsikten med den statliga Sverigeinformationen skall inte varaatt förmedla en tillrättalagd och glättad bild av vårt land.Sverigebilden utomlands bestäms främst av faktiska förhållanden.Den internationella nyhetsförmedlingen uppmärksammar dock oftaendast enstaka händelser och utvecklingsdrag. De statligainformationsinsatserna bör därför söka komplettera bilden genomatt särskilt belysa utvecklingen inom sektorer av det svenskasamhället som annars kanske skulle hamna i skymundan --högteknologisk industri, forskning och utveckling,miljösatsningar, arbetsmarknadspolitiska lösningar, detmångfasetterade kulturlivet m.m. Avvecklingen av ochtillkomsten av Styrelsen för Sverigebilden och /Next Stop kan kommaatt också tillföra särskilda uppgifter.Svenska institutet (anslaget D 1) är en statligt finansieradstiftelse som förmedlar information om det svenska samhälletgenom publikationer, filmer, utställningar, seminarier,personutbyte, kurser, konferenser, bidrag till undervisning isvenska vid utländska läroanstalter m.m. Institutet svarar förverksamheten vid det svenska i , CentreCulturel Suédois (CCS).Inför treårsperioden /94--1995/96 har Svenska institutetlämnat en fördjupad anslagsframställning. Av denna framgår bl.a.att institutets verksamhet i stor utsträckningkommer att fortsätta att präglas av de två huvudlinjerna iutvecklingen i och vårt närområde, nämligen integrationeni och den politiska och ekonomiska omvandlingen iCentral- och . ansökan om medlemskap i gördet särskilt angeläget att öka informationsinsatserna om Sverigei . Även utvecklingen i Central- och Östeuropamotiverar särskilda insatser.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 63 083000 kr.Radio är den enhet inom som svararför radioprogramverksamheten för utlandet (anslaget D 2).Programmen skall ge dels svenskar som befinner sig utomlands,dels utländsk publik möjlighet att få information om ochupprätthålla kontakt med . Sändningarna sker förnärvarande på åtta språk och riktar sig till alla världsdelar.Regeringen föreslår ett anslag på förRadioprogramverksamheten för utlandet. Däri ingår enengångsanvisning på för kapitalkostnader isamband med investering i nya kortvågssändare. Förslaget innebären minskning av anslaget med till följd avbesparingar i de statliga utgifterna. Regeringen bedömer attminskningen av anslaget inte kan ske utan att förmågan attproducera egna program kommer att påverkas.För anslaget D 3. Övrig information om i utlandetföreslås . Det avser sådant informations- ocherfarenhetsutbyte som samordnas av press-och informationsenhet och bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien (IVA). Förslaget innebär attsärskilda insatser i skall prioriteras.Sammanfattning av motionernaEtt stort antal motioner berör Radiosutlandssändningar, dvs. Radio , och dess framtidafinansiering. I motion U312 (v), yrkande 1, begärs att 15miljoner kronor utöver vad regeringen har föreslagit, ellersåledes , anslås för Radio . I motionenframhålls att utlandssändningarna spelar en viktig roll ivärldsdelar där stora folkgrupper saknar tillgång till objektivoch allsidig information. I yrkande 2 anförs att inriktningen påRadio verksamhet inte bör förändras, utan tvärtom börexpandera till att omfatta t.ex. fler språkgrupper.Även motion U304 (c) anför att det besparingsbeting som åsattsRadio är för kraftigt samt att besparingar hellre börgöras på andra områden inom utrikesförvaltningen.I motion U302 (fp), yrkande 1, anförs att en avveckling avRadio spanska och franska sändningarna ej bör ske. Imotionens yrkande 2 föreslås att regeringen skall lämna förslagom hur finansieringen av Radio verksamhet skall kunnatryggas . Motionären nämner att en tänkbar möjlighetvore att täcka en del av kostnaderna med licensmedel.Också motion U311 (s), yrkande 1, framhållerutlandssändningarnas betydelse såväl inom som utom . Imotionens yrkande 2 föreslås att regeringen till riksdagenåterkommer med ett nytt förslag till hur Radio Swedensverksamhet skall kunna finansieras under /94. Imotion U324 (s) framhålls den betydelse de svenskspråkigasändningarna har för svenska biståndsarbetare och sjömän.Motionärerna anser att de föreslagna nedskärningarna i RadioSweden därför inte bör drabba de svenskspråkiga programmen.I motion U320 (kds, fp, c, nyd) begärs att den föreslagnabesparingen genomförs på sådant sätt att sändningstiden förRadio egenproducerade program på svenska i huvudsak kanbehållas.I motion U318 (nyd) föreslås en nedläggning av Radio Swedensegen produktionsverksamhet (yrkande 2). Sändningar på andraspråk än svenska och engelska kan enligt motionärerna upphöra(yrkande 1). Mot bakgrund av dessa föreslagna besparingar ansermotionärerna att anslaget till Radio kan minskasytterligare. I motionens yrkande 3 föreslås därför en minskningav anslaget för /94 med . Såledesföreslås ett anslag på totalt 14 700 000 kr.UtskottetUtrikesutskottet har berett kulturutskottet tillfälle attyttra sig över ifrågavarande motioner. I sitt yttrande anförkulturutskottet bl.a. följande:Ett initiativ från om överväganden rörandefinansiering, helt eller delvis, av SR:s utlandssändningar medTV-avgiftsmedel -- i stället för med medel som anvisas överstatsbudgeten -- skulle innebära att redan någramånader efter den nya avtalsperiodens ingång aktualiserade enändring av de riktlinjer som en enhällig riksdag förra vårenslog fast i fråga om finansieringen av Radio verksamhet.Kulturutskottet anser att detta inger betänkligheter.I sammanhanget måste vidare följande beaktas. Om SR inteskulle få kompensation för bortfallet av medel anvisade överstatsbudgeten genom en motsvarande ökning av resurserna i formav TV-avgiftsmedel, skulle en konsekvens av en sådan ändring avriktlinjerna som ovan åsyftas bli att SR för sin allmännaprogramverksamhet kommer att ha mindre resurser än vad riksdagenförra våren fann motiverat. Utskottet kan inte acceptera ensådan nedskärning av resurserna till SR. ärinte heller berett att föreslå en begränsning eller annanändring av det uppdrag i fråga om den allmännaprogramverksamheten som SR har. Således måste bortfall för avmedel som anvisas över statsbudgeten för SR:s utlandssändningarkompenseras genom att ytterligare TV-avgiftsmedel anvisas föratt den allmänna programverksamheten inte skall drabbas avinkomstbortfallet. En höjning av TV-avgiften -- utöver den somföreslås i budgetpropositionen () -- blir såledesaktuell. Utskottet vill emellertid framhålla att det avprincipiella skäl inger starka betänkligheter att medTV-avgifter bekosta SR-sändningar till utlandet. Detta gälleroavsett om sändningarna kan betraktas som varande av publicservice-karaktär eller inte.Kulturutskottets slutsats blir att inte bör ta någotinitiativ till överväganden om finansieringen av SR:sradioprogramverksamhet för utlandet som innefattar möjlighetenatt finansieringen helt eller delvis skulle kunna ske medTV-avgiftsmedel.Med det ställningstagande beträffande eventuell användning avTV-avgiften för SR:s utlandssändningar som utskottet intagit idet föregående finns det inte skäl att ta upp till övervägandefrågan om en ändring av fördelningsnyckeln.Utrikesutskottet delar kulturutskottets uppfattning att enförändring av de ekonomiska villkoren för endastnågra månader efter det att den nya avtalsperioden inletts ärolycklig. Att en sådan likväl föreslagits av regeringen berorsjälvfallet på den samhällsekonomiska utvecklingen, som kräverbesparingar av de offentliga utgifterna inom praktiskt tagetalla områden.Neddragningen av Radio budget är begränsad, men fårlikväl omfattande konsekvenser. Enligt utskottets meningbedriver Radio en ur många synvinklar utomordentligtvärdefull programverksamhet. Som framhålls i flera motionerfyller