bet · GG01AU13 · 1993-04-22 00:00:00 — De attityder till utbildnings- och yrkesvalsom eleverna får är av utomordentligt stor vikt.Utskottet vill härefter hänvisa till att det inom ramen förlänsanslaget pågår en hel del kvinnoprojekt i olika län. Enligten kartläggning (R 1992:15) som gjort om länsstyrelsernasprojektverksamhet /88--1989/90 satsades igenomsnitt av länsstyrelsernas projektbudget påkvinnoprojekt. Denna siffra är låg och borde kunna öka. Fleramedfinansiärer ingår dock i denna projektverksamhet.Länsstyrelsernas viktigaste medfinansiärer är centrala statligamyndigheter samt departement. Men även länsnämnder och kommunersatsar medel i projektverksamheten.Som utskottet ovan redovisat har fåttregeringens uppdrag att genomföra ett åtgärdsprogram för attfrämja kvinnors företagande i det regionalpolitiska stödområdet.Utskottet ser mycket positivt på detta uppdrag och demöjligheter det ger att pröva olika vägar för att underlätta förkvinnor som vill starta eget. Även om själva genomförandet avuppdraget är avgränsat till stödområdena utgår utskottet frånatt de erfarenheter man gör under projektets gång kommer helalandet till godo.Som utskottet uttalat är det --utöver åtgärder med inriktning på tillgång till arbete --nödvändigt med satsningar inom andra politikområden, exempelvisutbildning, kultur, kommunikationer, för att ge kvinnornalikvärdiga förutsättningar att bo och verka i landets olikadelar.Åtskilliga av de förslag som återfinns i motionerna innehållerinte något avgörande nytt i förhållande till de åtgärder somredan har vidtagits eller kommer att vidtas. Flera förslag är avden karaktären att de kan påbörjas på lokal nivå enligt demöjligheter som står till buds hos de regionala myndigheterna.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A213, A215, A405,A438, A442, A471 och A806, i förekommande fall i berörda delar.Vad angår förslaget i motion A807 (fp) om andelenkvinnor i statliga och regionala organ i m.m. fårutskottet hänvisa till att den femåriga jämställdhetsplanen somriksdagen beslutade om (prop. 1987/88:105, AU1987/88:17, rskr. 364) kommer att utvärderas under hösten 1993.I det sammanhanget kommer de frågor som motionärerna tar upp attbehandlas. Något särskilt tillkännagivande av det slag somföreslås i motionen är därför inte erforderligt. Därmed avstyrksmotion A807.AnslagsfrågorLokaliseringsbidrag m.m.1991/92 Utgift 515 768 384 Reservation 1 192 234 3111992/92 Anslag 350 000 0001993/94 Prop. 350 000 000Den var av reservationsmedlenobundna av tidigare beslut.Anslaget används huvudsakligen för att finansieralokaliserings- och utvecklingsbidrag som beslutas centralt avregeringen eller NUTEK.Utskottet tillstyrker regeringens under punkt D 1 (s. 86--87)framställda begäran om ett oförändrat anslag på 350 miljonerkronor.Regionala utvecklingsinsatser1991/92 Utgift 967 955 436 Reservation 1 130 887 5281992/93 Anslag 1 000 000 0001993/94 Prop. 1 012 000 000Anslaget bekostar lokaliserings- och utvecklingsbidrag sombeviljas av länsstyrelserna samt glesbygdsstöd och regionalprojektverksamhet.Medelsanvisningen under anslagetRegeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt D 2 (s.88--89) att anslaget tillförs frånjordbrukshuvudtiteln för särskilda insatser på medanledning av nedläggningen av sockerbruk ochföljaktligen för nästa budgetår uppförs med 1012 miljonerkronor.Socialdemokraterna föreslår i motion A267 att anslaget räknasupp med ytterligare med hänvisning till detallvarliga sysselsättningsläget. yrkar i motionFi212 att anslaget höjs med jämfört medregeringens förslag.Liksom tidigare år förutsätter utskottet att regeringenåterkommer till med förslag om anslagsförstärkning omdet skulle visa sig att tillgängliga medel inte förslår tillangelägna utvecklingsinsatser inom länen. Vidare kan erinras omatt det vid ingången av har funnitsoutnyttjade belopp på anslaget i storleken 150--160 miljonerkronor. Med hänvisning till vad nu sagts tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning under detta anslag ochavstyrker yrkandena i motionerna A267 och Fi212 om ytterligaremedelspåslag.Anslagsfördelningen på länenHur anslaget skall fördelas på de olika länen bestäms avregeringen i det årliga regleringsbrevet. En mindre del avanslaget -- innevarande budgetår -- brukarinnehållas av regeringen för s.k. länsövergripande projekt. Ombeloppet inte tas i anspråk för sådana projekt delas det ut tilllänen senare under budgetåret. Det för innevarande budgetårinnehållna beloppet har i sin helhet delats ut till länen genomregeringsbeslut den 7 april 1993.I motion A415 yrkar m.fl. (c, fp) attlänsanslaget till län skall höjas från 19 till 35miljoner kronor. I tre motioner, A426 av m.fl. (s),A427 av andre vice talman () och A462 avIvar och (c, kds), yrkas på ökadmedelstilldelning till länsanslaget till län.Inga-Britt m.fl. (s) yrkar i motion A425 attlänsanslagen till Västregionen (, , och ) räknas upp kraftigt.I tidigare sammanhang har utskottet angett vissa övergripandesynpunkter på medelsfördelningen under det förevarande anslaget.Utskottet har i övrigt uttalat att bör avstå från attmeddela anvisningar om medelstilldelningen till enskilda län.Denna uppfattning vidhålls av utskottet. Det bör liksom hittillsfå ankomma på regeringen att fördela anslaget med beaktande avde olika förhållandena och de skilda problem som finns i varjelän. I enlighet härmed avstyrker utskottet de redovisadeyrkandena i motionerna A415, A425, A426, A427 och A462.I motion A426 av m.fl. (s) finns också ettyrkande om ökad tilldelning av arbetsmarknadspolitiska medeltill län.Det har anförtrotts åt attsjälvt svara för den regionala fördelningen av de resurserstatsmakterna ställer till verkets förfogande förarbetsförmedling och annan administration, tillsysselsättningsskapande åtgärder och till åtgärder att stödjaarbetshandikappade. Denna princip bör inte frångås med anledningav det nu föreliggande motionsyrkandet, som utskottet avstyrker.Ulf och i (kds) yrkar imotion A436 på en tydlig markering från statsmakternas sida avbetydelsen av projektet 90-talets byalag. En sådan markeringkan bl.a. ske genom att resurser tilldelas för byarnasplaneringsarbete och för satsningar på entreprenörer ochsmåföretag och på lokal infrastruktur. m.fl.(c) föreslår i motion Jo253 ett tillkännagivande till regeringenav vad de anfört om angelägenheten av att ta till varabygdeutvecklingsgruppernas engagemang. Motionärerna anser attdet är av största vikt att samhället satsar på dessautvecklingsgrupper. Inte minst kommunerna, tilläggermotionärerna, måste ta till vara och stödja bygdegruppernasinitiativ och arbete.Som framgår av budgetpropositionen (s. 43) genomförs det imotion A436 nämnda projektet av ,Hela skall leva och Kommunförbundettillsammans med ett tjugotal kommuner. I , harutskottet inhämtat, handhas projektet av Civildepartementet.Enligt utskottets mening har projektets betydelse genom vad nuredovisats redan markerats av regeringen, och något särskiltuttalande från sida bedöms därför inte varaerforderligt. Motionens yrkanden härom avstyrks för den skull avutskottet.Med instämmande i vad som sägs i motion Jo253 om betydelsen avett kommunalt engagemang i bygdegruppernas verksamhet anserutskottet att det inte heller är behövligt för attgöra ett särskilt uttalande om vikten av att denna verksamhetkan fortsätta. Utskottet avstyrker således att gör detföreslagna tillkännagivandet till regeringen.Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företagi glesbygder m.m.1991/92 Utgift 15 663 5071992/93 Anslag 1 0001993/94 Prop. 1 000I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen underpunkt D 3 (s. 89--90) bör dels medge att den förinnevarande budgetår fastställda s.k. engagemangsramen förkreditgivning om utökas till 255 miljonerkronor, dels på nytt anvisa anslag med ett formellt belopp på1000 kr.Ersättning för nedsättning av socialavgifter1991/92 Utgift 285 871 7031992/93 Anslag 530 000 0001993/94 Prop. 500 000 000Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt D 4 (s.90--91) att anslaget sänks med till 500miljoner kronor. Utskottet biträder förslaget.Sysselsättningsbidrag1991/92 Utgift 279 467 1891992/93 Anslag 250 000 0001993/94 Prop. 200 000 000Regeringen föreslår under punkt D 5 (s. 91) att anslaget ienlighet med anslagsframställning sänks med 50 miljonerkronor till . Utskottet biträder även dettaförslag.Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder1991/92 Utgift 86 023 321 Reservation 372 593 4281992/93 Anslag 180 500 0001993/94 Prop. 179 900 000Regeringen föreslår under punkt D 6 (s. 92--93) ett anslag på179,9 (--0,6) . Socialdemokraterna yrkar imotion A267 att anslaget ökas med iförhållande till regeringens förslag.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning avmedelsbehovet under detta anslag och avstyrker motionsyrkandet.Anslaget bör alltså för nästa budgetår uppföras med 179,9miljoner kronor.Glesbygdsmyndigheten1991/92 Utgift 14 436 059 Reservation 7 974 6881992/93 Anslag 16 399 0001993/94 Prop. 17 000 000Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt D 7 (s.93--95) att anslag anvisas för nästa budgetår med 17 (+ 0,6). Socialdemokraterna yrkar i motion A267 attanslaget tillförs ytterligare för att finansieraett för kvinnligt företagande som enligtmotionärerna bör inrättas vid myndigheten.I budgetpropositionen anlägger arbetsmarknadsministernsynpunkter på verksamheten vid . Enligt hansmening finns en risk för att verksamheten blir splittrad, ochhan anger därför hur myndigheten bör koncentrera sig på vissauppgifter och områden . Utskottet kan istort ansluta sig till dessa synpunkter.I det tidigare avsnittet Insatser för kvinnor har utskottetavstyrkt förslaget i motion A267 (s) att inrätta ettkunskapscentrum vid . Med åberopande häravavstyrker utskottet även yrkandet i samma motion om anvisning avmedel till detta centrum och tillstyrker regeringens förslag omanslag till myndigheten.Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden1991/92 Utgift 3 350 6401992/93 Anslag 4 200 0001993/94 Prop. 4 200 000Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 9 (s.95--96) om ett oförändrat anslag för det aktuella ändamålet på4,2 miljoner kronor.Transportstöd1991/92 Utgift 282 000 0001992/93 Anslag 300 300 0001993/94 Prop. 300 300 000Regeringen föreslår under punkt D 10 (s. 96) ett oförändratanslag på . Utskottet godtarmedelsberäkningen.Regionalpolitiska insatser i län och regionerInledningLäget på arbetsmarknaden med rekordhög arbetslöshet, ett stortantal lagda varsel och låg efterfrågan på arbetskraft har somframhållits i avsnittet om den regionala problembildenförvärrats i minst samma takt i landet i övrigt som i deregionalpolitiskt prioriterade områdena. Den nuvarandelågkonjunkturen skiljer sig på ett anmärkningsvärt sätt fråntidigare lågkonjunkturer genom att den slår hårt även istorstäder som allvarliga arbetsmarknadssituationen i hela landet sätterockså sin prägel på motionsyrkandena, som innehåller krav pååtgärder av skilda slag för att dämpa effekterna av denlågkonjunktur i kombination med strukturomvandlingsproblem somför närvarande råder i Sverige.De allra flesta motionsförslagen syftar till att komma tillrätta med den besvärliga arbetsmarknadssituationen i resp. län.Riksdagen har som framgått av den tidigare framställningen heltnyligen behandlat anslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(1992/93:AU11, AU19, rskr. Utskottet konstaterade därvidatt det under det närmaste året kommer att behövas storainsatser på det arbetsmarknadspolitiska området för att hävdaarbetslinjen. Enligt utskottets uppfattning borde insatserna,särskilt i fråga om utbildning och kompetensutveckling, öka.Utskottet utgick från att regeringen skulle återkomma ikompletteringspropositionen med förslag till ytterligareåtgärder på bl.a. dessa områden. Nya överväganden beträffandesådana åtgärder skulle göras i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen som föreläggs den 22 april1993.Utskottet instämmer således med motionärerna i derasuppfattning om nödvändigheten av ytterligare satsningar påarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet har som nämntsutgått ifrån att regeringen i kompletteringspropositionenåterkommer med förslag om ökad volym när det gälleråtgärdssidan. