bet · GG01BoU21 · 1993-05-18 00:00:00 — Den nu redovisadeparagrafen skall, enligt propositionen, ses tillsammans medgeneralklausulen i 27 § lagförslaget enligt vilken ansökan ombostadsbidrag får avslås, dras in eller sättas ned om det äruppenbart att sökanden bl.a. på grund av hushållets inkomst-eller förmögenhetsförhållanden inte behöver bostadsbidraget.Utskottet har självfallet förståelse för uppfattningen attreglerna för bostadsbidragen bör utformas så att bidragen utgårtill de hushåll som bäst behöver dem och att reglerna upplevssom rättvisa. Dessutom bör bidragssystemet utformas så att detblir enkelt och bygger på uppgifter som går att verifiera medviss grad av tillförlitlighet. Vid en avvägning mellan dessainte alltid förenliga utgångspunkter gäller det alltså att,såvitt nu är i fråga, utforma lagstiftningen så att hänsyn irimlig grad tas till hushållens förmögenhetsförhållanden inomramen för ett smidigt och rationellt regelsystem byggt på säkragrunduppgifter.Utskottet vill fästa uppmärksamhet på vad i propositionenanförs om att hushållens förmögenhetsförhållanden kommer attpåverka den bidragsgrundande inkomsten genom attkapitalinkomsterna ingår i denna inkomst samt att störreförmögenheter kommer att -- med åberopande av 9 § i den kommandebostadsbidragslagen -- kunna innebära minskade bostadsbidrag.Genom att förekomst av viss förmögenhet -- om än indirekt --kommer att påverka bostadsbidragets storlek anser utskottet attförslaget i motion Bo48 (s) yrkande 4 i viss grad ärtillgodosett utan något beslut i sammanhanget. Ettgenomförande av motionärernas förslag om att nuvarande regler omförmögenhetens inverkan på bostadsbidragen skall gälla ävennär den nya bostadsbidragslagen träder i kraft kan därför inteanses erforderligt.I propositionen föreslås att ett rullande system förhandläggning av bostadsbidrag införs. Detta förslag innebärsammanfattningsvis följande.Efter en första ansökan beslutar om bidrag,normalt med giltighetstid tills vidare. Beslut om bidrag fårtidsbegränsas och förenas med villkor, om det finns särskildaskäl. Bidrag får inte lämnas tillbaka än en månadföre ansökningsmånaden. De bidragsgrundande förhållandenauppdateras fortlöpande genom anmälningar från bidragstagaren ochgenom efterkontroll från . Anmälan skall görasom den bidragsgrundande inkomsten kan beräknas öka eller harökat med mer än i förhållande tillmotsvarande inkomster enligt bidragsbeslutet.Kretsen av bidragsberättigadeFör närvarande gäller enligt 2 § bostadsbidragslagen att medmakar jämställs, om bidragssökanden inte visar skäl för annat,man och kvinna som utan att vara gifta med varandra levertillsammans och har eller har haft gemensamma barn eller ärfolkbokförda på samma adress.Regeringsförslaget innebär att termen sambor föreslås införasi bostadsbidragslagen (2 § punkt 6 och 8 §). Något förslag läggsinte fram i propositionen om en hänvisning tillbostadsbidragslagen i lagen (1987:813) om homosexuella sambor.Detta innebär alltså att bostadsbidraget inte kommer att omfattasådana samboförhållanden.I propositionen föreslås -- 2 § punkt 6 -- att med samborskall förstås en ogift man och en ogift kvinna som bortillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. I förslagets8 § anges att med makar skall jämställas sambor och att, om skälinte visas för annat, de skall anses vara sambor som antingenhar eller har haft gemensamt barn eller är folkbokförda på sammaadress.Förslaget i propositionen har tagits upp i fem motioner,nämligen i motionerna So235 (fp) yrkande 3, Bo44 (v) yrkande 2,Bo45 (s, nyd v), Bo46 (fp) och Bo48 (s) yrkande 3. I de fyraförstnämnda motionerna föreslås att bostadsbidragslagen utformasså att bostadsbidrag kan utgå också till homosexuella sambormedan i motion Bo48 (s) yrkande 3 ett riksdagenstillkännagivande till regeringen föreslås av innebörd attbostadsbidrag skall kunna utgå till hushåll som består avpersoner av samma kön utan hänsyn till samlevnadsform.Frågan om kretsen av