bet · GG01SfU7 · 1993-03-25 00:00:00 — Som undantag från principen att utomnordiskarbetskraftsinvandring inte borde vara tillåten nämndes ipropositionen främst nyckelfunktioner inom industrin ochnäringslivet i övrigt samt inom vissa andra samhällsområden.Vidare nämndes personer som behövs för kvalificerad forskning,produktutveckling eller introduktion av en ny teknologi, liksominom det kulturella området. Även andra undantag borde enligtpropositionen kunna göras under särskilda förhållanden.Internationellt samarbete i migrationsfrågorEtt särskilt avsnitt i skrivelsen behandlar detinternationella migrations- och flyktingpolitiska arbetet ochSveriges roll i detta arbete. Det framhålls att migrations- ochflyktingpolitiska frågor står på dagordningen i en lång radinternationella fora, och att verkar aktivt för attinternationellt bidra till varaktiga lösningar på både deproblem som orsakar folkomflyttningar och de konsekvenser somföljer därav.Inom FN:s ram behandlas flyktingpolitiska frågor med avseendesåväl på åtgärder för dem som tvingats på flykt (UNHCR, UNRWA)som på insatser för att komma åt grundorsakerna bakom flykten.UNHCR:s främsta uppgift är att ge rättsligt skydd åt flyktingar,men inslaget av materiellt bistånd har ökat kraftigt med åren.UNHCR strävar alltid efter lösningar med bestående effekt ochbrukar ange tre möjliga lösningar på ett flyktingproblem:frivillig repatriering, integration i första asyllandet elleromplacering i tredje land. UNHCR har, sägs det i skrivelsen,fokuserat sina ansträngningar på att hjälpa flyktingar attåtervända till sina hemländer, och frivillig repatriering harallt tydligare kommit att framstå som den enda möjliga lösningenpå flertalet av världens flyktingproblem; endast i undantagsfalloch då det kan motiveras utifrån den enskildessäkerhetssituation, eller då det gäller fysiskt eller psykiskthandikappade har omplacering till tredje land blivit aktuell. Iskrivelsen anges att en förändring av UNHCR:sverksamhetsinriktning skett sedan tillträtt.Organisationen ser på sin skyddsroll i ett bredare perspektivoch söker nya lösningar på gamla problem. -- Förebyggandeinsatser innebär bl.a. att UNHCR fäster störreuppmärksamhet vid de mänskliga rättigheternas betydelse förflyktingfrågan. I svåra katastrofsituationer försöker UNHCRspela en mer direkt roll, och i f.d. är UNHCR s.k.lead agency för FN:s arbete. Ökad katastrofberedskap är detandra området där UNHCR utvidgat sin kapacitet.UNHCR samarbetar med andra FN-organ, regeringar och frivilligaorganisationer för att kunna fullgöra sina funktioner. Detställs allt högre krav på en ökad samordning inom FN, vilketbl.a. inneburit att flyktingars livsmedelsbehov tillgodosesgenom (WFP). -- UNHCR:s verksamhetbehandlas varje höst i har bl.a. antagit en resolution till stödför UNHCR:s verksamhet med de nordiska länderna sommedförslagsställare. Resolutionen bekräftar UNHCR:sgrundläggande uppgift att svara för internationellt skydd avflyktingar, understryker behovet av gemensamma internationellainsatser till förmån för det ökande antalet flyktingar samtuppmanar alla stater att avstå från åtgärder som kan riskeraasylproceduren.International Organization for Migration () ägnar sig åtrådgivning till regeringar i migrationsfrågor, utbytesprogram,praktikprogram, främjande av återvandring samt transport avflyktingar och migranter. Transportverksamheten har varitsärskilt omfattande och har ofta skett i samarbete med UNHCR.Sverige är åter medlem, och medlemskapet ger Sverigemöjlighet att ta aktiv del i bl.a. den organisationsöversyn sompågår. har haft ett praktiskt inriktatsamarbete med IOM avseende transport till avkvotflyktingar m.fl. och från av återvandrare.Europarådet är ett viktigt forum för mellanstatligdialog kring integration av invandrare i medlemsländerna. Därhar man också under en följd av år arbetat med asylrättsligaspörsmål. () har deteuropeiska samarbetet rörande flyktingars och invandraresintegration i invandringsländerna fortsatt. Rapporten in Europe, som