bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — Enligtregeringen borde tillsynsmyndigheterna inom ramen förtillgängliga resurser kunna intensifiera tillsynsverksamheten.Regeringen anförde vidare att det fanns flera skäl som taladeför en överföring av tillståndsgivningen enligt LHD tillkommunerna.Det ingår i uppdraget för att särskiltuppmärksamma reglerna om tillstånd till servering avalkoholdrycker enligt LHD, liksom bestämmelserna om serveringensbedrivande och andra frågor som gäller alkoholserveringen.Kommissionen skall även analysera hur denna lagstiftningtillämpas i praktiken. Kommissionen kommer enligt uppgift inomkort med ett delbetänkande om olika utskänkningsfrågor.I maj 1992 beslutade regeringen tillkalla en särskildutredare (1992:09) för att göra en analys avförutsättningarna för och konsekvenserna av atttillståndsgivningen enligt LHD överförs från länsstyrelsernatill kommunerna (LHD/). Utredningen förväntaslägga fram sitt förslag . Enligt direktiven(dir. 1992:68) skall utredaren också överväga vilkenbesvärsordning som bör gälla och vem som skall ha rätt attöverklaga beslut enligt LHD. Utredningen torde också komma attbehandla frågan om avgifter.I betänkandet 1990/91:SoU23 (s. 64) anförde utskottet attdet delade regeringens uppfattning att det finns flera skäl somtalar för att överföra tillståndsgivningen enligt LHD tillkommunerna och att det såg positivt på att regeringen hade föravsikt att utreda förutsättningarna härför. Utskottet uttaladevidare (s. 61) att det är mycket angeläget att tillsynen enligtLHD skärps.I betänkandet 1991/92:SoU15 (s. 119 f.) menade utskottetatt servering av alkoholdrycker är en verksamhet som måste varaunderkastad viss reglering och att serveringstillstånd inte kanges generellt till den som så önskar utan en närmare prövning iskilda hänseenden. Utskottet vidhöll sin uppfattning att detfinns skäl som talar för att tillståndsgivningen enligt LHDöverförs till kommunerna. Med hänsyn till att den närmareutformningen av bestämmelserna om servering av alkoholdryckervar föremål för översyn dels inom , dels avalkoholkommissionen avstyrktes då aktuella motioner (m, s, c, v,nyd) i ämnet.Frågan om ansökningsavgifter behandlades av finansutskottet ibetänkandet 1989/90:FiU38 med anledning av proposition1989/90:138 om ansöknings- och expeditionsavgifter vid statligamyndigheter. Utskottet ställde sig bl.a. bakom principen fullkostnadstäckning som mål för verksamheten inom det område däravgiften tas ut. Avgift skall tas ut oavsett om ansökan bifallseller inte.Langning m.m.I motion So253 av och ()yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs om obligatorisk legitimation vid restaurangbesök ochinköp av alkoholdrycker på systembolaget (yrkande 1).Eftersom det är svårt att avgöra människors ålder bör alla somköper eller serveras alkohol få visa legitimation, ansermotionärerna.I motion So293 av och () yrkas tillkännagivanden om langning till ungdomar under20 år (yrkande 2) och om försäljningsställen för öl klass IIsamt förstärkt åldersövervakning (yrkande 3). Motionärernaanser att langarna bör avstängas från möjligheten att göra inköpi systembutikerna. Vidare anser motionärerna att de butiker somsaluför folköl inte tillräckligt noga kontrollerar köparnasålder. Antalet försäljningsställen bör därför begränsas ochfolköl bör endast få säljas i välsorterade livsmedelsaffärer,menar motionärerna.Enligt folkhälsopropositionen visade olika rapporter attdet är vanligt med överträdelser av de åldersgränser som gällerför alkoholinköp vid restauranger och systembolag samt inomlivsmedelshandeln. Regeringen ansåg i likhet med bl.a.Socialstyrelsen att tillsynsinsatserna borde kunnaintensifieras. En effektivare tillsyn kan förväntas resultera iett ökat antal åtgärdsärenden och bidra till en förändring avbranschen genom självsanering, anfördes det.Motioner (m, c) om åtgärder mot langning behandlades avutskottet i samband med dess behandling avfolkhälsopropositionen. Som tidigare