bet · GG01BoU11 · 1993-03-25 00:00:00 — Vissa anslag till bostadsförsörjningen m.m. I betänkandet behandlas regeringens budgetproposition i vadavser anslag till räntebidrag m.m. Med anledning av attriksdagen på förslag av bostadsutskottet beslutat attbidragsgivningen till s.k. RBF-åtgärder skall fortgå föreslårutskottet att det av regeringen beräknade anslaget tillräntebidrag skall räknas upp med kostnaderna härför, dvs. Regeringens förslag till anslag i övrigttillstyrks av utskottet.De i betänkandet behandlade motionsyrkandena avstyrks avutskottet.Till betänkandet har fogats tio reservationer (s) och enreservation (nyd), ett särskilt yttrande (s) samt enmeningsyttring av suppleant (v).SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1992/93:100 bilaga 8() att riksdagen1. till Räntebidrag m.m. för /94 anvisar ettförslagsanslag på 31 ,2. till Investeringsbidrag för bostadsbyggande för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på 3 ,3. till Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på ,4. till Vissa lån till bostadsbyggande för /94anvisar ett förslagsanslag på . I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1993väckta motionerna:1992/93:Bo202 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om solidarisk kostnadsfördelning avlägenhetsreserv.1992/93:Bo204 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information angående riksdagsbeslutet omålderdomshem.1992/93:Bo205 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om möjligheten att återinföraett reformerat system med förvärvslån för barnfamiljer med lågainkomster.1992/93:Bo211 av () vari, såvitt nu är ifråga, yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bostadsfinansiering -- -- --(yrkandet i vad avser behandlas ibetänkandet 1992/93:BoU20).1992/93:Bo213 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda hur boendet och byggsektorn skall bliekologiskt uthållig,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att lägga fast en tidsplan för hur boendet ochbyggsektorn skall bli ekologiskt uthållig,4. att hos regeringen begär att får iuppdrag att beakta de ekologiska principerna vid utarbetandet avdet nya bostadsfinansieringssystemet,6. att hos regeringen begär att får iuppdrag att utforma regler för stödet till nyproduktion avfastigheter så att det kopplas till graden av ekologisk hänsyn iproduktionen enligt vad i motionen anförts.1992/93:Bo215 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk utredning om den framtidabostadsfinansieringen.1992/93:Bo223 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att utveckla och stärka deallmännyttiga företagens roll inom bostadspolitiken.1992/93:Bo225 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anpassning av subventionsräntan till denfaktiska räntenivån.1992/93:Bo226 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förändringarna i subventionssystemetför bostäder justeras så att likvärdiga förutsättningar skapasför bostäder av olika ålder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nedtrappningen av subventionerna görsi sådan takt att oönskade sociala effekter inte uppstår.1992/93:Bo227 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de bostadspolitiska målen.1992/93:Bo232 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fullfölja beslut omatt förbättra boendeförhållandena för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka.1992/93:Bo233 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett politiskt ansvar förbostadsförsörjningen och av en effektiv och kraftfull politik idetta syfte från regeringens sida,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett bostadsdepartement bör inrättas.1992/93:Bo235 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att behovet av räntesubventioner förnyproduktionen bör kvarstå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fastighetsskattens nivå bör anpassasför att finansiera generella bostadssubventioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att olika upplåtelseformer bör halikvärdiga ekonomiska förutsättningar och villkor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skillnader i kapitalutgifter mellanhus byggda olika år inte bör få vara större än vad som motsvarasav skillnader i bruksvärde,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att motverka inflationensförmögenhetsomfördelande effekt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om nödvändigheten av en socialbostadspolitik.1992/93:Bo238 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den sociala bostadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att besparing på bostadssektornskall fördelas på hela beståndet bostäder och på allaupplåtelseformer,3. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att föreslå ett långsiktigtbostadsfinansieringssystem,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibilitet med bibehållande avfunktionskraven vid byggande av gruppbostäder,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten skall hävdas som krav för statligt stödi bostadsfinansieringssammanhang.1992/93:Bo239 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att besparingar inom bostadssektorn skallfördelas på hela bostadsbeståndet och alla typer avupplåtelseformer,2. att begär förslag från regeringen om åtgärderför att upprätthålla nyproduktionen av bostäder under åren 1993och 1994,3. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att föreslå ett långsiktigtbostadsfinansieringssystem med beaktande av vad i motionenanförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten skall hävdas som krav för statligt stödi bostadsfinansiering.1992/93:Bo241 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att års besparing på inombostadssektorn verkställs skall en noggrann analys av de totalaeffekterna göras och beaktas i den fortsatta handläggningen.1992/93:Bo244 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett bra boende.1992/93:Bo245 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en socialt ansvarsfullbostadspolitik.1992/93:Bo248 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en omedelbar utredning av fastighetskrisen iavsikt att komma med förslag om åtgärder i stabiliserande syfte.1992/93:Bo250 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett större statligt ansvar förstudentboendet och satsningar på nybyggande och renovering avstudentbostäder.1992/93:Bo251 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre social bostadsplanering.1992/93:Bo411 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att regeringen tar initiativ till vissa ändringar istadgarna för Stiftelsen /93:A477 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förbättra och underlättaför ungdomar i att skaffa sig ett eget boende.1992/93:Fi212 av m.fl. (v) vari yrkas7. att till Bostadssubventioner för budgetåret1993/94 anvisar 1 utöver vad regeringenföreslagit.1992/93:Jo707 av m.fl. (v) vari yrkas4. att till för budgetåret1993/94 anvisar 5 000 000 kr.1992/93:Sk369 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konkurshot mot bostadsrättsföreningar. InledningI detta betänkande behandlas vissa förslag ibudgetpropositionen om anslag till bostadsväsendet (prop.1992/93:100 bil. Anslagen till ,länsbostadsnämnderna och kommer attbehandlas tillsammans med proposition1992/93:172 där dessa frågor aktualiserats. Vidare behandlasmotioner från årets allmänna motionstid som tar upp frågor ombostadspolitikens inriktning och utformningen av statensbostadsbyggnadssubventioner. Frågor om stödet till reparationeroch om- och tillbyggnader (s.k. ROT-åtgärder) har behandlats avutskottet i betänkandet 1992/93:BoU10.Bostadspolitikens inriktning och utformning m.m.Bostadspolitikens allmänna utformningUtskottet behandlar inledningsvis ett antal motionsyrkandensom gäller bostadspolitikens allmänna utformning.I flera motioner framförs krav om att bostadspolitiken skallha en annan inriktning. Dessa motioner innehåller yrkanden omatt skall uttala sig för att de bostadspolitiska målenskall ligga fast och att bostadspolitiken skall ha en socialinriktning. I motion Bo238 (s) framhålls att bostadspolitiken ärett av fundamenten för ett rättvist och rättfärdigt samhälle.Motionärerna hävdar att den sociala bostadspolitik som harbedrivits i har lett till att vi har en högre ochjämnare fördelad bostadsstandard än i de flesta andra länder.Man anser dock att den borgerliga regeringens politik påbostadsområdet innebär en total kursändring. Regeringen hållerenligt motionärerna på att ta bort samhällets instrument för attklara en bra bostadsförsörjning och överlåter ansvaret tillmarknadskrafterna. Mot denna bakgrund föreslås i motionensyrkande 1 att gör ett tillkännagivande om vikten avden sociala bostadspolitiken.Yrkanden om motsvarande eller liknande tillkännagivanden läggsockså fram i motionerna Bo227 (s), Bo235 (s) och Bo245 (s). Imotion Bo227 (s) framhålls särskilt att boendestandarden intefår försämras och att betalningssvaga grupper inte skall behövalämna sina bostäder