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att detär AMS som fördelar de av beslutade medlen tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder efter förhållandena i deenskilda länen enligt vissa nyckeltal.Med en samhällsekonomi i obalans och en krympt industrisektorär arbetsmarknadspolitiken inte ensam ett tillräckligtinstrument i den svåra situation som föreligger, anfördeutskottet vidare (AU19 s. 5). Förutom åtgärder inomarbetsmarknadspolitikens område måste alla politikområdensamverka för att ge förutsättningar för tillväxt ochsysselsättning.Som framgått under avsnittet om stödområdesindelningen harregeringen fattat beslut såvitt avser inplaceringav kommuner i tillfälliga stödområden och förhöjd stödnivå ivissa kommuner. Härigenom har regeringen förlängt inplaceringeni tillfälligt stödområde t.o.m. för flera svårtdrabbade kommuner och beslutat att för dessa kommunerskall utgå lokaliseringsbidrag med högst avinvesteringskostnader (tillsammans med lokaliseringslån högst50%) i byggnader och maskiner. Utvecklingsbidrag för s.k.mjuka investeringar kan lämnas med högst . Dessutom harregeringen beslutat att lokaliseringsbidrag skallkunna lämnas med högst i flera kommuner, vilka ingår i detpermanenta stödområdet 2.Utskottet instämmer vidare i motionärernas uppfattning attsatsningar måste göras på kommunikationer, utbildning ochkompetensutveckling. Utskottet vill här peka på de förslag inomdessa områden som bereds i trafik- resp.utbildningsutskotten och som utskottet berört i den tidigareframställningen.Slutligen vill utskottet peka på att harmöjligheter att göra satsningar på olika projekt vialänsanslaget som i vissa län uppgår till betydande belopp.I särskilda avsnitt i den föregående framställningen harutskottet behandlat motioner om företagsstöd, indelning istödområde och liknande frågor.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet en för länen likartadsituation: hög arbetslöshet och behov av åtgärder av skildaslag. Statsmakterna har därför vidtagit åtgärder ellerförbereder ytterligare insatser för att komma till rätta med densvåra situation som råder i praktiskt taget alla län.Vad som sagts innebär att flertalet av de refererademotionsförslagen ligger i linje med redan fattade beslut,förslag som bereds i eller som väntas inom kort.Utskottet övergår nu till att närmare redovisamotionsyrkandena länsvis. I några av dessa motioner tas även uppmöjligheterna att utveckla samarbete mellan regioner i Sverigeoch regioner på andra sidan av vår nationsgräns, ett samarbetesom flera motionärer anser kommer att öka i framtiden.Sist i avsnittet behandlas motioner som rör skärgårdsfrågor.Stockholms länI detta avsnitt behandlar utskottet sex motioner sominnehåller krav och synpunkter på behovet av åtgärder iStockholmsregionen. Det är motion T221 av m.fl.(fp), A440 av m.fl. (s), A444 av . (m), A456 och A457, båda av m.fl. (s), ochmotion A477 av m.fl. (s).Ett återkommande tema i flera av motionerna är att en merpositiv hållning krävs till regionen; det understryks att engynnsam utveckling i har betydelse för tillväxten ihela landet. I A456 framförs att probleminte kan lösas genom att resurser tas från andra regioner.I flertalet av motionerna framhålls den stora arbetslösheten ilänet, som i absoluta tal omfattar fler personer än dearbetslösa i hela . Ytterligare resurser för att minskaarbetslösheten krävs i tre av motionerna, nämligen T221, A457och A477. I den förstnämnda påpekas att regionen trots den storaarbetslösheten tilldelats en mycket liten del av de medel somanvisats för tidigareläggning av investeringar i vägar ochjärnvägar. I A457 föreslås riktade insatser för ungdomar ochkvinnor medan den sistnämnda motionen tar upp svårigheterna