bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Verksamheter inom dessa områden kommer enligtregeringens bedömning att ha goda möjligheter till finansieringur EG:s budget.Regeringen påpekar att den helt dominerande delen avkostnaderna inom anslaget debiteras i utländskavalutor, varför växelkursen spelar en stor roll. Under enövergångsperiod bör enligt regeringen kostnadsvariationer tillföljd av valutakursförändringar kunna täckas delvis genom demöjligheter till förskjutning av utgifterna överbudgetårsgränserna som ramanslaget genom anslagskreditenmedger.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslårunder anslaget Europeisk forskningssamverkan och tillstyrkerdet i propositionen angivna anslagsbeloppet för nästa budgetår.De av regeringen angivna riktlinjerna för resurserna underåterstoden av budgetperioden innebär oförändrad nivå. Utskottetföreslår att godkänner riktlinjerna.2. ForskarutbildningenVid beslut om forskningspolitiken inför deninnevarande planeringsperioden angavs att målet --såvitt avser forskarutbildningen -- borde vara attfördubbla antalet examinerade doktorer (prop. 1989/90:90, bet.UbU25, rskr. I nu föreliggande proposition anges attregeringen har satt som mål att fördubblaantalet doktorsexamina. Det innebär en ökning från ca 1000per år till 2000.Regeringens målsättning baseras på överväganden kring framförallt följande tre sakförhållanden.Det föreligger ett ökande behov av forskarutbildade inäringslivet och på arbetsmarknaden i övrigt utanförhögskoleväsendet. Två tredjedelar av den FoU som bedrivs iSverige sker inom näringslivet. är en mycket litendel av de anställda i näringslivet forskarutbildade. För attöka utbytet av de svenska FoU-insatserna och därigenom höjakvaliteten på svenska produkter och främja konkurrenskraften ärdet inte minst nödvändigt att det sker en förstärkning av denvetenskapliga kompetensen. Även i samhället i övrigt kommerenligt regeringen mer personal med forskarutbildning attefterfrågas.Det föreligger ett ökande behov av lärare vid universitet ochhögskolor. Många nu verksamma lärare är födda på 1940-talet.Det kommer därför att bli stora pensionsavgångar fr.o.m. börjanav . Den nuvarande examinationen räcker på mångaområden inte till för att täcka de nyrekryteringsbehov som dåuppstår.Det föreligger ett behov av forskarutbildade lärare igymnasieskolan.I propositionen redovisas en del statistiska uppgifter omforskarutbildningen, varav framgår bl.a. följande.Efter en tidigare nedgång i examinationen har antaletdisputationer långsamt ökat . Budgetåren1990/91 och 1991/92 var det årliga antalet avlagda examinaomkring 1100. Andelen kvinnor bland de nydisputerade har ökatfrån //92.Det årliga antalet nyantagna, som under slutet av 1980-taletvar omkring 2400, ökade /92 till ca 2500.Även bland de nyantagna har kvinnornas andel ökat, men intelika mycket som bland de examinerade. Andelen uppgår nu till35%.Av tabeller som finns intagna i propositionen (s. )framgår att det föreligger stora skillnader mellan fakulteternanär det gäller nyantagna forskarstuderande, avlagdaforskarexamina, den genomsnittliga studietiden och medianåldernför dem som avlagt doktorsexamen. I tabellerna anges ocksåfördelning och skillnader i berörda hänseenden mellan kvinnoroch män.Långa studietider, stor avbrottsfrekvens och låg examinationfinns framför allt inom humanistisk och samhällsvetenskapligfakultet. Nettostudietiden är inom dessa fakulteter mellan sexoch och genomsnittsåldern vid disputationen är över 40år. Vid de tekniska, medicinska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna är studietidernakortare. Vid de tekniska och matematisk-naturvetenskapligafakulteterna är den genomsnittliga examensåldern omkring 33 år.I propositionen föreslås nu ett antal åtgärder för att främjaforskarrekryteringen och öka effektiviteten i studierna.Enligt regeringens mening bör, trots det ansträngdastatsfinansiella läget, resurserna för studiefinansieringensuccessivt öka. Inom fakultetsanslagen