på grund av orimliga hyreskrav. Enligt vadsom anförs i motion Bo235 (s) håller en socialt fungerandebostadspolitik på att avvecklas. Ökade klassklyftor riskerar attuppstå i boendet. För att bryta denna utveckling bör iett tillkännagivande framhålla nödvändigheten av en socialbostadspolitik (yrkande 7). I andra yrkanden i denna motionföreslås vissa åtgärder som behöver vidtas för att återupprättaden sociala bostadspolitikens mål. Bland dessa åtgärder finnskrav på att olika upplåtelseformer skall ha likvärdigaekonomiska förutsättningar och villkor (yrkande 3) och attförmögenhetsomfördelningen till följd av inflationen skallmotverkas (yrkande 5). Slutligen begärs också i motion Bo245 (s)ett tillkännagivande om behovet av en socialt ansvarsfullbostadspolitik. Yrkandet framförs mot bakgrund av en beskrivningav de enligt motionärerna tilltagande problemen för såväl boendesom bostadsföretag.Vad gäller förslagen om tillkännagivanden om debostadspolitiska målen m.m. samt kritiken mot den fördabostadspolitiken som förs fram i de aktuella motionerna villbostadsutskottet inledningsvis hänvisa till vad utskottet förraåret (1991/92:BoU16 s. 21) anförde med anledning av motsvarandemotionsyrkanden:Sedan efterkrigstiden har det grundläggande bostadspolitiskamålet formulerats som att alla människor skall ha tillgång sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostadtill ett rimligt pris. Som grund för de bostadspolitiskasträvandena har detta mål fortsatt giltighet. Med utgångspunkt ide boendes önskemål och den bostadsefterfrågan som finnsgäller frågan därför närmast hur det allmänt formulerade måletskall utvecklas och konkretiseras. Detta måste ske bl.a. pågrundval av de boendes egna prioriteringar. För att skapaförutsättningar härför måste bostadspolitiken utformas så attalla upplåtelseformer, bostadstyper och fastighetsägarebehandlas lika. De hittillsvarande regleringarna bör ersättasmed ett system där det är de boendes önskemål och behov som ärstyrande för bostadsefterfrågan och därmed också förbostadsmarknaden. Härigenom kan en balanserad bygg- ochbostadsmarknad i hela vårt land skapas.Utskottet kan inte finna att den nu i korthet redovisademålsättningen innebär ett avsteg från vad som väglettsamhällets bostadspolitiska insatser. Inte heller kan utskottetfinna att denna politik på något avgörande sätt skulle stå istrid med vad som i de nu aktuella motionerna framförts.Som framgår av det ovan citerade betänkandet från föregåendeår torde det inte vara de bostadspolitiska målen som utgören skiljelinje i den svenska bostadspolitiken. Det vore därförönskvärt att den bostadspolitiska debatten i stället inriktas påde frågor där delade meningar i viss mån kan föreligga, nämligenmed vilka medel man skall uppnå målen och inom vilkaekonomiska ramar som statens åtaganden på bostadsområdet kangöras. Vad gäller den senare frågan måste enligt utskottetsuppfattning gälla att vår generation skall bära kostnaderna fördagens bostadsbyggande och bostadssubventioner. Det är interimligt att ett stort och växande budgetunderskott skall belastakommande generationer, även om detta underskott delvis uppkommitgenom angelägna bostadspolitiska satsningar.De närmaste årens bostadspolitik bör inriktas på att begränsadet kostnadstryck som starkt bidragit till dagens problem påbostadsmarknaden. En grundläggande förutsättning för detta ärgivetvis att det allmänna ekonomiska läget i kanförbättras. På bostadsområdet bör fortsatta ansträngningar görasför att förenkla olika regelsystem och underlätta nya lösningar.Statens åtaganden inom bostadssektorn bör i högre grad äntidigare koncentreras på de mest angelägna områdena. Ett exempelpå en angelägen reform är det förslag till ett nyttbostadsbidragssystem som kommer att behandlas av undervåren. Detta system innebär både att bidragsnivåerna i mångafall höjs och att bidragens fördelningspolitiska träffsäkerhetökar.Eftersom en inte ringa grad av samstämmighet gäller om denbostadspolitiska målsättningen kan utskottet inte finna attnågot skulle stå att vinna på ett tillkännagivande tillregeringen enligt de nu behandlade motionerna. Mot dennabakgrund avstyrks motionerna Bo227 (s), Bo235 (s) yrkandena 3, 5och 7, Bo238 (s) yrkande 1 samt Bo245 (s).I ytterligare en motion, Bo244 (fp), diskuteras vissagrundläggande frågor avseende bostadspolitikens utformning. Detgäller principerna för hyressättning, ägandestrukturen förhyresrätter, bostadsbidragen och förmedling av bostäder. I dessafrågor förordas att