förde unga i , i synnerhet invandrarungdomarna, att fåriktiga arbeten.En samlad strukturplan för krävs enligtmotion A440. Det behövs både akuta åtgärder och strategiskaframtidssatsningar enligt motionärerna, och därtill måstekulturlivet stärkas. En näringsgeografisk struktur medmiljövänlig och konkurrenskraftig industri bör skapas. Enligtmotion A457 måste tilldelas ytterligare medel iavvaktan på att de s.k. Dennisprojekten kommer i gång på allvar.För att stimulera kommunernas investeringsverksamhet inom gatu-,vatten- och avloppsanläggningar och skolor bör länsarbetsnämndenfå möjlighet att inom en ram av lämna femårigaräntefria lån. Samma motionärer kräver i motion A456 ökadesatsningar på utbildning och forskning för att hejdaarbetslösheten och öka sysselsättningen och tillväxten.I motion T221 efterlyses bättre samordning mellanmyndigheterna för att samhällets resurser skall kunna utnyttjaspå bästa sätt. Motionärerna tar som exempel de pågåendeförändringarna av postens service i ochställer frågan om samarbete skulle kunna etableras medSjöfartsverket för att inte skärgården skall utarmasytterligare.I A444 slutligen framför motionärerna att Stockholmsregionenmissgynnas på många områden och exemplifierar med den indragningav medel från Arbetslivsfonden som ingick som en del i den s.k.krisuppgörelsen. Trots att fonden missgynnades redan iutgångsläget har en oproportionerligt stor del av indragningenskett från fonden i enligt motionärerna.Utskottets övervägandenArbetslösheten i uppgår till5,att jämföra med 5,för hela riket. Det innebär attnärmare 58000 personer är arbetslösa i länet, motsvarandedrygt av landets samtliga arbetslösa. Arbetslösheten harpå nästan fördubblats. Enbart i är24800 personer utan arbete, vilket är fler än i Västerbottensoch tillsammans. Skillnaderna är stora mellanolika kommuner i länet; tre kommuner ligger över riksnivån,medan fem kommuner har en arbetslöshet som understiger 4 %.Danderyds kommun har den lägsta arbetslösheten i landet med 2,33%.Länsstyrelsen i disponerar under innevarandebudgetår för regionala utvecklingsinsatser.Utskottet har ovan i avsnittet om storstadsregionernautvecklat sin syn på och regionens betydelse för helalandet. En gynnsam utveckling i är nödvändig för attSverige som helhet skall utvecklas positivt.Den snabbt ökande arbetslösheten i är enligtutskottets mening mycket oroande. Att vara arbetslös i enstorstad kan vara särskilt påfrestande och är förenat med storarisker för social utslagning.Med anledning av kravet på ytterligare resurser för attbekämpa arbetslösheten vill utskottet erinra om att medlenfördelas av AMS efter förhållandena i de enskilda länen enligtvissa nyckeltal. Utskottet har erfarit att andelen medel förAB-län avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat under detsenaste året. Enligt en preliminär bedömning kommer AB-län atttilldelas av dessa resurser nästa budgetår. För ettår sedan var motsvarande siffra . Justeringar kankomma att ske vid ändrade förhållanden.När det gäller insatser särskilt för kvinnor resp. ungdomarvill utskottet hänvisa till vad som anförts i detarbetsmarknadspolitiska betänkandet AU11. I betänkandet (s. redovisas könsuppdelad statistik från över de åtgärdersom verket svarar för, och där finns också en redogörelse förandra åtgärder och projekt speciellt inriktade på kvinnor.Betänkandet innehåller likaledes ett avsnitt om ungdomarnasarbetsmarknadssituation (s. 53 f.) där även arbetslösheten blandinvandrarungdomar tas upp. Utskottet konstaterar attinvandrarungdomen har en särskilt svår situation påarbetsmarknaden varför det finns ett speciellt behov avinsatser.Med anledning av den i motion A440 (s) framförda uppfattningenatt det behövs en strukturplan för kanutskottet hänvisa till den förut berörda rapporten hävda sig i det framtida ?, somutarbetats av i . Ett syfte medrapporten är att öka kunskaperna om hur utvecklingen i länet kankomma att påverkas av utvecklingen i . Med rapporten villlänsstyrelsen också bidra till