bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Somredovisats i det föregående anges i propositionen attinsamlingsmålet skall sättas till år 2000.Under de senaste åren har priset på returpapper periodvissänkts som insamlingskostnaderna ökat.Inköpsföretagens ersättning för returpapper täcker därför förnärvarande inte den totala kostnaden för insamling och hanteringav returpapperet. I propositionen framhålls att det finns ettbetydande överskott av returpapper på den internationellamarknaden, vilket lett till prissänkningar. Denna situation medstora överskott kan väntas bestå, anförs det vidare. Bl.a.erinras om att det i förbereds lagstiftning med krav pååtertagning av tidningar m.m. för den som tillverkar och säljerdessa. Detta kan medföra kraftigt ökad tillgång på returpappermed ytterligare sänkta returpapperspriser som följd, påpekasdet.För att returpapperssystemet i skall fortsätta attfungera bra måste enligt regeringen kommunernas problem med attfå kostnadstäckning för returpappersinsamlingen lösas. Attfinansiera kostnaderna över renhållningstaxan är inte rätt,påpekas det. Vidare anförs att avsättningen för svensktreturpapper måste säkras och att pappersbrukens tillgång tillreturfiberråvara måste tryggas.Regeringen avvisar förslag om införande av returpappersfondsom framförts i departementspromemorian (Ds 1992:59)Producentansvar för avfall. I stället förordas attpappersproducenten nu åläggs det fulla ansvaret för bådeinsamling och hantering av returpapper. Härmed ges, enligtregeringen, branschen incitament att bedriva insamling ochbearbetning effektivt i takt med pappersproduktionen.I propositionen understryks att det papper som insamlas ihuvudsak bör återvinnas som råvara för pappersproduktion, mendet bör också kunna användas som råvara till andraindustriprodukter. Om det av olika skäl inte går att förbrukaallt tillgängligt returpapper som råvara är det naturligtvisbättre, framhåller regeringen, att papperet utnyttjas förenergiproduktion än att det deponeras, dock under förutsättningatt papperet förbränns på ett miljöriktigt sätt.Frågan om producentansvar för returpapper har tagits upp iflera motioner.I motion 1992/93:Jo53 (s) instämmer motionärerna i regeringensuppfattning att lönsamhetsproblemen kring insamlingen måste fåen lösning men anser att detta inte skall åstadkommas genom attdet uppställs återvinningskrav för tidningspapper. Enligtmotionärerna bör det nuvarande systemet för pappersinsamlingbibehållas. De är av olika skäl avvisande till att framtvinga enminskad användning av färskfibrer i svensk pappersproduktiongenom krav på ökad inblandning av returpapper; detta skulle fånegativa följder för miljön och leda till försämrad lönsamhetför skogsbruket. Vidare påpekas att en minskad efterfrågan påskogsråvara i första hand skulle drabba sysselsättningen iNorrlands inland. Införande av krav på inblandning avreturpapper är en konkurrensnackdel för som i huvudsakbaserar sin pappersproduktion på färskfibrer. Därför bordeSverige, enligt ett yrkande i motionen, verka för att EG inteinför krav på inblandning av returpapper i pappersprodukter.Förbränning av returpapper måste likställas med återvinning avdetta papper som råvara för pappersproduktion, krävs det imotion 1992/93:Jo58 (s). Ett alltför högt krav på återvinning avreturpapper är, anser motionärerna, direkt skadligt ur såvälekologisk som ekonomisk synvinkel.Förbränning av returpapper är under vissa omständigheter ettlika bra alternativ som återvinning, anförs det på motsvarandesätt i motion 1992/93:Jo56 (m). Enligt motionären bör valetstyras utifrån resultaten av miljömässiga och ekonomiskakonsekvensanalyser. Han anser vidare att fastställandet avinsamlingsmålet för returpapper bör anstå till dess att deförutskickade överläggningarna med branschen har genomförts.Näringsutskottet behandlar här även två motioner som harväckts under allmänna motionstiden och som har stark beröringmed den nu aktuella frågan. I motion 1992/93:N283 (s) pläderasför att tidningsföretagen, pappersbruken och massaproducenternagemensamt skall åläggas ansvaret för returpappershanteringen.Motion 1992/93:N289 (m) går ut på att en utredning om densvenska skogsindustrin skall tillsättas med uppgift att studerabl.a. hur den svenska skogsindustrin