bruksvärdessystemet skall vara kvar men attlägesfaktorn skall ges något ökad betydelse. Vidare varnas förriskerna med en alltför omfattande utförsäljning av deallmännyttiga företagens bostadsbestånd. Motionären framhållerockså att bostadsbidragen behöver höjas för att möta ökadeboendekostnader och att de kommunala bostadsförmedlingarna börbehållas. I motionen hemställs att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ett braboende.Utskottet kan instämma i den grundläggande princip som imotionen anges som utgångspunkt för de vidare övervägandena,nämligen att bostadspolitiken måste syfta till ökad valfrihetoch större inflytande över bostaden för de boende samt att allaskall ha tillgång till en bra bostad. Vad gäller de närmareövervägandena om förutsättningar för ett bra boende somfinns i motionen bör ställning i dessa frågor tas när konkretaförslag föreligger. Frågan om bostadsbidragens framtidautformning har exempelvis aktualiserats i en proposition somsenare kommer att beredas av . Någottillkännagivande i enlighet med yrkandet i motion Bo244 (fp) kandärför inte anses erforderligt.Den nuvarande regeringspolitiken kritiseras i motion Bo233 (s)för brist på ansvar för de bostadspolitiska frågorna. Dettaförhållande anses bl.a. ha tagit sig uttryck i att dessa frågorhar delats upp mellan flera olika departement. Mot dennabakgrund föreslås att ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av ett politiskt ansvar förbostadsförsörjningen och av en effektiv och kraftfull politik(yrkande 1) samt om att ett bostadsdepartement bör inrättas(yrkande 2).Utskottet har ovan tagit ställning till motioner därinriktningen av bostadspolitiken behandlats. Den fråga somnärmast tas upp i motion Bo233 (s) är emellertid hurregeringens bostadspolitiska arbete är organiserat. Avregeringsformen följer att ärendenas fördelning mellan olikadepartement är en fråga som regeringen självständigt har attavgöra. Ett tillkännagivande i denna fråga är såledesolämpligt. Med hänvisning härtill avstyrks motion Bo233 (s).Enligt motion Bo239 (v) yrkande 2 bör begära förslagfrån regeringen om åtgärder för att upprätthålla nyproduktionenav bostäder . Motionärerna anser att ca30000 lägenheter bör byggas under de närmaste åren.Bostadsutskottet anser att riksdag och regering inte börfastställa ett bestämt mål för bostadsproduktionen vadgäller vilken produktionsnivå som bör uppnås resp. år. I ställetbör bostadspolitiken inriktas på att ge sådana allmännaförutsättningar för bostadsbyggandet att efterfrågan kantillgodoses både vad gäller antal bostäder och typ av bostad.Motion Bo239 (v) yrkande 2 avstyrks således.De allmännyttiga bostadsföretagens roll på den svenskabostadsmarknaden diskuteras i motion Bo223 (s). Motionärernaframhåller att den svenska allmännyttan vid en internationelljämförelse är unik i den bemärkelsen att den är tillgänglig ochattraktiv för i stort sett alla bostadssökande. Vidare har deallmännyttigt ägda bostäderna genom att de drivs utanvinstintresse en avgörande betydelse för en solidariskhyressättning. Enligt motionärerna har emellertid den nuvaranderegeringen vidtagit olika åtgärder som kommer att leda till attde allmännyttiga företagen förlorar sin nuvarande roll inombostadspolitiken. Mot denna bakgrund föreslås geregeringen till känna att olika vägar att utveckla och stärka deallmännyttiga bostadsföretagens roll bör prövas.Utskottet instämmer i att de allmännyttigabostadsföretagen har en viktig roll på den svenskabostadsmarknaden. Enbart det faktum att dessa företag förvaltaromkring av landets permanentbostäder understryker derasbetydelse. Som motionärerna också framhåller har deallmännyttiga bostadsföretagen en i jämförelse med motsvarandeföretag i många andra länder unik inriktning. Det är enligtutskottets mening självklart att de allmännyttiga företagen äveni fortsättningen bör vara öppna för alla bostadssökande.Kategoriboende bör undvikas på den svenska bostadsmarknaden.Utskottet kan dock inte dela motionärernas uppfattning att olikapolitiska beslut som fattats sedan regeringsskiftet hösten 1991skulle ha missgynnat dessa företag. Ett av de viktigaste målenför den förda bostadspolitiken är i stället att lika villkorskall gälla för alla upplåtelse- och ägandeformer. Olikasärregler för vissa upplåtelse- eller ägandeformer har i dettasyfte tagits bort. Detta torde leda till en bättre fungerandebostadsmarknad, något som också ligger i de allmännyttigabostadsföretagens intresse.Något uttalande från sida angående de