utlandssändningarna en viktig funktion, dels för svenskarsom vistas utomlands, dels för mångautländska medborgare i vars hemländer Radio utländskaspråkprogram ingår som en naturlig del av utbudet. Radio Swedenkan enligt utskottets uppfattning spela en central roll förspridandet av väsentlig och allsidig information om i entid av ökad internationalisering på snart sagt alla områden.Det krävande sparbeting som ålagts Radio till följd avdet kärva statsfinansiella läget kommer även enligt regeringensbedömning att erfordra inskränkningar i verksamheten. Ipropositionen har angivits några tänkbara vägar genom vilkanedskärningarna skulle kunna genomföras. I första hand föreslåsen nedskärning av Radio svenskspråkiga redaktion. Istället för egenproducerade svenska program skulle Radio Swedentill alldeles övervägande del kunna återutsända eller samsändanyhets- och andra program från P1, P2, P3 och P4. Enligtpropositionen skulle det också vara möjligt att avvecklasändningarna på ett eller flera utländska språk. Från SverigesRadio har uppgivits att besparingar av den storleksordning somföreslås av regeringen skulle leda till avveckling av fyraredaktioner, den franska, den spanska, den estniska och denlettiska.Enligt utskottets mening vore en så stark begränsning av RadioSwedens verksamhet olycklig. Företaget bör givetvis tillvaratade rationaliseringsmöjligheter som finns t.ex. genom ökatsamarbete med invandrarredaktioner. Det finnsemellertid starka skäl att söka undvika en avveckling av någoteller några av de nuvarande sändningsspråken.I motion U302 (fp) föreslås att vissa delar av Radio Swedensverksamhet kunde finansieras med licensmedel. En sådanfinansiering ägde rum . Utskottet noterar attsändningarna på svenska i stor utsträckning riktar sig tilllicensbetalare som tillfälligt befinner sig utanför landet. Ävensändningarna på utländska språk når många licensbetalare inomlandet, bl.a. genom utsändning på FM-bandet. Det ter sig förutrikesutskottet mot denna bakgrund inte självklart, att RadioSweden skall vara den enda enhet inom Radio-koncernensom skall underkastas nya besparingskrav i det svårasamhällsekonomiska läge som nu befinner sig i.Utskottet noterar att en partiell finansiering av Radio Swedenmed mottagaravgiftsmedel inte strider mot det gällande avtalet.Däremot är det möjligt att en förändring i denna riktning kankomma att aktualisera förnyade överväganden om t.ex.fördelningsnyckeln mellan olika bolag inom koncernen. Detankommer emellertid inte på utrikesutskottet att ta ställning idenna senare fråga.Utrikesutskottet noterar även kulturutskottets invändningarmot partiell finansiering av Radio medmottagaravgiftsmedel. uppfattning är mot dennabakgrund att frågan bör bli föremål för regeringens skyndsammaöverväganden i syfte att trygga Radio fortsattasändningar.Det anförda bör med anledning av U304 (c), U302 (fp) yrkandena1 och 2, U311 (s) yrkandena 1 och 2, U320 (kds, fp, c, nyd) samtU324 (s) ges regeringen till känna.I motion U312 (v), yrkande 1, begärs att 15 miljoner kronorutöver vad regeringen har föreslagit skall anslås till RadioSweden. I motionens yrkande 2 föreslås att Radio Swedensinriktning skall bibehållas och att verksamheten skall gesmöjlighet att expandera. Som framgått av ovan redovisadeöverväganden kan utskottet inte biträda motionens förslag.Därmed avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U312 (v).Utskottet konstaterar att den i motion U318 (nyd), yrkande 3,föreslagna minskningen av anslaget till Radio till totalt14, (inkl. investeringskostnaden på 9,7miljoner kronor) är orealistisk. Förslaget skulle innebära endrastisk nedskärning av antalet sändningstimmar (yrkandena 1 och2). Utskottet noterar att det i propositionen särskilt framhållsatt Radio spelar en viktig roll i bl.a. Sverigesnärområde, inte minst genom möjligheten att nå potentiellt storalyssnarskaror kring Östersjön.