angetts är åtgärder för attmotverka langning m.m. ett särskilt prioriterat tema iFolkhälsoinstitutets alkoholpreventiva arbete. Utskottet(1990/91:SoU23 s. 53) ansåg liksom tidigare att det varangeläget med en förstärkt opinionsbildning mot langning ochökad medvetenhet om farorna med alkoholkonsumtion i ungdomsåren.Attityder och beteenden hos både ungdomar och föräldrar måstepåverkas, ansåg utskottet. Målet för opinionsbildningen måstevara att få langningen av alkohol till ungdomar att upphöra ochatt verka för konsekvens i föräldrars attityder till alkohol,uttalade utskottet vidare. Utskottet hänvisade tillprioriteringen i alkoholprogram och ansågdärmed att syftet med då aktuella motioner fick anses varatillgodosett.Teknisk spritI motion So268 av m.fl. (v) begärs attregeringen skall komma med förslag om att avgiftsbelägga teknisksprit för att tillföra statskassan 35miljoner kronor förförebyggande och vårdande insatser (yrkande 14). Enligtmotionärerna föreligger ett klart samband mellan regelbundetmissbruk av tekniska alkoholprodukter och social utslagning medarbetslöshet, bostadslöshet och ohälsa som följd. En avgift omca en krona per liter sprit skulle enligt motionärerna ge medeltill förebyggande verksamhet och omvårdnad av grava missbrukare.I betänkandet 1989/90:SoU2 behandlade socialutskottet enmotion (fp) om insatser för att förhindra att teknisk spritutnyttjades som berusningsmedel. Av utskottetsbakgrundsredovisning framkommer bl.a. att år1984 anordnat ett s.k. rådslag rörande missbruk avalkoholhaltiga preparat med företrädare för socialvården,polisen, nykterhetsorganisationer m.fl. Vid rådslagetkonstaterades att det totala antalet missbrukare avalkoholhaltiga preparat kan uppskattas till 4000 i landet ochatt de vanligaste preparaten är brännvätskor. Vidarekonstaterades att det i allmänhet rör sig om personer med ettlångt framskridet missbruk av såväl alkoholdrycker som tekniskaalkoholprodukter. Motivet till att någon dricker dessa preparati stället för varor från Systembolaget är främst det låga prisetmen också tillgängligheten. har utgivit enrapport från rådslaget, PM 78/84. uttaladeföljande (s. 45 f.).Socialutskottet behandlade frågan om åtgärder mot missbruk avteknisk sprit . Utskottet uttalade då atttillgängligheten av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparatmåste begränsas. Vidare borde olika ersättningsmedel med mindrerisk för missbruk så långt möjligt ersätta nuvarande preparat,främst T-röd (SoU 1987/88:17 s. 30--31). Vad utskottet anfört omåtgärder mot missbruk av teknisk sprit gav regeringentill känna.Regeringen uppdrog därefter åt att övervägaåtgärder för att minska missbruket av teknisk sprit ochalkoholhaltiga preparat. Som ett led i regeringsuppdraget harsocialstyrelsen träffat en överenskommelse med olikabranschorganisationer om att T-röd och liknande preparat ienlitersförpackningar fr.o.m. endast skallsäljas över disk. har därefter i en rapport tillregeringen lagt fram ytterligare förslag till åtgärder motmissbruk av tekniska alkoholprodukter. anser attdet i första hand krävs insatser på vård- och behandlingsområdetför att förhindra pågående missbruk. Som stöd och komplementtill dessa insatser och för att begränsa nyrekryteringen tillgruppen som missbrukar tekniska alkoholprodukter föreslårsocialstyrelsen att de aktuella preparaten i fortsättningenendast får försäljas över disk och att försäljningsförbudet ilagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit ochalkoholhaltiga preparat, LFTA, förtydligas. Socialstyrelsenföreslår också att regeringen avsätter resurser till forskningpå området.Som utskottet tidigare understrukit är missbruket av teknisksprit och liknande preparat ett allvarligt socialt ochmedicinskt problem. De som berörs är oftast gravaalkoholmissbrukare och mycket vårdkrävande. Utskottet finner dettillfredsställande att nu lagt fram förslag tillåtgärder i syfte att nedbringa missbruket. Det är dock viktigtatt regeringen följer denna