en ökad aktivitet hos lokala,regionala och nationella aktörer i syfte att verka för enrelativ förstärkning av regionens ställning i det framtidaEuropa. I rapporten diskuteras ett "100-punktsprogram" för attöka regionens attraktivitet. Bland punkter i ett tänkt sådantprogram är att fullfölja den s.k. omförbättrade kommunikationer, att utveckla somevenemangsstad, att aktivt arbeta på att få ett EG-organ tillregionen, att utveckla kontakterna med och Rysslandosv.När det gäller mer konkreta krav på att skalltilldelas ytterligare medel för trafikinvesteringar i regionenliksom satsningar på utbildning och forskning hänvisas till vadsom anförts inledningsvis i avsnittet om regionalpolitiskainsatser i län och regioner.Beträffande förslaget i motion A457 (s) om lån för kommunernasinvesteringsverksamhet hänvisar utskottet till det av riksdagennyligen anvisade särskilda anslaget Stimulansbidrag förreparation och underhåll av vissa kommunala fastigheter. Genombeslutet (1992/93:FiU10, 1992/93:FiU20, rskr. 189) har riksdagenför att ytterligare förstärka åtgärderna mot arbetslöshetenanvisat totalt som bidrag till kommunernaför bl.a. underhåll och reparationer av kommunala byggnader.Bidragsandelen är och stödet skall administreras av AMS.Stödet omfattar dock inte investeringar på va-nätet, eftersomreparation och underhåll av detta är en uppgift ochkommunerna givits laglig rätt att fastställa va-taxan till ensådan nivå att nödvändiga investeringar kan göras.Den kritik som framförs i motion T221 (fp) mot den bristandesamordningen mellan myndigheterna föranleder utskottet atthänvisa till det särskilda ansvar som länsstyrelserna har närdet gäller statlig service i glesbygd. När en indragning avnågon verksamhet planeras skall den berörda myndighetenrapportera detta till som i sin tur skall ta uppöverläggningar om alternativa lösningar. Bakgrunden till attlänsstyrelserna tilldelats denna roll är att varjesektorsmyndighet tidigare i alltför stor utsträckning handladepå egen hand utan att grundligt pröva om en verksamhet kundebibehållas genom samordning med andra verksamheter på orten.Utskottet vill också framhålla att även haren viktig roll i detta sammanhang genom att ha kontakter medberörda centrala verk och myndigheter för att diskutera aktuellaverksamhetsförändringar och möjligheter till olika former avsamordnade servicelösningar.Slutligen vill utskottet med anledning av synpunkterna imotion A444 (m) på fördelningen av medel till Arbetslivsfondenhänvisa till att det är den centrala fonden som bestämmerfördelningen av de tillgängliga medlen mellan sig och deregionala fonderna.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet de nubehandlade motionerna A440, A444, A456, A457, A477 och T221, iförekommande fall i motsvarande delar.Uppsala län och länI detta avsnitt behandlar utskottet två motioner som berörUppsala län resp. län.Birgitta m.fl. (s) beskriver sysselsättningsläget iUppsala län i motion A468. De arbetsmarknadspolitiskaresurserna har inte legat i nivå med den markant ökandearbetslösheten enligt motionärerna. Krisen drabbar framför alltkvinnorna. Ytterligare medel för arbetsmarknadsutbildning skullebehövas liksom fler utbildningsvikariat. Tidigareläggning avinvesteringar i infrastruktur och ökad takt i utbyggnaden avoffentliga inrättningar skulle kunna ge många arbetstillfällen.I motion Ub906 av m.fl. (s) anförs att detkrävs ökade satsningar på infrastrukturen för att förbättrasysselsättningsläget och öka tillväxten i län.Vägar och järnvägar behöver rustas upp. slotts ,häktet i och är andra angelägna projektliksom renovering av skolor.Utskottets övervägandenArbetslösheten i län uppgår till 5,och ligger under riksgenomsnittet. Siffran varierar starktmellan olika kommuner; lägst är den i och högsti . Bara fem kommuner i landet har högreprocentuell arbetslöshet än . I , landetsfjärde största kommun, är siffran 4,84 %.Östergötlands län har något lägre arbetslöshet, , änriksgenomsnittet. Högst är den i där den uppgårtill .