bör ökningen /94 uppgå till ca 163 miljoner kronor.Sammanlagt bör därmed ca avfakultetsanslagen avsättas för studiefinansiering iforskarutbildning. Regeringens förslag till fördelning mellanfakulteterna redovisas i propositionen (s.182).Med hänvisning till att forskarutbildning enligt regeringensförslag i proposition 1992/93:171 avses bli en integrerad delav den forskning som finansieras med löntagarfondsmedelkonstaterar utskottet att det vid bifall tillförslaget sker ett tillskott från löntagarfonderna förändamålet.Genom beslut (prop. 1992/93:42, bet.UbU5, rskr. 159) avsätts särskilda medel för forskarutbildningav universitets- och högskolelärare som saknar doktorsexamen.För innevarande budgetår har anvisats fördetta. För vartdera av de tre följande budgetåren kommer enligtregeringens förslag att avsättas,motsvarande ca 300--400 doktorandtjänster.Regeringen räknar med ökade insatser för forskarutbildningfrån övriga forskningsfinansiärer såsom forskningsråd,sektorsorgan, fonder, industriforskningsinstitut och företag.Eftersom teknik och naturvetenskap spelar en nyckelroll förSveriges internationella konkurrensförmåga, koncentrerasinsatserna för nya doktorandtjänster till motsvarandefakulteter. Dessa fakulteter bör enligt regeringen avsätta enviss del av studiefinansieringsmedlen för forskarutbildning mednäringslivsanknytning.Idag kommer mycket få doktorander från de mindre ochmedelstora högskolorna. Regeringen framhåller att dessahögskolor utgör en potentiell rekryteringsbas förforskarutbildning och nämner i det sammanhanget att ävenstudenter med medellång vårdutbildning bör stimuleras tillforskarutbildning. Den ökning av resurserna förforskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstorahögskolorna som föreslås i annat sammanhang i propositionenkommer att leda till en ökning av forskningsaktiviteten, anförregeringen.Med hänvisning till att doktorandtjänst är den form avstudiestöd som ger de bästa möjligheterna att bedriva effektivastudier anser regeringen att det är angeläget att återståendeutbildningsbidrag skyndsamt omvandlas till tjänster. Dessutombör ytterligare doktorandtjänster inrättas för att främjaforskarutbildningens expansion. Det är väsentligt att demöjligheter som finns till en flexibel lönesättning avdoktorandtjänster utnyttjas för att ge en bättre anpassningtill de skilda förhållanden som råder inom olika fakulteter.Fler forskarstudenter skulle därigenom kunna få doktorandtjänstinom flera av fakultetsområdena.För att ytterligare öka genomströmningen avser regeringenpröva en ordning med examenspremie till doktoranden omedelbartefter avlagd doktorsexamen. Regeringen understryker betydelsenav god handledning och erinrar om att det ankommer påuniversitet och högskolor att svara för att resurser förhandledning avsätts i sådan omfattning att examinationen inomforskarutbildningen kan öka. När det gällerkarriärmöjligheterna förutsätter regeringen att behovet avrekryteringstjänster för unga doktorer ägnas stor uppmärksamhetnär de lokala resursfördelningsbesluten görs.Enligt regeringen kan nya grepp i uppläggningen avforskarutbildningen främja rekryteringen och öka effektiviteteni studierna. Med hänvisning till att olika modeller bör kunnaprövas föreslår regeringen att anvisas underanslaget Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål förförsöksverksamhet med forskarskolor m.m. under perioden1993/94--1995/96.Regeringen begär att godkänner de riktlinjer förforskarutbildning med avseende på dimensionering,studiefinansiering och vissa särskilda åtgärder som beskrivs ipropositionen.I motion 1992/93:Ub128 (s) yrkandena 41 och 42 påpekassvårigheten ur statsfinansiell synpunkt att väsentligt ökaantalet studiestödsrum -- en fördubbling , vilkenmotionärerna förespråkar -- med omvandling avsamtliga utbildningsbidrag till doktorandtjänster, detta motbakgrund av den väsentligt större kostnaden för tjänsterna.Antalet återstående, icke omvandlade utbildningsbidrag kanenligt motionen