fråga och även i fortsättningenuppmärksammar problemet med missbruk av tekniskaalkoholprodukter.För en mer utförlig bakgrundsredovisning hänvisas tillbetänkandet.I betänkandet 1990/91:SoU17 behandlade utskottetproposition /91:139 om avgifter för kontrollen av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat samt en motion liknande So268yrkande 14. Utskottet framhöll bl.a. att enligt denpropositionen var avsikten att avgifterna inte skulle tas ut ividare mån än som behövdes för att täcka läkemedelsverketskostnader för tillståndsgivningen och den övriga kontrollen ochtillsynen. Utskottet tillstyrkte det i propositionen framlagdalagförslaget och avstyrkte motionen med hänvisning till vadutskottet anfört. Utskottet vidhöll sin tidigare inställning atten specialdestinering av inkomster för vissa ändamål bordeundvikas. Utskottet ansåg vidare att frågan om behovet avinsatser för bl.a. grava alkoholmissbrukare borde prövas isamband med andra missbruks- och alkoholpolitiska frågor.Förra våren behandlade skatteutskottet ett motionsyrkande (v)som motsvarar det nu aktuella. instämde iuppfattningen att det är viktigt att i möjligaste mån motverkamissbruket av teknisk sprit. Detta är emellertid frågor som börlösas på andra vägar än genom beskattningsåtgärder, anfördeutskottet. Motionsyrkandet avstyrktes (1991/92:SkU25 s. 11).AlkoholforskningI motion So224 av och () begärs en utredning för att beräkna omfattningen av denoregistrerade alkoholkonsumtionen och föreslå åtgärder för attminska denna konsumtion. Enligt motionärerna borde arbetet medatt minska alkoholkonsumtionen i högre grad inriktas på attockså minska den oregistrerade konsumtionen av alkohol, sominförts från utlandet eller är hembränd. En utredning börtillsättas för att se över detta.I motion So318 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att forskningen om alkoholfrågan börinriktas på och program utarbetas för tidig upptäckt av olikariskgrupper (yrkande 1).I motion So503 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs om behovet av en sjukvårdsekonomisk studie avalkoholvanornas verkliga belastning på sjukvårdsapparaten ochkostnaderna för detta. bör enligtmotionärerna ta initiativ till en landsomfattande, heltäckandestudie av alkoholens kostnader för sjukvården.I folkhälsopropositionen uttalades bl.a. attFolkhälsoinstitutet inom ramen för det alkohol- ochdrogpreventiva arbetet bör följa alkohol- och drogutvecklingensamt stödja forskningsinsatser inom alkohol- och drogområdet.Institutet skall också initiera eller självt genomföraforsknings- och utvecklingsarbete inom eftersatta områden (prop.s. 110--115).Motioner (s, c) som motsvarar vissa av de nu aktuellabehandlades av utskottet i samband med behandlingen avfolkhälsopropositionen. Utskottet uttalade att det utgick frånatt beaktar de förslag till forsknings- ochutredningsarbete som framfördes i motionerna. Dessa påkalladedärför ingen åtgärd utan avstyrktes (1990/91:SoU23, s. 69).I utskottsbetänkandet /92:SoU15 (s. 120) finns enredogörelse för olika uppskattningar av den oregistreradealkoholkonsumtionen. Vid besvarandet av en motion (c) sommotsvarar So224 förklarade utskottet att arbetet med att minskaden totala alkoholkonsumtionen i landet även måste inriktas motdrickandet av hemtillverkad alkohol och alkohol som införts frånutlandet. Såväl alkoholkommissionen som Folkhälsoinstitutetskall uppmärksamma dessa frågor, uttalade utskottet, som inteansåg att det fanns behov av en särskild utredning om denoregistrerade alkoholkonsumtionen.Utskottets bedömningÖverkonsumtionen och missbruket av alkohol i för medsig omfattande sociala och medicinska problem. Kostnaderna församhället är omfattande. Lidandet för den enskilde och hansanhöriga är stort. I budgetpropositionen vidhåller regeringendet mål för alkoholpolitiken som uppställdes 1977, nämligen attminska den totala alkoholkonsumtionen för att därigenom minskaalkoholskadorna. Utskottet vill ånyo ställa sig bakom detta målför