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 1--3 i motionU318 (nyd).E. Utrikeshandel och exportfrämjandePropositionen (s. 10--21, 214--217)Under detta anslag finansieras bl.a. kostnaderna för denämnder som är knutna till Krigsmaterielinspektionen (KMI).Kostnaderna för och verksamhet, exkl.nämnderna, skall bestridas genom avgifter från tillverkare avkrigsmateriel samt expeditionsavgifter för utförseltillstånd.Vissa förenklingar i dessa avgiftssystem har fastställtsav regeringen. Regeringen föreslår att avgifterna hädanefterredovisas under statsbudgetens inkomstsida och kostnaderna underdetta anslag (E 4), som omvandlas till ett ramanslag. De totalakostnaderna för /94 beräknas härigenom bli , varav ca utgör kostnaden för nämnderna.I propositionen presenteras två nya anslag, E 6. Medel föröversättning av , samt E 7. Medel förinformationsinsatser om europeisk integration. Den tidigaretillsatta delegationen med uppgift att översätta bl.a. detregelverk som ingår i fick regeringensuppdrag att även svara för översättning av de EG-rättsakter somaktualiseras vid ett svenskt medlemskap i att anvisas för dessa ändamål.Inom upprättades i juli 1992sekretariatet för Europainformation. Sekretariatet arbetar medoch samordnar information om den europeiskaintegrationen. Jämsides med sekretariatet arbetar en särskilddelegation med att tilldela medel till enskilda organisationerför informationsprojekt kring integrationsfrågor.Allsidig information om integrationsarbetet ochmedlemskapsperspektivet är av central betydelse för attkunskapen, intresset och engagemanget för Europafrågorna skallfå en bred spridning. Regeringen föreslår ett anslag påsammanlagt , som fördelas lika mellanregeringskansliets informationsverksamhet och delegationen.Delegationens medel avses vidareförmedlas till såvälorganisationslivets informationsinsatser somkampanjorganisationernas verksamhet.Anslagen E 1, E 2 och E 3 behandlas av näringsutskottet.Anslaget E 5 behandlas i anslutning till utskottets övervägandeni betänkande 1992/93:UU31 i anledning av regeringens propositionom den framtida forskningspolitiken (prop. 1992/93:170).Sammanfattning av motionernaI motion U512 (v) anförs att de medel som regeringen föreslårskall utgå som bidrag till studieförbund, organisationer ochkampanjsammanslutningar för dessas spridning av EG-informationär helt otillräckliga. Motionärerna anser att det är orimligtatt hela Organisationssverige skall kunna genomföra sittinformationsarbete om EG till samma kostnad somregeringskansliet. Hela E 7-anslaget föreslås därför användastill studieförbundens och organisationernas EG-information(yrkande 1). I motionens yrkande 2 föreslås att alla hushållskall tilldelas exemplar av samt att dennautgift, liksom annan information från regeringen, ej bör belastaE 7-anslaget utan bör rymmas inom regeringens medel för arbetetmed den västeuropeiska integrationen.I motion U518 (s) föreslås en annan fördelning av E 7-anslagetän den regeringen föreslagit. Enligt motionärerna börDelegationen för informationsinsatser om europeisk integrationtilldelas och UD:s sekretariat förEuropainformation . Som skäl anförs bl.a. attdelegationen redan fått långt fler ansökningar om bidrag förinformationsinsatser om europeisk integration än den kunnatbevilja. Motion U321 (s) föreslår ytterligare en annanfördelning: 40 miljoner till delegationen och 10 miljoner tillsekretariatet. Enligt motionärerna finns ett stort behov föralla de organisationer som arbetar med information, studier ochopinion kring Europafrågorna att öka intensiteten i arbetet,som människors intresse för dessa frågor är stort ochökande. I motion U516 (nyd) föreslås att utbildningsradion böranvisas från anslaget E 7 i syfte attkurslitteratur skall kunna distribueras till samtliga svenskahushåll i samband med