beräknas uppgå till 1000. Det betyder att 130miljoner kronor av regeringens nu föreslagna utökning avstudiestödet åtgår, innan något enda nytt studiestödstillfällehar tillkommit. Motionärerna önskar fullfölja ambitionen attsåväl omvandla bidragen till doktorandtjänster som fördubblaantalet studiestödsrum. De begär att en plan upprättas för hursamtliga återstående utbildningsbidrag skall omvandlas framtill . Vidare bör besluta att tillföra165 utöver regeringens förslag för budgetåret1993/94 för forskarutbildning. Man bör hålla fast vid principenom öronmärkning av särskilda medel för studiestöd och reelltöka förutsättningar för en examination i önskad storleksordningvid slutet av nittiotalet genom en omfördelning inom ramen förforskningsbudgeten som helhet. Slutligen begärs att riksdagengodkänner de riktlinjer för forskarutbildning och resurser fördenna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som anförs i motionen.I motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 2 (delvis) ansluter mansig till den av regeringen uttalade ambitionen att fördubblaantalet avlagda doktorsexamina och delar uppfattningen att detär angeläget med en omvandling av utbildningsbidragen. Denmåste genomföras fram till nästaforskningspolitiska beslut. Motionärerna förordar möjlighetenatt deltidsförordna doktorander om doktoranden själv begär ettsådant förordande. Mot bakgrund av vad regeringen anfört omflexibel lönesättning och att "fler forskarstudenter skulledärigenom kunna få doktorandtjänster inom flera olikafakulteter" avvisas tanken på lägre lön för vissa doktorander.Den samverkan som regeringen föreslår med näringslivet i nuberört hänseende får enligt motionärerna inte resultera i attdoktorander inte får publicera sitt arbete.Ett antal motionsyrkanden behandlar åtgärder för att ökarekryteringen av kvinnliga forskare. Utskottet tar upp dessa iett enda sammanhang under avsnittet Jämställdhet.Kvinnoforskning i det följande.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag och deovan redovisade motionsyrkandena anföra följande.Utskottet konstaterar att det föreligger samstämmighet mellanmotionärerna och regeringen när det gäller ambitionen attfördubbla antalet doktorsexamina fram . Som utskottet ser det gäller enigheten ävensträvandena att omvandla nu befintligautbildningsbidrag till doktorandtjänster. Utskottet har erfaritatt svårigheterna att omvandla samtligautbildningsbidrag har sin grund i att nya utbildningsbidragsedan förra forskningspolitiska beslut finansieratsmed andra medel än sådana som anvisats över fakultetsanslagen.Medlen för forskarutbildning som anvisats under dessa anslaghar nyttjats för omvandling av utbildningsbidrag och för nyadoktorandtjänster. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt samtliga utbildningsbidrag bör omvandlas till tjänstersnarast möjligt och senast vid utgången av planeringsperioden1993/94--1995/96. Utskottet har inhämtat att regeringen avseratt ändra förordningen (SFS 1976:536) om utbildningsbidrag fördoktorander så att utbildningsbidrag får innehas längst t.o.m.utgången av /96 samt att inga nyautbildningsbidrag får inrättas efter den 30 juni 1993.Utskottet vill stryka under att de under fakultetsanslagenför studiefinansiering "öronmärkta" medlen endast får användasför doktorandtjänster. Regeringen bör vara oförhindrad att påsätt som regeringen själv bedömer som lämpligt göra klart föruniversiteten och berörda högskolor att de för varjeuniversitet/högskola under fakultetsanslagen angivna beloppenför studiefinansiering utgör minimibelopp. De skall alltså intebetraktas som ett högsta belopp att nyttjas för finansiering avdoktorandtjänster. Statsmakterna fastställer ingaplaneringsramar eller antagningstal för forskarutbildningen.Den dimensioneras utifrån lokala bedömningar. Det är alltså delokala besluten om medelsfördelningen som slutligen avgör dentotala utbildningskapaciteten liksom den närmare fördelningenmellan olika ämnesområden. Utskottet utgår från