bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — Då kan det bli så, att olika slags publik "klumpar ihopsig" på olika typer av restauranger.Sten : Jag vill först understryka det som sade beträffande primärvården. För att medicinska ochbiologiska insatser i olika sammanhang skall bli framgångsrika idet längre perspektivet är det mycket viktigt att vardagenfungerar, dvs. att den sociala dimensionen finns. Det har viockså uttryckt mycket kraftfullt i slutbetänkandet frånPsykiatriutredningen, när vi har kommit in på frågor som rör depsykiskt störda, missbruksfrågor och liknande. Jag vill gärnainstämma i den delen av synpunkterbeträffande primärvården.Mot bakgrund av att vi här i , på regeringensförslag, har ändrat beskattningen av alkoholdrycker på ett sättsom innebär att man främjar övergången till svagare drycker,vill jag fråga: Vad kan man göra i det längre perspektivet föratt ytterligare påskynda den utvecklingen? Skulle man t.ex.kunna främja ett val av svagare drycker vid taxfree-försäljning?Vi går mot ett mer mångkulturellt samhälle i genom denökade rörligheten över gränserna och den stora invandringen.Därför är det viktigt, som många av föredragshållarna under detsista passet har påpekat, att vi försöker att finna nya formerför framtiden och att vi utformar en ny politik. Jag skullegärna vilja höra er utveckla era erfarenheter litet grand.Framför allt riktar jag mig till och . Vilka erfarenheter har ni, och vad kan vi lära av demänniskor som har kommit hit från andra länder, av derasefterfrågan, beteende och attityder i det svenska samhället, föratt kunna anpassa oss till den nya mångkulturella situationen ivårt land?Birgitta : Jag börjar gärna med att svara påslutklämmen i frågeställarens fråga, vilka erfarenheter vi harav alkoholmönstret hos människor från andra länder. Vi har ettutbyte inom facket med våra brödra- och systerorganisationer ide europeiska länderna. är det våra medlemmar somservar turister som kommer hit eller andra typer av gäster. Detär t.ex. många av näringslivets gäster som kommer tillrestaurangerna här i Stockholm.Den erfarenhet vi har är att mat och alkoholdryck hör sammanpå ett mer positivt sätt. Man dricker mindre starksprit. Mankommer till restaurangen och inleder mat- och alkoholintagungefär . Man går oftast från restaurangen utan attvara berusad, kanske litet glad, men det märks alltså knappastatt ett alkoholintag gjorts.Nu skall jag sticka ut hakan och säga att vi jämför med ettsvenskt mönster. Gästen har då gärna tagit litet grand spritinnan denne kommer till krogen. Sedan tar man alkoholtillsammans med mat man är på restaurangen. Manslutar inte alltför sällan sitt restaurangbesök i baren med tvåbamsewhisky innan man går ut. Jag påstår att många är ganskaberusade när de lämnar restaurangen.Det är just dessa jämförelser vi har gjort. Dessa fall ser vidagligdags. Det är därför våra medlemmar anser att vi gärna kanadoptera ett mer europeiskt mönster. Det ger mycket trevligarearbetsförhållanden för personalen på restaurangen om gästernadricker under mer ordnade former, om de ägnar sig mer åt att ätagott än åt att dricka för mycket.Robert : Många av de experiment som vi harbedrivit har syftat till att försöka göra ungdomarna tillspråkrör för ett nytt synsätt på alkoholen, att engageraungdomarna själva som talesmän. Non Fighting Generation t.ex. ärsammansatt av ungdomar som har haft ganska allvarliga problem,ofta våldsproblem, och som är straffade. Men de har en heltannan syn på alkohol än de svenska ungdomarna har. Detta gälleräven de som har levt ganska länge i . De har inte den här"fylleromantiken", utan de har känslan av att det är skamligtatt synas berusad. Det är det synsättet som vi hoppas och trorkan tränga in, och som vi kan stödja. För en sådan politik äråtminstone unga invandrare utmärkta språkrör och stöd.Owe : Jag vill ta upp frågan om hur man skall göraför att få fram vettiga alternativ till restauranger åtungdomarna. Jag tror inte