redovisar strategier för attåstadkomma bättre etniska relationer och ökad jämlikhet mellanflyktingar/invandrare och övrig befolkning kommer att ligga tillgrund för fortsatt arbete inom både och de olikaländerna. Frågor om asylrätt och flyktingfrågor handhas i enexpertkommitté, CAHAR, och en av de viktigaste uppgifterna förCAHAR är att ge deltagarna möjlighet att utbyta erfarenheter ochinformera varandra om förändringar av den asylrättsligalagstiftningen i resp. land. Löst knuten till harockså varit den s.k. Wiengruppen, vars arbete skallfortsätta i arbetsgrupper för visumpolitik,asylutredningsprocedurer och information.ESK, den europeiska samarbets- och säkerhetskonferensen, harhittills endast i mindre utsträckning ägnat sig åtmigrationsfrågor. Under toppmötet i under sommaren1992 diskuterades dock migrationsfrågor mersamlat, och statsminister uttalade i sitt tal vidmötet bl.a. att en europeisk ordning måste etableras förett gemensamt och solidariskt agerande vid framtidaflyktingsituationer i . har från mitten avdecember 1992 övertagit ordförandeskapet i ESK.I skrivelsen behandlas även de immigrationspolitiskaaspekterna av den västeuropeiska integrationen. -- Ettomfattande arbete har bedrivits på mellanstatlig nivå inom EG,vilket bl.a. lett fram till två konventionstexter. Den förstabehandlar vilket som är ansvarigt för att handlägga enasylansökan (den s.k. ) och den andrabehandlar EG:s yttre gränskontroller. Dublinkonventionenberäknas träda i kraft . En tredje konvention omett europeiskt informationssystem (EIS) är under utarbetande.Den skall komplettera de två tidigare konventionerna ochmöjliggöra det informationsutbyte mellan länder som förutses idessa. En parallellkonvention till harfärdigställts och tillträde skall erbjudas i första handEFTA-länderna. -- Vid i idecember 1991 fördes de immigrations- och flyktingpolitiskafrågorna in i den Europeiska unionen. I samband medMaastrichtmötet uppdrogs åt immigrationsministrarna att i enarbetsplan arbeta fram förslag till en harmonisering avimmigrations- och flyktingpolitiken. -- En gång under varjeEG-ordförandeskap hålls möte angående immigrationsfrågor påministernivå. Vid dessa möten har status som s.k.likasinnat land, vilket innebär att den svenska ministerninbjuds till ett informationsmöte som hålls efter det att EG:sministrar avslutat sina överläggningar.Utöver vad som anges i skrivelsen kan påpekas att ett mötemellan EG:s immigrationsministrar hölls i i månadsskiftetnovember--. Vid detta möte antogs en resolution omuppenbart ogrundade asylansökningar och en resolution om enharmoniserad inställning till frågor rörande säkra förstaasylländer. Vidare antogs konklusioner om länder i vilka detgenerellt inte finns allvarlig risk för förföljelse och ommänniskor som flytt konflikten i det samtrekommendationer rörande utvisning. Antagandena gjordes avDanmark och med förbehåll för resp. parlamentsgodkännande. Vid Europeiska rådets möte i den 12december 1992 antogs en deklaration om vissa principer för deutrikespolitiska aspekterna av migrationspolitiken.De informella konsultationerna mellan 16 länder i ,och har enligt regeringens skrivelsefortsatt och särskilt arbetat med metodfrågor om hurman i vissa regioner och flyktingsituationer kan samverka mellanstater för att få varaktiga förbättringar.Även det nordiska samarbetet har, framhålls det i skrivelsen,fortsatt , bl.a. i regeringarnas samrådsgrupp (NSHF),det nordiska utlänningsutskottet och i den s.k. nordiskamigrationsgruppen.I skrivelsen framhålls att har kommit att spela engenomgående aktiv roll i praktiskt taget samtliga de nämndainternationella sammanhangen. Den nära kopplingen mellandemokrati, respekt för mänskliga rättigheter, fredliga lösningarav konflikter och den ekonomiska och sociala utvecklingspolitiksom förs i berörda länder har framhållits. har aktivtverkat för att göra biståndet till flyktingar mer effektivt.Aktuella utredningarEn särskild utredare har i uppdrag att göra en översyn avvissa delar av utlänningslagstiftningen