allmännyttigabostadsföretagens roll i enlighet med den aktuella motionensförslag finner utskottet mot den redovisade bakgrunden inteerforderligt. Motion Bo223 (s) avstyrks således.Boende för vissa grupperI två motioner tas upp frågor om boendeförhållandena förstudenter och ungdomar. Enligt vad som föreslås i motionBo250(s) bör staten ta ett större ansvar för studentboendetoch satsningar på nybyggande och renovering av studentbostäder.Motionärerna framhåller att många studentbostäder är dåligtunderhållna och i stort behov av renovering. Även behovet av nyastudentbostäder anses vara stort på många högskoleorter. Imotion A477 (s) yrkande 3 föreslås göra etttillkännagivande om boendeförhållandena för ungdomar iStockholms län. Motionärerna anser att möjligheterna för ungaatt få en egen bostad kan förbättras om de ekonomiska villkorenför nybyggande av bostäder förbättras och en speciellbostadsförmedling för ungdomar inrättas.Vad gäller frågan om bostäder för studenter och ungdomarvill utskottet anföra följande. Det är givetvis angeläget atttillgången på bostäder inte lägger hinder i vägen för studiervid högskolor och att det finns lämpliga bostäder även förövriga ungdomar som vill flytta hemifrån. Planeringen avbostadsförsörjningen på högskoleorterna får emellertid i förstahand anses vara en fråga för resp. kommun att svara för. Iövrigt ställer sig utskottet tveksamt till att utforma statligasärlösningar för olika grupper på bostadsmarknaden eller tilluppförande av kategoribostäder. Bostadspolitiken bör i ställetinriktas på att ge allmänna förutsättningar för en fungerandebostadsmarknad. För att förbättra tillgången på små billigabostäder för ungdomar är det viktigt att rörligheten påbostadsmarknaden inte försvåras. Även i nyproduktionen bör enviss andel av bostäderna ges en utformning så att ungdomar harmöjlighet att efterfråga dem. Den nuvarande bostadspolitiken ärinriktad på att minska den omfattande statliga styrningen avbostadsutformning och bostadsstorlek som tidigare funnits i bådebostadslåne- och byggregler. Detta förenklingsarbete torde inteminst komma att förbättra möjligheterna att bygga bostäderlämpliga för ungdomar. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Bo250 (s) och A477 (s) yrkande 3.I motion Bo232 (s) diskuteras i första handbostadsförsörjningen för utvecklingsstörda samt begärs ettriksdagens tillkännagivande om att beslut (prop.1984/85:142, BoU24) om att förbättra boendeförhållandena föräldre handikappade och långvarigt sjuka måste fullföljas. Isamband med detta beslut uttalades att alla människor --oberoende av behovet av stöd, hjälp och vård -- har rätt till enbostad med god tillgänglighet och god utrymmes- ochutrustningsstandard. Enligt motionärerna bidrog besluttill att en för de utvecklingsstörda positiv utvecklinginleddes. Man hävdar emellertid att denna positiva utveckling nupå förbytts i sin motsats. Det anses vara fritt framför huvudmännen att bygga efter lokala ambitioner.Bostadsutskottet delar helt motionärernas uppfattning att ävenbostäder för utvecklingsstörda måste vara utformade så attdessa människors frihet och integritet är skyddad. I denna frågatorde det inte råda några delade meningar i . Någotriksdagens tillkännagivande till regeringen enligt vad somföreslås i den aktuella motionen kan därför inte anses varanödvändigt. I den mån ambitionsnivån för de utvecklingsstördasboende verkligen sänkts på olika håll i landet bör detta iförsta hand bli en fråga för den kommunala nivån att ta ansvarför. inställning i frågan är emellertidoförändrat den att även utvecklingsstörda har rätt till ettboende där god omvårdnad kan kombineras med en godbostadsstandard. Något tillkännagivande i enlighet med motionBo232 (s) kan inte anses vara erforderligt.Frågan om bostadsstandarden i gruppbostäder för äldrebehandlas i motion Bo238 (s) yrkande 13. Enligt vad som anförs imotionen bör framhålla för regeringen att de reglersom gäller för bidrag till t.ex. nybyggnad och ombyggnad avgruppbostäder för äldre måste vara flexibla. Det anses ihuvudsak ankomma på resp. kommun att utifrån lokalaförutsättningar fatta beslut. Motionärerna framhåller emellertidatt en återgång till tidigare institutionsboende inte kanaccepteras. Av den anledningen föreslås krav om minst kokskåp ivarje gruppbostad införas.Utskottet kan instämma i vad som anförs i den aktuellamotionen om behovet av flexibla regler för stödet tilläldreboendet och att det så långt som möjligt bör ankomma påresp. kommun att finna lokala lösningar.