utbildningsradions EG-information.Motion U303 (m, fp, c, kds) refererar bl.a. till myter ochsakfel som sägs förekomma i den s.k. kvinnodebatten om bl.a.EG-frågorna. Mot bakgrund härav föreslås i motionen attkvinnoorganisationerna bör ges särskild prioritet vidmedelstilldelningen för informationsinsatser om europeiskintegration. Även yrkande 8 i motion A811 (c) föreslår en sådanprioritering av kvinnoorganisationerna. I motion U307 (m, s)föreslås att blir dokumentationscentral förfolkbibliotekens EG-information och för material röranderegionernas . Motionärerna föreslår att kostnaden fördenna verksamhet, som anges till ca , bör belasta E7-anslaget.UtskottetRiksdagen biföll regeringens proposition1991/92:150 att för /93 avsätta 50 miljonerkronor för informationsinsatser om europeisk integration. Somockså påpekas i proposition 1992/93:100 ansåg utrikesutskottet isitt yttrande till (1991/92:UU3y),att det vore naturligt om "en större del av medlen /94 ägnas åt att belysa effekterna av ett svensktmedlemskap i " Utskottet delade också regeringens uppfattningatt medel borde kunna ställas till förfogande för deorganisationer som önskar bedriva kampanj för eller emot ettsvenskt medlemskap. Slutligen framhöll utskottet att kvinnornassituation borde uppmärksammas särskilt i sammanhanget.Utskottet vidhåller dessa ståndpunkter och delar således äventill fullo den uppfattning som kommer till uttryck i så gott somsamtliga motioner, nämligen att såväl som denförestående folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i deeuropeiska gemenskaperna, EG, gör det angeläget att alla i vårtsamhälle får möjlighet att ta del av allsidig och sakliginformation om dessa frågor och om konsekvenserna av deförändringar som väntar. Detta inbegriper information om såväl"Ja till EG"-anhängarnas argument som "Nej tillEG"-anhängarnas motiv.Behovet av information inför genomförandet av folkomröstningen1994 kan enligt utskottets uppfattning motivera att ytterligareresurser ställs till folkrörelsernas förfogande i ett senareskede.Som påpekas i bl.a. motion U512 (v) består uppgiften bl.a. avatt nå ut med information till alla svenska hushåll, sammanlagtca 4,2 miljoner. "Organisationssverige" kan knappast förväntasha kapacitet eller resurser att nå ut till alla dessa människor.För delegationen, som leds av förre statsministern ,kommer det självfallet bli fråga om svåraavvägningar. En av sekretariatets angelägna uppgifter blirdärför att ge allmänheten tillgång till ett omfattandebasmaterial, t.ex. genom att stödja etableringen av eninfrastruktur för grundläggande informationsverksamhet på lokalnivå (folkbibliotek, databaser, m.m.). Utskottet konstaterar attdetta informationsuppdrag visserligen ligger inomregeringskansliet, men sekretariatet arbetar ändå inte med attföra ut information från regeringen, som hävdas i motion U512(v). Uppdraget är att sprida bred, saklig och allsidiginformation utifrån en åsiktsneutral utgångspunkt.Med det ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motionU512 (v), motion U518 (s) samt motion U321 (s).Utskottet anser inte att förslaget i motion U512, yrkande 2,om spridandet av till alla hushåll vore ettkostnadseffektivt sätt att använda statens resurser.Maastrichtavtalet är t.ex. mycket svårläst även för en personsom är insatt i de europeiska integrationsfrågorna. Däremot villutskottet understryka vikten av att resultatet avMaastrichtavtalet, nämligen överenskommelsen om den Europeiskaunionen och vad den innebär, presenteras på ett sakligt ochlättförståeligt sätt. Denna uppgift ingår i sekretariatetsuppdrag.Med det ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motionU512 (v).I två motioner, U303 (m, fp, c, kds) och A811 (c), yrkande 8,föreslås en prioritering av kvinnoorganisationer vidtilldelningen av medel för Europainformation. Utskottet delar,som också