alkoholpolitiken.Vid bedömningen av det stora antalet motionsyrkanden påalkoholområdet i detta betänkande måste enligt utskottet beaktasatt regeringen tillsatt en parlamentarisk alkoholpolitiskkommission med ett mycket brett uppdrag att se över den fördaalkoholpolitiken. lägger kommissionen fram ettdelbetänkande om olika utskänkningsfrågor. Kommissionen skallavsluta sitt arbete . När det gäller frågor ommarknadsföring pågår också ett omfattande utredningsarbete.Vidare behandlar LHD/frågor om överförande avtillståndsgivningen enligt LHD från länsstyrelserna tillkommunerna. Det nyinrättade har fåttett ansvar för bl.a. samordningen av samhälletsalkoholförebyggande verksamhet.I tre motioner tas upp frågor om det europeiskaintegrationsarbetet (motionerna So268, So279 och So305).Utskottet framhöll vid sin behandling av dessa frågor förravåren att utskottet ansåg att det europeiska integrationsarbetetfrån svensk sida inte får bedrivas så att en svensk effektivalkoholpolitik försvåras. Utskottet hänvisade vidare tillalkoholkommissionens uppdrag. Det fanns enligt utskottet inteskäl för att ta något initiativ. Utskottet vidhållerdenna uppfattning.Flera motioner tar upp behovet av information och andraförebyggande insatser liksom behovet av alkoholfria miljöer(So239, So268, So280, So309, So318, So401 och A811). Närmotsvarande frågor behandlades av utskottet framhöllutskottet bl.a. att utskottet delade uppfattningen attinformation och opinionsbildning är en mycket viktig del av densvenska alkoholpolitiken och av avgörande betydelse för attalkoholkonsumtionen skall kunna minskas. Mot bakgrund avFolkhälsoinstitutets pågående arbete ansåg utskottet att detinte behövdes något initiativ av . Utskottet fann inteskäl för att uttala sig särskilt om bl.a. det s.k.FA-projektet. Utskottet vidhåller dessa uppfattningar.I två motioner (So268 och So276) begärs tillkännagivanden omSystembolagets riskinformation. I sitt betänkande1990/91:SoU23 betonade utskottet vikten av att Systembolaget harmöjlighet att självt utforma en allsidig information om sinaprodukter i vilken måste ingå saklig upplysning om alkoholensskadeverkningar. Varningstexter på alkoholförpackningar ansågsinte böra införas. Utskottet vidhåller denna uppfattning.I två motioner (So231 och So264) begärs översyn av lagen medvissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker. Närmotsvarande fråga behandlades ansåg utskottet attresultatet av den pågående översynen av lagstiftningen genomMarknadsföringsutredningen borde avvaktas innan riksdagenövervägde något initativ i fråga om alkoholreklamen. Utskottetvidhåller denna uppfattning.Behovet av registrering vid inköp av alkohol tas upp i motionSo268. När frågan senast behandlades av utskottet förra vårenville utskottet inte stödja ett förslag, som skulle innebära enpåtaglig skärpning av den förda alkoholpolitiken. I dessafrågor, som bl.a. berör den personliga integriteten, harutskottet inte ändrat inställning.I åtskilliga motioner behandlas olika frågor om Systembolagetsförsäljning (So203, So205, So208, So209, So215, So265, So270,So292, So318 och A444). Alkoholpolitiken kan visserligen behövaanpassas till en föränderlig verklighet, men ändringarna fårinte motverka strävandena att minska alkoholkonsumtionen,framför allt hos ungdomar. Utskottet anser att intebör ta något initiativ med anledning av dessa motioner.Åtskilliga motioner behandlar också frågor om servering avalkoholdrycker (So208, So209, So236, So237, So239, So250, So251,So253, So268, So292, So293 och A444). Alkoholkommissionenöverlämnar ett delbetänkande i dessa frågor.LHD/överlämnar också sitt betänkande inom kort.Betänkandet behandlar frågor om överförande avtillståndsgivningen till kommunerna och avgifterna för sådanatillstånd. Utskottet anser att något initiativ från idessa frågor inte behövs.Frågor om langning m.m. tas upp i två motioner (So253 ochSo293). som kan taupp sådana frågor som aktualiseras i dessa motioner. Någotinitiativ från sida behövs