m.m. (dir. 1992:51).Bl.a. skall utredaren undersöka regeringens möjligheter att , sedan inrättats, genom generellaföreskrifter styra utveckling och praxis påutlänningslagstiftningens område och -- om det bedöms nödvändigteller önskvärt -- föreslå de ändringar och tillägg som kan varamotiverade. Vidare skall utredaren överväga om nuvarande reglerbör ändras när det gäller bl.a. omprövning, överklagande i vissafall och möjligheterna att få uppehållstillstånd efter inresan iSverige, samt ägna uppmärksamhet åt möjligheterna att genomtekniska och andra justeringar förenkla och underlätta tolkningoch tillämpning av utlänningslagen. -- Utredaren har i slutet avoktober i enlighet med sitt uppdrag överlämnat en promemoria omlegal reglering av massflyktssituationer. Promemorian innehållerförslag till en lag om vistelsetillstånd m.m. för skyddssökandeutlänningar från konflikt- eller krisområden.Ett delbetänkande, (SOU 1993:24) Utlänningslagen -- enpartiell översyn, som rör regeringens möjligheter att styrapraxis och regleringen av frågan om ny ansökan om asyl, avlämnasi dagarna. Utredarens betänkande rörande återstående frågorförväntas lämnas inom kort.Inom har upprättats en promemoria,Tillfälligt skydd för medborgare från , m.m.Enligt regeringens skrivelse är det inte aktuelltatt förelägga en proposition på grundval avpromemorian, men beredskap finns för att snabbt lägga fram enproposition, om situationen i f.d. skulle förvärrasså att detta skulle påkallas.Regeringen har som redovisats i inledningsavsnittet beslutatom direktiv för en parlamentarisk kommitté som skall se överinvandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken. Somockså redovisats skall det i fråga om invandrings- ochflyktingpolitiken vara en huvuduppgift för kommittén att se överhur människor från andra länder som söker en undanförtryck av olika slag skall kunna få detta tillgodosett i vårtland, men även att göra överväganden om flyktingpolitiskainsatser internationellt.MotionerFrågan om inriktningen av den svenska flykting- ochinvandringspolitiken tas upp i flera motioner.Ingvar m.fl. (s) framhåller i motion Sf626 att enaktiv flykting- och immigrationspolitik bör omfatta insatserinom både utrikes-, handels- och biståndspolitiken för att pålång sikt och i samarbete med andra länder kunna påverkagrundorsakerna till att människor flyr. politik pådetta område bör utifrån ett helhetstänkande och en humanitärgrundsyn ta sikte på att dels undanröja eller lindra orsakerbakom flykt och påtvingad migration, dels skapa ett system förreglering av invandringen till som bättre än detnuvarande ger dem som bäst behöver det rätt att stanna i vårtland. Den nationella invandringspolitiken skall dels ge skyddtill dem som har behov av det, dels ge möjlighet för näraanhöriga att förena sig med varandra, dels skapa möjlighetertill besök, utbildning, praktik och arbete. Motionärerna begärett tillkännagivande i enlighet med det anförda (yrkande 1) ochom biståndets roll i flyktingpolitiken (yrkande 3). De anservidare att nuvarande skyddsregler för krigsvägrare och defacto-flyktingar samt möjligheterna till uppehållstillstånd avpolitiska eller humanitära skäl bör ersättas av en ny regel fördem som behöver internationellt rättsligt skydd, en regel somskyddar dem som har ett starkt skyddsbehov vid sidan avGenèvekonventionen. I motionen begärs ett tillkännagivande härom(yrkande 5, delvis). Motionärerna anser i fråga omarbetskraftsinvandring att de nuvarande riktlinjerna inte börändras men tillämpas på ett mer flexibelt och konjunkturanpassatsätt och begär ett tillkännagivande härom (yrkande6). Enprincipiell rätt till bosättning bör enligt motionärernatillkomma medlemmar av kärnfamiljen, dvs. make/maka eller sambosamt minderåriga ogifta barn till den som är bosatt här. Efterindividuell prövning bör rätt till bosättning också kunna gesföräldrar och nära släktingar som är väsentligt beroende av deni bosatta personen, s.k. sista länk-fall. Motionärernabegär ett tillkännagivande också i