att man skall grundlägga vanor pårestaurangerna.Efter att ha varit med här har jag funderat på en sak.Vad gör man egentligen i EG? Frågar man inte varandra om olikasaker? Reser man inte ned till EG och diskuterar? Det gör justora maffiga killar, som borde kunna få ut litet avresonemangen. När man frågar om saker sägs det inte vet någonting om den frågan. Detta är en fundering somförstärks varje gång jag är på ett . Ingen vet någontingom vad som gäller. Vi borde kunna få klart besked om monopoletär den springande punkten. Detta var ingen fråga, utan enreflektion.Men min fråga gäller alternativen. Vi har haft tre--fyra storaalkoholpolitiska utredningar, som har kommit fram till mångavettiga och bra saker. Ändå har alkoholproblematiken bara ökat isamhället eller i möjligaste mån stått stilla. Vi har fått enutveckling som inneburit att exponeringen av alkohol har blivitmer omfattande. kan inte mina ungdomar gå ut på restaurangutan att möta detta. De har egentligen inget val. De måstedricka åtminstone öl när de går ut.Man har försökt att göra alternativ för ungdomar. Men på ungdomsgårdarna har vi i dag11--12-åringar. Där vill inga 17-åringar vara. Hur skall vi göraför att få alternativ till ungdomarna? Kan föreningslivet ställaupp och skapa de alternativ som vi vill ha? Det måste varaaltrnativ för sådana ungdomar som inte är med i föreningar, utansom har valt bort den aktiviteten. Min undran är: Hur skalldetta gå till? Vad tycker experterna att vi skall göra?Kjell E : Blir jag utpekad som expert måste jaglämna ifrån mig ordet. Det är inte så lätt att vara expert påungdomsfrågor, trender och ungdomskultur.Man måste göra klart för sig att det inte går att ha festligadanskvällar i ungdomarnas vardagsmiljö, i skolans matsal ellerpå fritidsgården. Precis som vi vuxna vill ungdomarna in tillcity, speciellt de äldre ungdomarna. Därför måste man göra uppmed vanföreställningen att man kan skapa attraktivafestarrangemang i vardagsmiljön. Ungdomarna är en spegelbild avvuxenvärlden. Det behövs särskilda festmiljöer, fredags- ochlördagsmiljöer. Det är det första.Det andra är att föreningslivet kan svara för en del av deaktiviteterna. måste vi inse att både kommunalafritidsledare och föreningsledare som regel inte har sin främstaframtoning i fotspår.Jag tror också att man måste hitta en form för att stödja enrestaurangägare eller privat näringsidkare som vill satsa påalkoholfria alternativ. Man kan hävda att nöjesverksamhetenskall vara självbärande och lönsam. Med tanke på konkurrenslägetoch den roll alkoholen spelar, tror jag att det är fullständigtutsiktslöst att göra en alkoholfri ungdomsrestaurang, hurpopulär den än är, ekonomiskt bärkraftig. I min roll iStockholms stad har jag mer än en gång brottats med dennakonkurrens- och nöjessituation. Det har inte varit möjligt medden nuvarande lagstiftningen att stödja privata alkoholfrianöjesalternativ.Vårt ungdomsförbund, UNF, har lyckats med alkoholfria diskotekpå en del håll i landet. Men vi kan inte täcka in allt. Detmåste finnas en kombination av kommersiella intressenter,ideella organisationer och samhällsstöd. Uppgiften kan klarasgenom den finansiering jag föreslår i "Alkoholpolitikens ABC".Martin : Jag har en fråga och ett konstaterande.Jag skulle vilja börja med begreppet alkohol under kontrolleradeformer, som jag tror att somliga har varit inne på underdebattens gång. Jag delar i mångt och mycket den uppfattningenatt ett led i minskandet av den totala alkoholkonsumtionensjälvklart måste vara att på ett bättre sätt kunna kontrolleraunder vilka former alkohol sprids och nyttjas.Man måste inse att såväl restaurangnäringen som de fackligaorganisationerna har ett anvsvar. Så är det inte . Delvisberor det på att det inte finns någon kontrollerad form. Precissom säger är det ofta litet okontrolleradeformer på de ställen som har en lägre åldersgräns. Där är oftalitet stökigt och bråkigt. Där vågar man inte ingripa frånmarknadssidan, för man är rädd