bidragsberättigade har utskottetbehandlat tidigare 1991 (bet. 1990/91:BoU16 s. 9--10) och 1992(bet. 1991/92:BoU25 och 1992/93:BoU5). I det förstnämndabetänkandet anförde utskottet följande med anledning av motionerom vidgning av kretsen av bidragsberättigade.De regler som gäller beträffande kretsen avbidragsberättigade, och som alltså finns i 2 §bostadsbidragslagen, var föremål för överväganden i proposition1986/87:48 (s. 56--57). I förhållande till dagens regler gällde,innan lagen trädde i kraft , beträffandehushåll utan barn att med makar jämställdes man och kvinna somlevde tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden och hadegemensamt hushåll.Mot bakgrund bl.a. av att det inte kunde anses vara en uppgiftför myndigheterna att pröva om någon levde underäktenskapsliknande förhållanden och att sådana undersökningar ivissa fall ansetts kränka den personliga integriteten infördesden nuvarande bestämmelsen. I den ovan nämnda propositionenanfördes att frågan om avgränsning av kretsen avbidragsberättigade är en av de mest svårhanterliga för debidragsbeviljande mydigheterna, inte minst med hänsyn till attstora ekonomiska intressen inte sällan ställs mot kravet påintegritet för de sökande. I avsikt att minska risken förintegritetskränkningar infördes nu gällande regel. Initiativetatt bevisa att de i lagens 2 § uppställda förutsättningarna förbostadsbidrag föreligger flyttades över från bidragsmyndighetentill den sökande, något som måste anses vara en stor fördel.Med anledning av den genom motionerna Bo43 (fp), Bo45 (v)yrkande 4 och Bo46 (s) aktualiserade frågan om kretsen avbidragsberättigade vill utskottet anföra följande. En eventuelländring av 2 § bostadsbidragslagen bör ske med bibehållande avden ordning som gäller och som innebär ettberättigat skydd för den personliga integriteten. Även vid eneventuell förändring av 2 § bör det alltså ankomma på de sökandeatt i förekommande fall visa vilka som ingår ibostadsbidragshushållet.En bedömning av frågan om också personer av samma kön skalljämställas med makar när det gäller möjligheterna att erhållabostadsbidrag ger utskottet vidare anledning anföra följande.Utskottet finner det rimligt att en eventuell vidgning avkretsen av bidragsberättigade till att avse personer av sammakön bör göras utan beaktande av samlevnadsform. Utskottet äralltså inte berett att förorda att en vidgning av kretsen görsså att endast homosexuella sambor kommer att omfattas av deändrade reglerna. En sådan ändring skulle annars kunna görasgenom att även bostadsbidragslagen togs in bland de lagar somräknas upp i lagen (1987:813) om homosexuella sambor.Beträffande denna lag kan erinras om att den är föremål förutvärdering av en kommitté som också fått i uppdrag att övervägaen lagstiftning om s.k. registrerat partnerskap. Utredningenskall bl.a. överväga vilket tillämpningsområde en sådanlagstiftning bör ha och om en sådan lag bör omfatta enbarthomosexuella relationer eller om den i stället bör utgå frånnågon form av hushållsgemenskap och i så fall vilken.Utredningsarbetet skall vara slutfört före utgången av maj 1992.Utskottet ansåg det naturligt att Partnerskapskommitténsarbete borde avvaktas och gav regeringen till känna att denborde följa frågan och lämna sin syn på den i föreningmed eventuella förslag. Kommitténs arbete har ännu inteavslutats.Utskottet vidhåller sin principiella uppfattning; en eventuellvidgning av kretsen av bidragstagare bör ske så att den avserpersoner av samma kön utan beaktande av samlevnadsform.Utskottets förnyade överväganden har lett till slutsatsen attdet vid en sådan uppfattning inte finns anledning att avvaktadet utredningsarbete som pågår i . uppfattning bör som sin mening geregeringen till känna att regeringen, så snart det erforderligaförberedelsearbetet avslutats och utan anknytning tillPartnerskapskommitténs förslag, förelägger ett förslagom vidgning av bidragskretsen. I detta sammanhang bör också deekonomiska aspekterna på