enlighet med det sålundaanförda (yrkande7). Vidare anför motionärerna att börverka för ökade internationella insatser för organiseradöverföring av flyktingar till tredje land för dem som inte kanfå varaktigt skydd i den region där de befinner sig. En viktigförutsättning för vårt internationella arbete med att få andraländer att öka sina insatser för organiserad överföring avflyktingar eller för insatser i flyktingarnas närområden är attSverige har en generös flyktingkvot. Motionärerna hänvisar tillatt de i en annan motion föreslagit att en nationell kommissiontillsätts för att se över och stärka internationellaansvarstagande, bl.a. vad gäller folkomflyttningar ochflyktingfrågor. Motionärerna anser att den nationellakommissionen bör föra en diskussion om flyktingkvot,dess storlek och flexibilitet och även om resurser för hjälp iflyktingarnas närområden. De senaste årens snabba utveckling harvisat att det behövs flexibla hjälpinsatser. Om det i riksdagenfinns majoritet för tillsättandet av en nationell kommission,bör det i utskottsbehandlingen prövas, om det är ändamålsenligtatt under utredningsarbetet ändra nu gällande flyktingkvot.Motionärerna begär ett tillkännagivande om flyktingkvoten ienlighet med det anförda (yrkande8).Synpunkter i fråga om beviljande av asyl framförs i motionSf644 av m.fl. (s). I motionen framhållssärskilt två delfrågor, nämligen frågan om krigstjänstvägraresrätt till en i och frågan om tillfälligtuppehållstillstånd för dem som flyr från regioner med krig ellerakuta etniska eller andra konflikter. Motionärerna begär etttillkännagivande om en översyn av reglerna om asylrätt(yrkande1). begär i motion Ju619(yrkande2) ett tillkännagivande om att en generös och humanflyktingpolitik skall ligga fast.I motion Sf17 av m.fl. (nyd), som väckts medanledning av revisorers förslag, anförs att densvenska asyl- och övriga invandringspolitiken i framtidenstarkare bör inriktas på en generösare tillståndsgivning inomramen för kvoteringar, som kan avse bl.a. både flykting- ochanhörigområdet, medan möjligheterna att få tillstånd förbosättning efter inresa på eget initiativ begränsas i all rimligutsträckning, på asylsidan i princip till flyktingar enligtGenèvekonventionen. Motionärerna begär ett beslut om stopp tillsvidare för all invandring förutom flyktingar enligtGenèvekonventionen samt de anknytningsfall som enligt gällandesvensk lag har rätt att från sitt hemland ansöka omuppehållstillstånd (yrkande 4), samt tillkännagivanden om attantalet anknytningsfall måste begränsas till ett minimum(yrkande5), om att arbetskraftsinvandring bör tillåtas endastdå det råder brist på arbetskraft i (yrkande6), om enöversyn av invandringspolitiken (yrkande7 delvis), om attöversynen av invandrings- och invandrarpolitiken bör omfattaockså flyktingpolitiken (yrkande8) och om att invandrings- ochflyktingpolitiken måste bli betydligt restriktivare (yrkande10). I motion Sf22 anser och (nyd) bl.a. att lagstiftningen bör ändras och endast medge"tillfälliga uppehållstillstånd i enlighet med 1951 årsGenèvekonvention" och att bör besluta om en ram förkvotflyktingar vartill kommer ett mindre antalkonventionsflyktingar som söker asyl vid vår gräns. Regeringenmåste enligt motionärerna nu ta krafttag för att -- i avvaktanpå den parlamentariska kommitténs förslag -- undanröja de värstamissförhållandena i den svenska flyktingpolitiken. De begärtillkännagivanden om att asylrätten bör begränsas till attendast avse konventionsflyktingar (yrkande 1), om begränsning avanhöriginvandringen till att strikt omfatta endast make/maka ochderas barn (yrkande 2) och om att åtgärderomedelbart måste vidtas i flyktingfrågan i syfte att minimeraförutsättningarna för att riskstämplas av marknaden(yrkande18). Slutligen begär motionärerna ett tillkännagivandeom att en minister bör syssla med flyktingfrågor på heltid -- enflyktingminister (yrkande19). m.fl. (nyd)begär i motion Fi211 (yrkande 19) ett tillkännagivande om enuppstramning av flyktingpolitiken.Claus Zaar (nyd) begär