att förlora konkurrensandelar.Karin var tidigare inne på att den här möjligheteninte heller finns för många ungdomar. Jag tillhör själv dengruppen, trots att jag sitter i riksdag. Jag vet attdetta låter som ett uselt Ny demokrati-argument. Jag tänker inteförsöka plagiera dem i övrigt. Men jag är faktiskt själv en avdem som inte kan gå ut på krog i därför att jag är förung. Men jag kan sitta och fatta beslut i . Här måstesjälvklart näringen och facket gemensamt ta sitt ansvar, vilketde faktiskt inte gör . Det är någonting som jag tror att deskall fundera på själva.Jag vill ställa en fråga till nykterhetsorganisationerna somdelvis tangerar den fråga som jag ställde : Vilkamöjligheter upplever ni att det finns att informera och bedrivapropaganda? Det har bedrivits mångakampanjer, t.ex. , för att minskaalkoholkonsumtionen. De har varit verkningsfulla. Frågan är: Hurse det ut på den lokala nivån? Vilka möjligheter har ni, vilkamöjligheter har era ungdomsförbund och vilka möjligheter harandra organisationer? Märker ni något slags förändring blandandra organisationers vilja att arbeta med dessa frågor utanförden traditionella ?Erik : När man pratar om ungdomar måste man bl.a. haklart för sig att ungdomar inte är ett enhetligt begrepp. Precissom vuxna befinner sig ungdomar i olika situationer.En tumregel som jag tycker att man kan säga att vi har en vissframgång med är att vi inte planerar för mycket verksamhet. Vianvänder av våra resurser för väl planeradeimprovisationer. Alla som lever i en otrygg situation, ochväldigt stora grupper av ungdomar lever i en otrygg situation --tyvärr ökar den gruppen -- kräver en snabb tillfredsställelse avsina behov. Därför kan man inte planera för mycket, utan manmåste kunna improvisera. Det betyder att man måste ha enorganisation som har möjlighet att haka på när ungdomarna självatar initiativ. Det går inte att vänta till om ellerfjorton dagar, utan det skall ske på en gång, om fem minuter.När vi i vår uppsökande verksamhet träffar ungdomar som harbehov av att prata med vuxna, vilket är mycket vanligt, räckerdet i regel inte att man gör det i en lokal elleren timme. behöver man snabbt sticka bort med en grupp inågra dagar. Vi har verksamheten upplagd så att vi kan resa bortmed tio minuters varsel. Man skall alltså kunna använda delokaler man har på nära håll, i kvarteret, och de man har litetlängre bort dygnet runt. Man måste jobba mycket, mycketinformellt. Jag tror att detta är en viktig del när man tittarpå de ungdomar som har det besvärligast.En fråga som man i stort har anledning att titta på ärskolungdomar och skolungdomars situation. De sociala målen förskolan och det som händer däromkring tror jag att det finnsanledning att dra en särskild litania om vid ett annattillfälle.Kjell E : Några markeringar: Det är önskvärt medcentrala kampanjer av det slag Bohman-gruppen och Athena-gruppengenomfört. De får rejäl styrka då de kombineras med lokalaaktiviteter. På det lokala planet är jag övertygad om att manmåste använda ett par tre olika sätt att lösa problem på.Idérörelser skall sprida information som anknyter till den egnamålsättningen, vare sig det är idrott, kristet ungdomsarbeteeller nykterhet. Då blir den trovärdig för egna medlemmar ochanhängare, som är opinionsbildare.Man bör också ha en tvärinformation som primärvården,, fritids- och kulturförvaltningarna, skolan,poliser och andra utformar gemensamt. Det finns behov av enmångfald, men det skall finnas en enhet i mångfalden.Dessutom kan kopplingen förstärkas därest kommunerna på ettkonsekvent sätt satsar på komplementerande och frivilligavårdinsatser till den kommunala missbrukarvården. Enligt minuppfattning bör man i varje kommun -- det är ingen diskussion istorstäderna, för där finns detta -- överallt runt om i landetha någon satsning på DKSN, , , Alro, Länkar,/NTO:s vårdkedja, jag lämnar därhän vad man väljer.Din fråga gällde om det fanns intresse från andraorganisationers sida. hade jag