framhållits ovan, motionärernas åsikt att det ärangeläget att kvinnor får ökad kunskap om hur ettmedlemskap kommer att påverka deras situation.Kvinnoorganisationerna spelar givetvis en central roll i dettainformationsarbete.Utskottet noterar att regeringen avser att låta ett antalutredningar genomföra breda konsekvensanalyser av ett svensktEG-medlemskap, bl.a. i syfte att så allsidigt och så grundligtsom möjligt före folkomröstningen belysa innebörden av ettsvenskt medlemskap i /EU. Utredarna skall få i uppgift attbelysa konsekvenserna av såväl ett medlemskap, som etticke-medlemskap, i EG/EU. En av utredningarna avses belysakonsekvenserna för den sociala välfärden och jämställdheten.Andra informationsinsatser i form av bl.a. skrifter ochseminarier är enligt vad utskottet inhämtat också påplaneringsstadiet. Utskottet noterar vidare att 1992 årsLångtidsutredning (LU92) publicerat ett betänkande medrubriken . Också detta tordeutgöra ett värdefullt underlag för kunskapsinhämtning och debatti dessa frågor.Med det ovan anförda får motion U303 (m, fp, c, kds) samtyrkande 8 i motion A811 (c) anses besvarade.Vad gäller förslaget i motion U516 (nyd) att anvisa medelunder anslaget E 7 till Utbildningsradion för kurslitteraturtill samtliga svenska hushåll i samband med genomförandet avEG-information i TV och radio vill utskottet hänvisa till attdenna typ av insats redan finns planerad inom ramen för denfortsatta informationsverksamheten inför folkomröstningen. Denmer detaljerade planeringen härför ombesörjs av sekretariatetför Europainformation.Därmed avstyrker utskottet motion U516 (nyd).Beträffande förslaget i motion U307 (s, m) att Malmöstadsbibliotek skall bli dokumentationscentrum för Europafrågornoterar utskottet att förslaget utgör ett exempel på enlångsiktig informationsåtgärd som kan vara angelägen attgenomföra. Anslaget E 7 är emellertid avsett för insatser påkort sikt inför folkomröstningen.Därmed avstyrks motion U307 (s, m).F. Nedrustning och säkerhetspolitiska frågor m.m.Propositionen (s. 218--223)För utredningar och andra insatser på det utrikespolitiskaområdet (anslaget ) föreslås totalt . Däri ingården del av det tidigare anslaget B 1. , om , som används för utredningar m.m. och som regeringenföreslår bör överföras till anlaget F 1.Utrikesdepartementet har från det tidigare benämnda anslaget F3. Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. beviljat bidrag för freds- ochnedrustningssträvanden i form av dels grundbidrag till enskildaorganisationer som bedriver informationsverksamhet ochopinionsbildning, dels projektbidrag för informationsverksamhet,studier och forskning.De senaste årens utveckling i har förändratförutsättningarna för säkerhets- och nedrustningspolitiskabedömningar och har givit anledning, anser regeringen, till nyaöverväganden beträffande de anslag som rör nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor, däribland F 2-anslaget. En översyn avanslaget har också bedömts angelägen av andra skäl. Någon samladanalys eller revision har inte genomförts trots attöver , inkl. medel från särskildafredslotterier, fördelats /84. Vidare haren översyn ansetts motiverad av de ytterst kraftiga sparkrav somålagts såväl som övriga departement.Den genomförda utredningen har bl.a. visat att anslaget iflera fall lett till att många fredsorganisationer råkat in iett stort beroende av statliga bidrag. Utredaren har ocksåpåpekat att rutiner för kontroll ochuppföljning av beviljade anslag har varit bristfälliga.Regeringen föreslår att anslaget fortsättningsvis benämnsInformation och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling. Den framtida fördelningen av medel bör enligtregeringen ta hänsyn till de ändrade politiska förutsättningarnai vår omvärld. I ett senare skede avser regeringen besluta omdelvis nya föreskrifter för bidrag från anslaget.