i motion Sf638 tillkännagivanden ombehovet av att utreda hur invandringen påverkar på kortoch lång sikt (yrkande 1), att i statistik och rapporterredovisa invandringens påverkan (yrkande 2) och att undersökafamiljeplanering och nativitet bland invandrare med hänsyn tillderas egna försörjningsmöjligheter (yrkande3).Gudrun m.fl. (v) anför i motion Sf633 attflyktingpolitikens olika problem skall debatteras i syfte attförbättra både lagar, rättssäkerhet, mottagning och avvisningm.m. men att människor aldrig får beskrivas som problem.Motionärerna anser att försvaret av en generös flyktingpolitiknu är viktigare än någonsin och begär ett tillkännagivande omvikten av att har en generös flyktingpolitik(yrkande1). Vidare anser motionärerna att har enmycket rudimentär återvandringspolitik och att det bör bli enviktig uppgift för den kommande utredningen att undersöka vilkaåtgärder som bör vidtas för att stärka stödet till återvandring.De begär ett tillkännagivande om detta (yrkande16).Sten i (m) anför i motion Sf606 att beståendeasyl i huvudsak endast bör beviljas de utlänningar vilka kandefinieras som politiska flyktingar enligt Genèvekonventionenoch att anhörigbegreppet bör ha den definition som anges iDublinkonventionen . Han begär ett tillkännagivandeom en förändrad svensk asylpolitik. -- och () anser i motion Sf608 att den svenska definitionenav anhörig är mycket vid i ett internationellt perspektiv. Deanför att enligt är att räkna som anhörigasom har rätt till uppehållstillstånd flyktings maka eller makesamt hans eller hennes ogifta barn eller, omflyktingen själv är , hans eller hennes föräldrar.Motionärerna begär en skyndsam förändring i 2kap. 4§utlänningslagen.I två motioner tas upp en mera speciell fråga om asyl. PierreSchori m.fl. (s) och m.fl. (s) hänvisar imotionerna U628 (yrkande 11) resp. U627 (yrkande 3) tillsituationen i med systematiska våldtäktermot muslimska kvinnor, och motionärerna begär tillkännagivandenom att graviditet som följd av dessa våldtäkter skall utgöragrund för asylrätt enligt för kvinnanoch hennes barn.I tre motioner tas mer direkt upp vilka frågor bördriva i internationell samverkan.Ingvar m.fl. (s) anför i motion Sf626 att detinternationellt behövs en inriktning av flykting- ochmigrationspolitiska insatser på förebyggande åtgärder sommotverkar de obalanser och brister som tvingar människor attbryta upp och att bör verka för att grundorsaker tillflyktingströmmar och annan påtvingad migration diskuteras meraöppet och strukturerat och för att målmedvetna insatser vidtasinom FN:s ram och i andra internationella organisationer.Motionärerna begär tillkännagivanden om vad som anförts ominternationellt samarbete (yrkande 2), om det multilateralaflyktingarbetet (yrkande 4) och om att bör verka för eninternationellt överenskommen reglering av skyddet för sådanapersoner som, utan att vara flyktingar enligtGenèvekonventionen, är i behov av internationellt rättsligtskydd (yrkande 5, delvis). -- m.fl. (s)framför liknande synpunkter i motion Sf644 men begär också etttillkännagivande om att som ordförandelandi ESK bör driva kravet på en överenskommelse inom organisationensom innebär att de länder som inte tagit emotflyktingar i någon större utsträckning väsentligt ökar sinaåtaganden (yrkande2).Gudrun m.fl. (v) kritiserar i motion Sf633 denflyktingpolitik som förs i och anser att ilämpligt forum, såsom ESK eller , bör verka för attEuropa liksom andra världsdelar utarbetar en kompletterandekonvention till och att en alleuropeisköverenskommelse utarbetas som gör det möjligt att på ett brasätt hjälpa stora flyktingskaror. Överenskommelsen bör innehållaregler om upprättande av flyktingläger, fördelning avkostnaderna, återflyttning eller -- om detta inte är möjligt --hur flyktingarna skall fördelas mellan länder. Motionärernabegär ett tillkännagivande om inställning tillflyktingfrågor i ESK och (yrkande5).Utskottets bedömningI den regeringsförklaring som statsminister avgavden uttalade han att invandrar- ochflyktingpolitiken