inte.I motion So268 begärs förslag om avgiftsbeläggning av teknisksprit. Utskottet har tidigare behandlat frågor såväl om åtgärdermot missbruk av teknisk sprit som frågan om avgiftsbeläggning(1990/91:SoU17). Utskottet ansåg att avgift inte skulle tas ut ividare mån än som behövdes för att täcka Läkemedelsverketskostnader för tillståndsgivningen och den övriga kontrollen ochtillsynen. En specialdestinering av inkomster för vissa ändamålborde vidare undvikas. Behovet av insatser för bl.a. gravamissbrukare borde prövas i samband med andra missbruks- ochalkoholpolitiska frågor. Utskottet har inte ändrat inställning.Frågor om forskning om alkohol slutligen behandlas i tremotioner (So224, So318 och So503). Mot bakgrund avFolkhälsoinstitutets uppdrag anser utskottet att något initiativav inte behövs.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottet hemställeratt avslår motionerna 1992/93:So203, 1992/93:So205,1992/93:So208, 1992/93:So209, 1992/93:So215, 1992/93:So224,1992/93:So231, 1992/93:So236, 1992/93:So237, 1992/93:So239,1992/93:So250, 1992/93:So251, 1992/93:So253, 1992/93:So264,1992/93:So265, 1992/93:So268 yrkandena 1, 3, 6, 11, 12 och 14,1992/93:So270, 1992/93:So276, 1992/93:So279, 1992/93:So280,1992/93:So292 yrkandena 1--3 och 6--13, 1992/93:So293 yrkandena1--3, 1992/93:So305, 1992/93:So309, 1992/93:So318 yrkandena1--3, 5, 6 och 8, 1992/93:So401, 1992/93:So503, 1992/93:A444yrkandena 12 och 13 samt 1992/93:A811 yrkande 29.Stockholm den 25 februari 1993På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (), MyPersson (m), (), () ochChatrine ().Offentlig utfrågning i socialutskottet den 26 november 1992om den framtida svenska alkoholpolitiken --12.30, 13.30--16.00Inbjudna deltagare i socialutskottets och den alkoholpolitiskakommissionens utfrågning:Dr. , () , UD/HProfessor , Lunds UniversitetDirektör , Svenska BryggareföreningenDirektör , ochnarkotikaupplysning (CAN)Direktör , Vin & Sprit ABFörbundsordförande , /NTOFörbundssekreterare , Hotell- ochrestauranganställdas förbundProfessor , UniversitetÖverdirektör , FolkhälsoinstitutetDirektör , SystembolagetFörbundsordförande , VerdandiAlkoholforskaren , FinlandUnder utfrågningen visade de inbjudna talarna ett antaldiabilder innehållande faktauppgifter, diagram m.m. Bilderna hartagits med som bilagor till den stenografiska utskriften.Ordföranden (): Jag vill från socialutskottetoch regeringens alkoholpolitiska kommission hälsa er allavälkomna till dagens hearing om svensk alkoholpolitik. Vi ärsjälvfallet glada över att så många kunde komma hit, och nirepresenterar ju ett brett register av det kunnnande, deerfarenheter och det engagemang som finns i kringalkoholfrågorna.Syftet med dagens utfrågning är att diskutera treprincipområden. Det gäller för det första våra möjligheter attfortsätta att bedriva en aktiv alkoholpolitik vid ett eventuelltmedlemskap i . Det gäller för det andra bärigheten itotalkonsumtionsmodellen och därmed möjligheten attfortsättningsvis bedriva en restriktiv alkoholpolitik. Detgäller för det tredje vad som är bra och vad som är dåligt ochvad som bär framåt i det regelsystem som vi har i dag.Våra erfarenheter är att sådana här utfrågningar på en kortstund ger en bra och sammanfattande bild av situationen kringolika frågeområden. Det har visat sig vara ett bra instrumentför oss parlamentariker att sammanfattasakdiskussion och opinionsläge.Jag vill be er inledare att respektera den överenskommelse vihar haft under hand att hålla tiderna, dvs. att tala i högst 15minuter. Vi är serviceinriktade från det här presidiet, och vikommer därför att knacka när det har gått , så att nipå ett snyggt sätt skall kunna avrunda era inlägg om ni harbehov av det.Som ni ser kommer det sedan att finnas tid för frågor. Dentiden är mycket begränsad. I normalfallet är det enbartutskottets ledamöter som har möjlighet att ställa frågor. Vi harnoga diskuterat hur vi skall hantera det här , och vi harfastnat för att utskottet och kommissionen kan