frågan övervägas. Utskottetsställningstagande innebär i allt väsentligt en anslutning tillmotion Bo48 (s) yrkande 3. I den mån motionerna So235 (fp)yrkande 3, Bo44 (v) yrkande 2, Bo45 (s, nyd, v) och Bo46 (fp)inte kan anses tillgodsedda med vad nu föreslagits bör de avslåsav . Med det nu anförda har utskottet således intetagit ställning till frågan om s.k. registrerat partnerskapskall införas. Denna fråga är av den karaktären att dennaturligen inte kan och bör bedömas utifrån utformningen avbostadsbidragslagen.I avvaktan på att lagstiftningen ges det innehåll utskottet nuförordat bör den nya lagen beträffande kretsen avbidragsberättigade i princip ha samma innehåll som förnärvarande. Detta syfte kan nås om 2 § punkt 6 och 8 § iregeringens förslag till bostadsbidragslag inte antas avriksdagen. I stället bör den nuvarande 2 § med viss redaktionelländring tas in som en ny 3 §. Lagförslagets 3--7 §§ omnumrerastill 4--8 §§. Hänvisningen i regeringsförslagets 6 § till 4 §andra stycket bör som en följd av den föreslagna omnumreringengöras till 5 § andra stycket. I bilaga 2 till detta betänkandelägger utskottet fram förslag i enlighet med vad nu anförts.Utskottet föreslår att antar dessa förslag.Ändrade regler för bostadsbidrag 1994 m.m.Bostadsbidrag till barnfamiljerFörslaget i propositionen innebär i denna del följande. Detsärskilda bidraget till ensamstående föräldrar som infördes år1991 som en direkt ersättning för den särskildaskattereduktionen på som tidigare fanns iskattesystemet föreslås avskaffas. De medel som därvid frigörsanges komma att användas till förbättring av bostadsbidragen medsärskild inriktning på ensamstående med barn.I avvaktan på ett regeringsförslag om hur en minskning av degenerella bostadssubventionerna skall utformasföreslås i propositionen att de övre bostadskostnadsgränsernahöjs med för familjer med ett och två barn ochmed för familjer med tre eller flera barn. Mellan dennedre bostadskostnadsgränsen och de nu redovisade gränsernautgår bostadsbidrag av bostadskostnaden. Ipropositionen anmäler föredragande statsråd sin avsikt attåterkomma med slutligt ställningstagande i denna del underinnevarade . Enligt vad utskottet numera erfarit tordeett regeringsförslag om de generella subventionerna inte kommaatt föreläggas . I varje fall torderiksdagens överväganden med anledning av ett sådant förslag intekomma att göras . Utskottet kommer därför att behandlanu föreliggande regeringsförslag om bostadsbidrag men villanföra att det kan bli aktuellt att omprövafrågan om bostadskostnadsgränserna och då mot bakgrund aveventuellt tillkommande regeringsförslag om utformningen av degenerella subventionerna.Även de bostadskostnadsgränser över vilka bidrag lämnas av bostadskostnaden föreslås höjas. Dessa gränser föreslåshöjas med för familjer med ett barn och med förfamiljer med två eller flera barn.För att den förstärkning av stödet som redovisats skallkunna genomföras föreslås att gränserna för den lägstabidragsgrundande bostadskostnaden justeras samtidigtsom de bestäms till en för samtliga barnfamiljer enhetlig nivå.Den nedre bostadskostnadsgränsen föreslås till permånad för samtliga hushåll oavsett antalet barn i familjen. är denna gräns för familjer med ett barn, 1750kr för familjer med två barn och för familjer med treeller flera barn.För närvarande ingår i bostadsbidraget ett särskilt belopp om1000 kr . Detta lämnas oberoende av bostadskostnadensstorlek. Med hänvisning till regeringens förslag om en enhetlignedre bostadskostnadsgräns föreslås att detta belopp justerasoch fastställs till för familjer med ett barn,till för familjer med två barn och till förfamiljer med tre eller flera barn. I propositionen föreslås attbeloppet benämns särskilt bidrag för hemmavarande barn.Vad nu redovisats om bostadsbidragen till barnfamiljer kansammanfattas i följande tablå.25>Inkomstgränsen för oreducerat bidrag föreslås höjas med19000 kr till . För inkomster över dennanivå föreslås att bidraget