enöverläggning med 30 idrottsledare i . Bland dem somFolkhälsoinstitutet möter finns det utomordentligt många exempelpå idrottsorganisationer, ideella föreningar av olika slag, ävenlångt utanför , som med stor oro ser påsituationen och som är beredda att göra arbetsinsatser.Jag tror inte att man behöver vara pessimistisk på denpunkten. Det finns en bred uppslutning bakom tanken på rejälainformationsinsatser. Men de måste kombineras medfritidsaktiviteter. Alkoholupplysningen löper risk att bliganska meningslös om fritidsgårdar avvecklas ochföreningsverksamheten inskränks. I de två Ölandskommunerna står200 ungdomar i åldern 18--utanför arbetsmarknaden. Kaninte den problemsituationen lösas hjälper alkoholinformationenföga.Birgitta : Jag fick ingen fråga, men jag vill ändåkommentera det önskemål som kom upp om att vi skall ta ännubättre ansvar för alkoholhanteringen ute på restaurangerna. Jagpåstår att seriösa företag tar ansvar. De är oerhört rädda omsitt serveringstillstånd. De tar all den hänsyn och allt detansvar som jag tycker att man kan förvänta sig. Problemet ärofta att det finns företag som inte tillhör någon avorganisationerna. Det är just den typen av företag som iblandkommer i klammeri med tillståndsgivande myndighet.Jag vill bara understryka att det mycket ofta är politiskabeslut som styr tillståndsgivningen. Vilken effekt det har haftpå just själva cityregionen i ser vi dagligdags. Vikan gå ut och se att man, framför allt på mindrepubar, använder lågpriser. Man kan också se att En stor stark ärlockvara. Det vänder vi oss emot från fackets sida. Det vill jagha sagt.Robert : Det finns två sorters alkoholfriadiskotek som intresserar ungdomar. Det ena är det kommersielltarrangerade, litet mer storslagna, som utan bidrag frånalkoholen kostar 30--per besökare och kväll. Det ärmindre än ett besök på ett kommunalt bad kostar.Det andra är de småskaliga diskotek som ungdomarna självaordnar för 30--40 personer. Där är det fråga om att få lokal ochhjälp med utrustning. Allt detta är ganska små siffror jämförtmed vad mycket av missbruket, våldet och klottret på stankostar.Ordföranden: socialutskott och vill säga tack till alla som har medverkat underdenna dag, till dem som har medverkat genom att göra inlägg ochställa frågor och till dem som har medverkat även i andrafunktioner, med att planera och genomföra denna utfrågning.Jag tycker att det har gjorts många värdefulla inlägg. Vi harfått åtskillig viktig information. Vi är väl medvetna om attdetta stora område rymmer många aspekter som inte har fått platsi programmet, som inte har blivit belysta. Vi är också medvetnaom att flera hade velat få ordet och säga något ytterligare,eller åtminstone få tala litet längre. Vi har likväl arbetat idenna sal och i dess omedelbara närhet i sex och en halv timme.Det må väl sägas vara ett gott dagsverke. Jag tycker att vi harkunnat göra analyser av utveckling och nuläge som är av värde,då vi i olika grupper i samhället har att formulera strateginför den svenska alkoholpolitiken.Tack för dagens överläggningar. De är härmed avslutade.Bilaga 1Figur 1Figur 2Figur 3Figur 4Figur 5Figur 6Figur 8Figur 7Figur 9Figur 10Figur 11Figur 12Figur 13Figur 14Bilaga 2Bild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bilaga 3Bild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bild 6Bild 7Bild 8Bild 9Bild 10Bild 11Bild 12Bild 13Bild 14Bild 15Bild 16 Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 6Allmän bakgrund 6Alkoholpolitiken och EG 9Information och förebyggande insatser 10Systembolagets riskinformation m.m. 13Alkoholreklam 14Inköpsregistrering 14Systembolagets försäljning 15Åldersgränsen för inköp m.m. 15Öppettiderna m.m. 15Alkoholhalterna 15Systembolagets detaljhandelsmonopol 16Servering av alkoholdrycker 17Åldersgränser för servering 17Mattvång och tidsgränser 18Tillståndsgivningen 19Langning m.m. 21Teknisk sprit 22Alkoholforskning 23Utskottets bedömning 24Hemställan 26Bilaga: från utfrågningen