att man viddessa beslut beaktar vad regeringen med utskottets instämmandeanfört om ambitionen att avsevärtöka antalet doktorsexamina. Regeringen har dessutom i annatsammanhang (prop. 1992/93:171 Forskning i frontlinjen) lämnatförslag som finansierar forskarutbildning.Doktorandtjänsterna har tillkommit i en strävan atteffektivisera forskarutbildningen genom att möjliggöraheltidsstudier på goda villkor. Enligt förordningen (SFS1985:310) om doktorandtjänster skall tjänsterna inrättas förheltidstjänstgöring. Utskottet delar regeringens uppfattningatt deltidstjänster inte bör införas, eftersom de skulleinnebära avsevärda nackdelar, såsom mer splittrade studier ochdärmed sannolikt högre examensålder. vill utskotteterinra om att doktorandtjänsterna följer reglerna för statligatjänster vad gäller tjänstledighet. Detta förhållande medger enviss flexibilitet när det uppenbarligen är av värde förutbildningen att en doktorand t.ex. kombinerar praktiskverksamhet med studierna. Reglerna för statliga tjänster medgerockså rätt till föräldraledighet, ledighet för sjuka barn m.m.Därigenom är det möjligt att kombinera doktorandstudier medföräldraskap och familjebildning. Utskottet är alltså inteberett att tillstyrka ett uttalande av i nu berörthänseende i enlighet med motion 1992/93:Ub121. Likaså avstyrkerutskottet samma motion i den del den avser lönesättningen avdoktorandtjänsterna. Lönen bestäms genom lokala förhandlingar.Utskottet utgår från att den i motionen åberopade skrivningenhar sin grund i att det inom vissa ämnesområden kan uppståkonkurrens om utpräglade forskarbegåvningar mellan högskolanoch exempelvis industrin. Högskolan bör då ha vissa möjligheteratt genom en flexibel lönesättning rekrytera eller behållaforskarstuderande.Utskottet återkommer nedan till hur stort belopp som böranvisas för forskarutbildningen under fakultetsanslagen. Iförevarande sammanhang föreslår utskottet att medhänvisning till det ovan anförda godkänner de riktlinjer förforskarutbildningen med avseende på dimensionering,studiefinansiering och vissa särskilda åtgärder förforskarutbildning som angivits i propositionen. Därjämte börriksdagen avslå motion 1992/93:Ub121 yrkande 2 och1992/93:Ub128 yrkandena 41 och 42, alla yrkanden i motsvarandedelar.Som redan framgått yrkas i motion 1992/93:128 (s) yrkandena41 och 42 att till fakulteterna anvisar 165 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit förforskarutbildningen.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget anser sigutskottet inte kunna tillstyrka mer än det av regeringenangivna beloppet, sålunda totalt ca 815 miljoner kronor.Utskottet har inget att erinra mot den i propositionenredovisade fördelningen mellan fakulteterna. Utskottetavstyrker motion 1992/93:Ub128 yrkandena 41 och 42 imotsvarande delar.3. Forskning vid de mindre och medelstora högskolornaMed hänvisning till vad i proposition 1992/93:1 omuniversitet och högskolor -- frihet för kvalitet framhölls omvikten av att universitet och högskolor främjar god kvalitetoch profilerar sin verksamhet för att kunna konkurrera omstudenter och forskningsmedel understryker regeringen i nuföreliggande proposition att det är av betydelse attkvalificerad forskning kan bedrivas vid alla universitet ochhögskolor, inkl. de mindre och medelstora högskolorna.Forskningen vid de mindre och medelstora högskolornafinansieras i huvudsak på tre sätt. För det första harforskarutbildade lärare vid dessa högskolor möjlighet att fådel av den s.k. rörliga resursen inom fakultetsanslagen. Denrörliga resursen är till för att bereda högskolelektorer ochhögskoleadjunkter, som har avlagt doktorsexamen, tillfälle attbedriva forskning. För det andra finansieras en hel delforskning vid de mindre och medelstora högskolorna med externamedel från olika anslagsbeviljande myndigheter, organisationeroch företag. För det tredje anvisas särskilda medel tillforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor. Medlen för forskningsstödjande åtgärder