ställa frågor ochatt även ni andra inbjudna skall ha den möjligheten i mån av tidoch i den mån frågorna är av den karaktären att de är befogadeatt tas upp.Vi måste vara rätt hårda i formen, och det betyder att närfrågestunden kommer har ni möjlighet att anmäla er. Får jag dåen lista på 10--15 personer, ger jag först ordet till nummer ettpå listan. Jag får då be er att vara väldigt sammanfattande ochkonkreta i frågeställningen och att ni med er fråga riktar ertill den som skall svara. När tiden är ute enligt programmet,avbryts frågestunden. Det är den enda möjligheten att hanteradet här på ett demokratiskt sätt.Vi har en föreläsare, , som talar på engelska.Det finns under hans anförande möjlighet att utnyttja tolkset.Vi hoppas att det här skall gå bra, att det skall bli enspännande dag och att alla skall känna att det har varitmeningsfullt.Björn : Vi fyra som står först på talarlistan harförsökt samordna våra inlägg. Jag kommer först att redovisalitet grand om hur konsumtionsutvecklingen har sett ut,diskutera en del kring den icke registrerade alkoholkonsumtionenoch ge några mått på alkoholskadornas utveckling. EckartKühlhorn kommer efter mig att prata en del om hur den reellaalkoholkonsumtionen ser ut i olika grupper i samhället och ocksådiskutera litet grand kring den s.k. preventionsparadoxen. EsaÖsterberg kommer att gå igenom effekter av olikaalkoholpolitiska åtgärder, som finns utvärderade i litteraturen.Mats kommer att redovisa en del erfarenheter frånbehandlingsforskningen och vikten av tidiga insatser.Jag kommer att visa en hel del bilder (se bilaga 1). Denförsta beskriver försäljningsutvecklingen i underefterkrigstiden (figur 1). Vi hade en ganska kraftig ökning avalkoholkonsumtionen, med försäljningen som indikator, under1960-talet. Vi hade en topp i försäljningen 1976, och därefterskedde en drygt 20-procentig minskning under ,närmare bestämt . har det varit frågaom en uppåtgående tendens, med undantag för de senaste två åren.Den kraftiga ökningen av den totala försäljningen sammanfallermed att mellanölet introducerades. Den sammanfaller också delvismed en ständigt ökande konsumtion av vin . Minskningen sammanfallerdels med att mellanölet försvann och dels, , meden stadigt minskad spritförsäljning. Några andra karaktäristikaär att konsumtionen av starköl och öl klass 2 ökade i anslutningtill att mellanölet togs bort. Det har också skett en vissökning av konsumtionen under senare år.Under det senaste halvåret har vi haft en fortsatt minskningav spritförsäljningen, en viss ökning av vinförsäljningen och enkraftig ökning av försäljningen av starköl och öl klass 2.Totalt har det skett en ökning på (mätt i alkohol ) mellan och förraåret.I jämförelse med andra länder har vi i enförhållandevis låg alkoholkonsumtion, mätt med försäljningen(figur 2). De siffror detta grundar sig på gäller inte i allafall försäljningen. I vissa länder är det i stället fråga omproduktionssiffror. Man får därför alltid lov att vara väldigtförsiktig med sådana här jämförelser mellan länder. Detundanskymmer ändå inte det faktum att liggerförhållandevis långt ner i en sådan internationell jämförelse,som toppas av bl.a. de traditionella vinländerna.Jag sade tidigare att vi hade en konsumtionsökning i Sverigefrån och framåt. Utvecklingen avalkoholkonsumtionen i vårt land överensstämmer ganska väl medutvecklingen i ett snitt av ett 15-tal andra länder, fastän vårtopp kanske låg något tidigare (figur 3 ). Det finns således endel generella trender, som återkommer också i andra delar avvärlden och inte bara i Sverige.Ett genomsnitt av ett antal länder döljer förstås individuellaskillnader. Om man jämför några som hade en högalkoholkonsumtion 1965 med en del länder som låg i närheten avSveriges nivå, ser man att några av högkonsumtionsländerna --det gäller , och även -- visartendenser till en minskad alkoholkonsumtion (figur 4). I deländer som tidigare låg i närheten av nivå har mandäremot haft en viss ökning av konsumtionen.