bet · GG01KU18 · 1993-04-13 00:00:00 — Motionärerna anför att det i i början av 1980-taletbeslutades om alkoholfri representation i en rad kommuner ochlandsting samt även på statlig nivå, men att alkoholen sedandess på många håll kommit tillbaka i representationssammanhang.I motionen pekas på det angelägna att de vuxna i det offentligalivet är föredömen för andra och visar på möjligheten att varatillsammans utan alkohol och under alla omständigheter utanstarksprit.I motion 1992/93:K506 av Skånberg (kds) yrkas dels attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om alkoholfri representation för statligförvaltning, dels att som sin mening skall getalmanskonferensen till känna vad i motionen anförts omalkoholfri representation i riksdagen.I tider när mycket angelägna ändamål på grund av det svåraekonomiska läget måste avslås eller vänta, måste enligtmotionären också politikerna visa sin vilja att prioritera, ochen alkoholfri representation har i detta sammanhang ett stortsymbolvärde. Enligt motionen har vid några tillfällenbeslutat om alkoholfri representation. Motionären framhåller attdet skulle öka trovärdighet vad beträffar dehälsopolitiska målen för vår alkoholpolitik om vi också ipraktiken handlade så, att vi i offentliga sammanhang hadealkoholfria drycker vid representation.6.2 tidigare behandlingSocialutskottet har tidigare avstyrkt motioner med krav på attall offentlig representation skall vara alkoholfri(1990/91:SoU23). uppfattning var att stat ochkommun bör visa återhållsamhet med alkoholservering vidoffentlig representation. Utskottet utgick från att så skeddeutan att tog något initiativ i saken, varförmotionerna avstyrktes. följde utskottet.Konstitutionsutskottet avstyrkte (1992/93:KU3) enliknande motion, varvid utskottet inte fann anledning till någonannan bedömning än den tidigare gjort. Riksdagenföljde utskottet.6.3 Utskottets bedömningUtskottet anser att skäl saknas att frångå tidigareställningstagande till motioner med samma syfte som de nuförevarande, varför motionerna 1992/93:So318, yrkande 9 och1992/93:K506 avstyrks. beträffande nådeinstitutetatt avslår motion 1992/93:Ju624,res. (nyd)2. beträffande redogörelse för nådeinstitutets tillämpningatt avslår motion 1992/93:K221,3. beträffande tillsättande av en medborgarrättskommissionatt avslår motion 1991/92:K517,4. beträffande nämnder med domstolsliknande uppgifteratt avslår motionerna 1992/93:Ju424 yrkande 4 och1992/93:K507,5. beträffande statliga verks- och myndighetsstyrelseratt avslår motionerna 1992/93:K501, 1992/93:K509 och1992/93:K512,6. beträffande arvode till förtroendevalda i statligverksamhetatt avslår motion 1992/93:K503,7. beträffande alkoholfri representationatt avslår motionerna 1992/93:So318 yrkande 9 och1992/93:K506.Stockholm den 13 april 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit:Thage G (), (m), Hans Nyhage (m),(), (), (), (), (), (), (), (nyd), LisbethStaaf-Igelström (s), (m), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid behandlingen av ärendet. (mom.1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Ett beslut" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse:Det är endast vid mycket grov brottslighet som livstidsstraffdöms ut. Mot bakgrund härav delar utskottet motionärernasuppfattning att en mer restriktiv hållning är befogad vidbenådning av dem som dömts till livstids fängelsestraff.Förutsättningarna för att kunna genomföra en sådan begränsningav nådemöjligheten bör utredas. Utredningen bör ske i den formsom regeringen finner lämplig. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande nådeinstitutetatt med bifall till motion 1992/93:Ju624 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Redogörelse för nådeinstitutets tillämpning (mom.2)() anförEnligt min mening är det viktigt att konstitutionsutskottetredan vid nästa års granskning av regeringen belyser frågan omhur nådeärendena handlagts för att en bedömning skall kunnagöras av huruvida någon förändring har skett . Avden granskning som genomförde år 1990framgår att för statistik övernådeärendena. Jag utgår ifrån att denna fortgående aktualiseras,vilket underlättar möjligheterna till en jämförelse medföregående år.2. Tillsättande av en (mom.3)(nyd) anförRättssäkerheten är av fundamental betydelse i en demokrati.Konstitutionsutskottet har på ett förtjänstfullt sätt informeratsig om de exempel som räknas upp i motion 1991/92:K517 av JohnBouvin och (nyd), vari yrkas att en bör tillsättas. Utskottet har kommitfram till att det inte finns anledning att ytterligare informerasig om de aktuella fallen och ej heller ge regeringen till kännaatt en medborgarkommission bör tillsättas. Jag delar i och försig denna uppfattning, men anser ändå att det bör finnas enmöjlighet att utreda frågan på annat sätt. Ny demokrati läråterkomma i frågan.3. Nämnder med domstolsliknande uppgifter (mom.4)(nyd) anförDet är tillfredsställande att frågan om vidgade möjlighetertill domstolsprövning av normbeslut och förvaltningsbeslut nu ärföremål för övervägande av Fri- och rättighetskommittén. Enligtmin mening är det dock viktigt att en sådan inventering ochgenomlysning av alla statliga nämnder och deras verksamhet somyrkats i motion 1992/93:K507 genomförs efter redovisningen avkommitténs överväganden. Ett sådant arbete bör även omfatta enkartläggning av de nämnder som har domstolsliknande uppgifter, isyfte att överföra dessa uppgifter till domstol.