går direkttill resp. högskola och avser bl.a. att underlätta för lärarnaatt ansöka om forskningsstöd och projektanslag hosforskningsråd och andra finansiärer. Ur dessa medel kan ocksåstöd ges för forskarutbildning av lärare.I propositionen anförs att medlen för forskningsstödjandeåtgärder är betydelsefulla för dessa högskolors uppbyggnad avforskning. Med anledning härav föreslår regeringen enförstärkning av dessa medel med /94. Förstärkningen avser att skapa förbättradeförutsättningar för de mindre och medelstora högskolorna attinitiera och stödja forskningsprojekt. Vid fördelningen avdenna medelsförstärkning har regeringen prioriterat de störrehögskolorna -- , , ochSundsvall//Östersund.Regeringen berör det samarbete som har vuxit fram mellangrupper av mindre och medelstora högskolor och vissauniversitet. I propositionen nämns "sydostfakulteten", ettsamarbete mellan högskolorna i , ,/och och överenskommelserom samarbete inom ramen för för regionalforskningssamverkan i mellan högskolorna iKarlstad, , /och iGöteborg. Regeringen anser det angeläget att denna form avnätverk förstärks och föreslår att avsättsför stöd till nätverk för forskning och forskarutbildningmellan mindre och medelstora högskolor och universiteten ellerstörre högskolor. Denna förstärkning finansieras inom ramen förde medel som tidigare under innevarande riksmötebeslutat ställa till förfogande för kvalitetsförstärkandeåtgärder vid universitet och högskolor (prop. 1992/93:42, bet.UbU5, rskr. 159).Från och med /95 bör enligt regeringenresurserna för de mindre och medelstora högskolorna ökas medytterligare i syfte att stödja ettlångsiktigt forskningssamarbete med näringslivet.Regeringen begär att godkänner vad i avsnittetSlutsatser förordats beträffande forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna samt föreslår att tillForskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor för /94 anvisar ett reservationsanslagpå 106235000kr och godkänner de riktlinjer för resursernaför budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts.Ett stort antal motioner har väckts med anledning av de nuredovisade förslagen. De allra flesta tar sikte på fördelningenmellan högskoleenheterna av anslaget Forskningsstödjandeåtgärder vid mindre och medelstora högskolor. Utskottetåterkommer till dem i det följande. Först tar utskottet uppnågra yrkanden av mer övergripande karaktär.Hanteringen av den s.k. rörliga resursen behandlas imotion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 50. Motionärerna saknarförslag från regeringen om öronmärkning av vissa medel inomvarje fakultetsanslag för forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna och hänvisar till besluthösten om att sådan öronmärkning skulle ske. De redovisaren schablon för beräkning av den rörliga resursen baserad på150000kr per lektor och annan disputerad lärare samt hurstor del av resursen som skulle tillfalla de mindre ochmedelstora högskolorna alltefter förekomsten av disputeradelärare vid dessa högskolor. Det understryks i motionen attanknytningen till antalet disputerade lärare endast är enberäkningsschablon. I praktiken bör medlen fördelas efterkvaliteten på den vetenskapliga verksamheten. I motion1992/93:Ub120 (s) yrkande 2 begärs att den del avforskningsanslaget vid som enligtriksdagens beslut skall öronmärkas och ökas för Högskolan iKarlstad bör preciseras till sin omfattning.