liksom reduceras till20 % av den överskjutande inkomsten.Vad i detta avsnitt redovisats har mött invändningar i tremotioner. I motionerna Bo44 (v) yrkande 3, Bo48 (s) yrkande 1och Fi94 (v) yrkande 3 tas upp frågan ombostadskostnadsgränserna. Den senare motionen, som väckts medanledning av kompletteringspropositionen, har av finansutskottetöverlämnats till bostadsutskottet. I v-motionerna yrkas attbostadskostnadsgränserna höjs med . Utskottet haruppfattat förslagen så att motionärernas avsikt är att de övrebostadskostnadsgränserna -- dvs. de gränser över vilka bidraglämnas -- skall höjas med . Ettgenomförande av detta förslag innebär alltså en ökning av ettoreducerat bostadsbidrag om i jämförelse medregeringens förslag under förutsättning av att bostadskostnadenper månad överstiger de i propositionen föreslagna50-procentsgränserna med . Motivledes i motionenanförs att den nedre bostadskostnadsgränsen bör behållas pådagens nivå.I s-motionen föreslås den övre gränsen för vilkenbostadsbidrag utgår ökas med ijämförelse med regeringsförslaget. Detta innebär att gränsensätts till för hushåll med ett barn, till 3350 krför hushåll med två barn och till för hushåll med treeller flera barn. Om motionärernas förslag genomförs kommerbostadsbidraget att öka med för hushållmed boendekostnader om över75-procentsgränsen.Den höjning av bostadskostnadsgränserna som föreslås ipropositionen innebär -- om ansluter sig tillförslagen -- i många fall inte obetydliga ökningar avbostadsbidragen . Exempel på detta ges ipropositionen (s. 44). Där redovisas -- under vissa antagandenom inkomst- och boendekostnadsutvecklingen -- att för t.ex. ensamboende med ett barn och med en årligförvärvsinkomst 1994 om och en bostadskostnad permånad om bostadsbidraget ökar med230 kr . För makar/samboende med tre barn, med en årligförvärvsinkomst om och en månatlig bostadskostnad om4000 kr, ökar bostadsbidraget med . Det kannaturligtvis med visst fog hävdas att bostadsbidragen bör ökaytterligare. Vid en bedömning av förslag med denna innebördmåste emellertid även beaktas de ytterligare kostnader förstaten som skulle bli följden av en ökning av bostadsbidragenutöver regeringsförslaget. Ett accepterande av förslaget is-motionen beräknas innebära ökade kostnader om ca 130 miljonerkronor per helår. Ett genomförande av förslaget i v-motionernakan beräknas innebära ökade kostnader om ca 300 miljonerkronor på årsbasis. Hur dessa kostnader skall finansierasframgår inte av motionerna. Utskottet anser sig inte kunnaföreslå utgiftsökningar av den omfattning som entillstyrkan av förslagen i motionerna Bo44 (v) yrkande 3, Fi94(v) yrkande 3 och Bo48 (s) yrkande 1 skulle innebära. Med detanförda föreslår utskottet att antar förslaget tillbostadsbidragslag såvitt avser 14 § första stycket 2 ochavstyrker förslagen i motionerna om bostadskostnadsgränsernaavseende bostadsbidrag till barnfamiljer.Som framgått ovan föreslås ett belopp utgå oberoende avbostadskostnad. Beloppet som avses relateras till antalet barnföreslås i propositionen benämnas särskilt bidrag förhemmavarande barn.I motion Bo48 (s) yrkande 2 föreslås det benämnas grundbelopp.Utskottet, som inte anser att något väsentligt skulle stå attvinna på att ändra benämningen av det särskilda bidraget förhemmavarande barn, avstyrker motion Bo48 (s) yrkande 2.Utskottet föreslår att antar 14 § förslaget tillbostadsbidragslag i den del paragrafen inte behandlats ovan.Ytterligare ett motionsförslag tar utskottet upp i dettaavsnitt. Det gäller motion Bo44 (v) yrkande 4 om att riksdagenhos regeringen bör begära förslag om en ändring ibostadsbidragslagen så att bostadsbidrag kan utgå till bådaföräldrarna efter en separation och i fall av delad vårdnad. Ettliknande förslag förs fram i den under allmänna motionstidenväckta motionen So610 (v) yrkande 8.För närvarande gäller att om föräldrarna inte bor tillsammansmen har gemensam vårdnad om barnet den icke bostadsanknutnadelen av bostadsbidraget