skulle föras i en anda av internationalism ochhumanitet, att främlingsfientlighet och tendenser till rasismskulle bekämpas och att ytterligare åtgärder mot diskrimineringav invandrare skulle vidtas. skulle även ifortsättningen ha en reglerad invandring, men flyktingpolitikenskulle förändras.Som ovan framgått skall en parlamentarisk kommitté se överinvandrings- och flyktingpolitiken. I kommitténs uppdrag ingåratt se över hur människor från andra länder som söker en fristadundan förtryck av olika slag skall kunna få detta tillgodosett ivårt land och hur invandringsreglerna i ett framtida system kanutformas så att de tydligare än uttryckeransvaret för att ge rättsligt skydd åt olika kategorierskyddsbehövande. En utgångspunkt skall vara att pröva hurskyddsregler bör utformas så att de innebär ett långsiktigtinternationellt åtagande och inte kommer att bli beroende avkortsiktiga förändringar av mottagningsresurserna. I uppdragetingår vidare att bedöma behovet av en mer omfattande användningav tillfälliga skyddsanordningar. Kommittén skall också läggafram förslag om utformningen av övriga grunder för rätt ellermöjlighet till bosättning i och överväga om det ärmöjligt och lämpligt att på andra grunder utforma mer flexiblaregler för invandring. Vidare skall kommittén göra övervägandenom flyktingpolitiska insatser internationellt och lägga framförslag till hur vårt land på ett resursmässigt effektivt sättskall kunna bistå utanför -- i krisens eller konfliktensnärområde och på annat sätt. Inom ramen för kommittén kommersåledes de frågor som har tagits upp i de ovan redovisademotionerna om inriktningen av den svenska flykting- ochinvandringspolitiken att behandlas. Utskottet anser attresultatet av kommitténs arbete bör avvaktas och avstyrker meddet anförda bifall till motionerna Sf626 yrkandena 1, 3, 5 idenna del, 6, 7 och 8, Sf644 yrkande 1, Ju619 yrkande 2, Sf17yrkandena 4, 5, 6, 7 i denna del, 8 och 10, Sf22 yrkandena 1, 2och 18, Fi211 yrkande 19, Sf633 yrkande 1, Sf606 och Sf608.Enligt direktiven bör kommittén beakta vad invandringstryck,invandringens omfattning och sammansättning kan betyda för såvälpolitikens mål som för politikens närmare utformning. Kostnaderför stat och kommun samt invandringens samhällsekonomiskakonsekvenser bör belysas, och kommittén skall bl.a. överväga omdet statistiska underlaget behöver förbättras. Även de i motionSf638 yrkandena 1--3 upptagna frågorna kommer därmed att berörasav kommitténs arbete, och utskottet avstyrker bifall tillmotionen.Såvitt avser återvandringspolitik noterar utskottet att enav de frågor som avser att under de närmasteåren särskilt bevaka och uppmärksamma är "utvecklingen avinsatserna för flyktingar som önskar återvända till sinahemländer".Som motionärerna begärt och som framgår ovan ingår i uppdragetför den parlamentariska kommittén att lägga fram förslag till enaktiv politik för frivillig repatriering. Motion Sf633 yrkande16 är därmed tillgodosedd.I frågan om arbetsfördelningen inom regeringen villutskottet peka på att det enligt regeringsformen är regeringensom fördelar ärendena mellan departementen, och statsministernsom bland statsråden utser chefer för departementen. Det är ävenstatsministerns sak att förordna att ärende eller grupp avärenden som hör till visst departement skall föredragas av annatstatsråd än departementschefen. Utskottet, som i sammanhangetvill peka på att det statsråd som ansvarar för invandrings-och flyktingfrågor till skillnad från sina föregångare inte harlöpande ansvar för överprövning av enskilda asylärenden,avstyrker med det anförda bifall till motion Sf22 yrkande19.I frågan om asyl för speciella grupper vill utskotteterinra om att /behandlades en sådanfråga som då gällde baltiska värnpliktsvägrare (se1990/91:SfU14). Utskottet framhöll att lagstiftningen om asylknappast kunde innehålla olika regler för olika statersmedborgare och erinrade om att en prövning måste göras i varjeenskilt asylärende, även om regeringen (då) kunde skapavägledande praxis.