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Den rörliga resursen är till för att bereda högskolelektoreroch högskoleadjunkter, som har avlagt doktorsexamen, tillfälleatt bedriva forskning (prop. 1984/85:57, UbU 1984/85:9, rskr.115). Den används för att finansiera såväl längre sammanhållnaarbetsperioder för forskning som kortare insatser av karaktärenkompetensuppehållande forskning. Hur stora belopp som inom deolika fakultetsanslagen skall avsättas till rörlig resursavgörs av universiteten och de högskolor till vilka fakulteterär knutna. Resursen fördelas av fakultetsnämnd efter ansökanfrån de högskolelektorer som hör till fakulteten. finnsen viss garanti för medelstilldelning till ifrågavarande lärarevid de mindre och medelstora högskolorna. Den innebär att dessatillsammans skall få "minst det belopp som i genomsnitt underde tre närmast föregående åren har utgått ur resursen förlärare vid enheten i fråga" (jfr 3§ Förordning om utnyttjandeav medel för högskolelektorers och högskoleadjunktersforskning, SFS 1987:608). Bestämmelsen, som tillkom vidavvecklingen av regionstyrelserna då den rörliga resursen ladesin under fakultetsanslagen, syftade till att garantera attförändringen inte skulle leda till minskade resurser för demindre och medelstora högskolornas lärare.De mindre och medelstora högskolornas ställning när detgäller forskning och forskarutbildning behandlades utförligt avutskottet tidigare under innevarande i samband medbehandlingen av regeringens förslag till ny högskolelag m.m.(prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. Utskottet erinrade omatt forskarutbildade lärare vid mindre och medelstora högskolorhar möjlighet att få del av den rörliga resursen inomfakultetsanslagen. Beträffande hanteringen av denna resursanförde utskottet:Utskottet vill vidare förorda att det inom varjefakultetsanslag genom statsmaktsbeslut avsätts en viss minstaandel för lärare från mindre och medelstora högskolor. Denandel som skall avsättas för de mindre och medelstorahögskolorna bör baseras på antalet disputerade lärare viddessa. Dessa medel skall liksom fördelas efterprövning i fakultetsnämnderna, som enligt vad utskottet ovanerinrat om har ansvar för att god forskarutbildning ochforskning bedrivs inom hela deras resp. verksamhetsområden.Utskottet vill betona detta ansvar. Styrelsen för den högskolatill vilken fakulteten är knuten skall däremot inte -- så somhittills varit fallet med den rörliga resursen -- ha någotansvar för dessa medel.Utskottet vill understryka att lärare vid mindre ochmedelstora högskolor skall bedömas med samma kvalitativa kravsom lärare vid högskolor med fasta forskningsresurser. Finnsvid ett visst fördelningstillfälle inte kvalificerade sökandebör medlen få fonderas eller användning inom den avseddahögskolan t.ex. för lärares forskarutbildning övervägas.Utgångspunkten vid bedömningen av hur stor den del avfakultetsanslagen skall vara som avsätts som rörlig resursmåste enligt utskottet vara att ytterligare förbättramöjligheterna för kvalificerad forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna.Utskottet har inhämtat att regeringen avser att iregleringsbrev för /94 ge direktiv i enlighetmed ställningstagande med anledning av proposition1992/93:1. Utskottet förutsätter för sin del att utgångspunktenför dessa direktiv blir de resurser som innevarande budgetåravsätts under fakultetsanslagen för motsvarande ändamål. Denerforderliga förändringen bör innebära att ett i förhållandetill innevarande budgetår förhöjt belopp budgeteras underfakultetsanslagen för den kommande planeringsperioden.Höjningen bör avvägas mot de övriga resurstillskott förforskningsändamål som ställs till högskolornas förfogande genomstatsmakternas beslut och mot de ökade åtaganden vad avsergrundutbildning som dessa högskolor skall fullgöra under dennaperiod. Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen och återkommer till med frågan i nästaforskningsproposition.Mot bakgrund av att det åligger fakultetsnämnd att taställning till vad som bäst gynnar forskningen inom hela dessverksamhetsområde ställer sig utskottet tveksamt tillmotionärernas förslag att statsmakterna fastställer ett bestämtbelopp att avsättas som rörlig resurs.Utskottet, som sålunda förutsätter att regeringenföranstaltar om åtgärder i enlighet med vad utskottet nuanfört, finner det inte erforderligt att gör ettuttalande i frågan. Utskottet är medvetet om de problem somligger i strävandena att öka omfattningen av den grundläggandehögskoleutbildningen och vidareutbilda de pedagogiskterfarna lärarna.