tillfaller den av föräldrarna hosvilken barnet är folkbokfört. Denna ordning föreslås gälla ävenenligt det nu behandlade lagförslaget. Det särskilda -- ickebostadsanknutna -- bidraget föreslås nämligen endast utgå tillden förälder hos vilken barnet är folkbokfört.Utskottet har tidigare (bet. 1989/90:BoU21 och 1991/92:BoU25)behandlat motsvarande motionsyrkanden och därvid anfört att detinte finns tillräckliga skäl att föreslå en ändring avreglerna för bostadsbidrag efter en separation. Även omutskottet har förståelse för motionärernas förslag anserutskottet inte heller nu att tillräckligt skäl finns atttillstyrka motionerna. Motionerna Bo44 (v) yrkande 4 och So610(v) yrkande 8 avstyrks således. Utskottet föreslår att riksdagenantar 11 och 15 §§ i regeringens förslag till lag ombostadsbidrag.Bostadsbidrag till hushåll utan barnSom framgått ovan lämnas bostadsbidrag till hushåll utan barndels till ungdomar och studerande, dels till andrahushåll utan barn. Som också framgått ovan har stödet till dessatvå grupper delvis olika syften.Förslaget i propositionen beträffande gruppen ungdomar under29 år och studerande innebär för ensamboende att inkomstgränsenför oreducerat bidrag höjs med till . Förmakar/samboende föreslås att gränsen höjs med till55000 kr. För inkomster över dessa gränser föreslås attbidraget liksom reduceras med en tredjedel av denöverskjutande inkomsten. Den nedre bostadskostnadsgränsenföreslås sättas till . För bostadskostnaderunder denna gräns utgår inte bidrag. För bostadskostnader mellandenna gräns och föreslås att bidrag utgår med75 % av bostadskostnaden och i intervallet 2600--med50% av denna kostnad.För gruppen andra hushåll utan barn föreslås attinkomstgränsen för oreducerat bidrag höjs med till80000 kr samt att bidraget liksom nu reduceras med 10 %av den överskjutande gränsen. Liksom för gruppen hushåll utanbarn m.fl. föreslås att den nedrebostadskostnadsgränsen bestäms till medanden övre föreslås bli . Inom detta intervallföreslås att bostadsbidrag utgår med 30 %.Vad nu redovisats motsvarar 16 och 17 §§ i regeringens förslagtill bostadsbidragslag.Vad i propositionen föreslagits om inkomst- ochbostadskostnadsgränser avseende bostadsbidrag till hushållutan barn har inte mött invändningar i motioner. Utskottetföreslår att antar 16 § lagförslaget.Beträffande 17 § föreslår utskottet att antarregeringens förslag med den ändringen att i sista styckethänvisningen bör ske till paragrafens andra och tredje styckenoch inte som enligt propositionen till första--tredje styckena.Utskottet lägger i bilaga 2 till detta betänkande fram ettförslag av denna innebörd beträffade bostadskostnadsgränsernaavseende hushåll utan barn.Övergångsbestämmelser m.m.I regeringsförslaget till övergångsbestämmelser anges i punkt6 att bestämmelserna i den gamla lagen, dvs. lagen (1988:786) ombostadsbidrag, i fråga om gottgörelse fortfarande skall gällaför bostadsbidrag enligt äldre lagstiftning. I lagrummet angesatt länsbostadsnämnden prövar ärenden om statsbidrag tillkostnaden för bostadsbidrag samt att sådan ansökan skall lämnasin till nämnden.På förslag av utskottet (bet. 1992/93:BoU20) har iapril 1993 godkänt ett regeringsförslag om attlänsbostadsnämnderna skall läggas ned vid utgången av år 1993och att länsstyrelserna därefter svarar för den regionalaadministrationen av frågor om statens stöd förbostadsfinansieringen. Mot denna bakgrund anser utskottet detlämpligt att de frågor som enligt 32 § den gamla lagen tillagtslänsbostadsnämnden efter utgången av handläggs avBoverket. Med hänvisning till det nu anförda föreslår utskottetatt punkt 6 övergångsbestämmelserna ges följande lydelse:"Bestämmelserna i 32 § gamla lagen i fråga om gottgörelse avStatsverket skall fortfarande gälla för bostadsbidrag enligtäldre lagstiftning, dock med den ändringen att vad i paragrafenanges om länsbostadsnämnden efter utgången av skallgälla . "I bilaga 2 till detta betänkande läggs fram ett förslag meddenna innebörd. Utskottet föreslår att antar dettaförslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag avseendeikraftträdande- och övergångsbestämmelser i övrigt. Somföreslås i propositionen bör den nya lagen träda i kraft den 1juni 1993 och tillämpas i fråga om bostadsbidrag fr.o.m. januarimånad 1994. För ytterligare information om ikraftträdande- ochövergångsreglernas utformning hänvisar utskottet tillpropositionen (s. 8, 48--49 och 68--69).Uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen m.m.Beträffande uppföljning och utvärdering anförs i propositionenföljande.Ett av skälen bakom förslaget om överflyttning avbostadsbidragen till försäkringskassorna och RFV är attmöjliggöra ett bättre beslutsunderlag för en samlad bedömning avstödet till barnfamiljerna. Det bör nu bli möjligt att se hurolika grupper av barnfamiljer får nytta av de olikastödsystemen, vilka som inte får ett tillräckligt stöd och vilkasom kanske överkompenseras. Eftersom barnbidragen ger en bild avalla barnfamiljer blir det också möjligt att se hur stor andelav andra grupper som får del av olika stöd. Dessa jämförelserbör endast grundas på statistiskt material.Den samlade hanteringen av de olika bidragen bör ocksåunderlätta beräkningar av kostnads- och individeffekter isamband med reformer.Också hur bostadsbidragen fungerar som bostadspolitisktinstrument bör följas noga. Det innebär bl.a. att det är viktigtatt relatera bidragshushållens sammansättning till stödnivåeroch upplåtelseformer. Minskningen av de generella stödformernafår betydande konsekvenser på bostadskostnader och därmed påbostadsbidragen.Det nya inkomstprövningssystemet innebär att bidraget skallberäknas mot en framtida beräknad inkomst med efterkontroll.Inkomsten skall omprövas i ett rullande system, oftare för demmed en osäker inkomstsituation, mer sällan för dem med stabilainkomster, dock så att alla skall omprövas inom enfemtonmånadersperiod. Tanken bakom förslaget om prövning mot enaktuell inkomst i stället för mot en inkomst äratt den fördelningspolitiska träffsäkerheten skall bli avsevärtbättre.Det är givet att det nya systemet ställer stora krav påbelysning av inkomstförhållandena hos olika grupperbidragsmottagare. För att kassorna skall kunna riktakontrollinsatserna mot de fall där kontrollen är särskiltmotiverad måste det finnas en grundläggande beskrivning avinkomstförhållanden och inkomstförändringar i samhället.Slutligen vill jag peka på behovet av uppföljning avregelsystemet för bostadsbidragen. Det innehåller förhållandevismånga komplicerade regler. Det är därför viktigt med en analysav hur de olika reglerna fungerar för att ändringar skall kunnavidtas när det behövs. Detta gäller inte minst de nya reglernaför inkomstprövning.RFV bör få i uppdrag att lämna enrapport om hur det nya bostadsbidragssystemet fungerar. Vidbehov bör RFV samråda med Boverket.Frågan om analys av bostadsbidragens måluppfyllelse ochkostnadsutveckling har också tagits upp i den väckta motionen Bo238 (s) yrkande 14.Motionärerna finner det nödvändigt att en bedömning görs bl.a.av hur boendekostnaderna framöver ökar i olika årgångar avbostäder och i olika upplåtelseformer. Den begärda analysen börockså ge svar på vilka hushåll som behöver kompensation förökade boendekostnader och vilka som verkligen får det. Etttillkännagivande till regeringen om behovet av en analys avbostadsbidragens måluppfyllelse förordas.Vad i motionen föreslagits kommer -- som framgår avpropositionen -- att i allt väsentligt tillgodoses utan ettriksdagens tillkännagivande. I den mån förslaget i motion Bo238(s) yrkande 14 om en analys av bostadsbidragens måluppfyllelsem.m. inte kan anses tillgodosett genom vad i propositionenanförts avstyrker utskottet bifall till motionen.Ytterligare en motion återstår att behandla i detta avsnitt.Det gäller motion Bo242 (c). Motionärerna föreslår att riksdagenhos regeringen skall begära en utredning om regler förbostadsbidrag som gynnar räntefria bostadslån.