skall ges möjligheter attbefästa och utveckla sin roll som färskfiberleverantör. Enligtmotionären bör också pappersavfallets potential frånenergiutvinningssynpunkt noga utvärderas.Den industriella användningen av returpapper är värdefull imånga avseenden. Även om har en internationellt sett höggrad av återvinning av returpapper är det, enligtnäringsutskottets mening, angeläget med en fortsatt ökadinsamling av returpapper. Industrins ökande investeringar förutnyttjande av returpapper medför att industrin har behov av attlångsiktigt tillförsäkra sig tillgång till returpapper.Näringsutskottet instämmer därför i regeringens uppfattningatt ett system med producentansvar för returpapper bör införas.Detta behöver inte innebära att kommunernas ochreturpappersföretagens engagemang i returpappersinsamlingenupphör. Med ett producentansvar ges dock branschen, som ocksåsägs i propositionen, incitament att bedriva insamling ochhantering effektivt i takt med pappersproduktionen.I likhet med regeringen anser näringsutskottet vidare att detpapper som insamlas i första hand bör utnyttjas som råvara förpappersproduktion. I andra hand bör returpapperet kunna användassom råvara vid annan industriproduktion. Emellertid måste manäven räkna med att insamlingsverksamheten iglesbygder och i vissa andra delar av landet kommer att varamindre lönsam. Med instämmande i vad som anförs i propositionenanser näringsutskottet att det i sådana situationer -- men ocksåvid andra enstaka tillfällen -- kan vara lämpligt att detinsamlade returpapperet utnyttjas för energiproduktion om enmiljöriktig förbränning sker.Näringsutskottet har vidare inget att erinra mot detuppställda insamlingsmålet om ; som tidigareangivits insamlades . Utskottet finner anledningerinra om att det angivna målet om avser insamling avreturpapper och inte innebär något krav på en viss inblandningav returpapper i pappersproduktionen.Med det sagda tillstyrker alltså näringsutskottet vad somanförs i propositionen om införande av producentansvar förreturpapper. Samtliga här behandlade motioner avstyrks i nuberörda delar.Lagen om PET-flaskorRiksdagen beslutade (prop. 1990/91:71, bet. JoU21)om en ny lag med föreskrifter om att s.k. PET-flaskor sominnehåller konsumtionsfärdig dryck får säljas endast omflaskorna ingår i ett retursystem. Denna lag, lagen (1991:336)om vissa dryckesförpackningar, trädde i kraft den 1 juli 1991.Av lagens förarbeten framgår att med retursystem avses ettsystem med återfyllning av PET-flaskor. I sitt yttrande tilljordbruksutskottet i samband med lagens tillkomst underströknäringsutskottet (1990/91:NU8y) vikten av att införandet av ettretursystem med återfyllning av PET-flaskor inte leder till enförsämrad konkurrenssituation på bryggeriområdet.I propositionen (s.76) konstateras nu att flera problem haruppstått kring systemet med återfyllning. Problemen gäller delskonkurrensrättsliga frågor, dels vissa praktiska frågor. De småbryggerierna har inte ansett sig kunna få ekonomisk bärkraft förett system med återfyllning. Det har också visat sig att vissabestämda produktsorter av smakskäl inte är lämpliga att säljas iPET-flaskor som använts tidigare.Mot denna bakgrund föreslår regeringen en ändring av lagen såatt också ett retursystem med PET-flaskor som återtas ochmaterialåtervinns blir tillåtet parallellt med det nuvarandeåterfyllningssystemet. Ändringen förreslås träda i kraft den 1juli 1993. fram till dess skall fortsatta undantagfrån tillståndsplikten kunna medges; enligt 8 § i lagen fårregeringen (eller den myndighet som regeringen bestämmer)meddela undantag från tillståndsplikten om det finns särskildaskäl i det enskilda fallet.För företag som väljer att ingå i ett system med återvinningav PET-flaskor skall för hanteringstillstånd gälla motsvarandekrav som beträffande återfyllning. Från krävsatt , räknat på årsbasis, av de försålda flaskornatas tillbaka och materialåtervinns. En ytterligareförutsättning är att ett pantbelopp skall betalas vidåterlämning av PET-flaskorna, vilket redan tillämpas i fråga omPET-flaskor som återfylls. Enligt regeringen är kravet på pantför närvarande en förutsättning för att en insamlingsnivå på90% skall kunna uppnås.Regeringens förslag avvisas i motion 1992/93:Jo62 (s).Miljöpolitikens trovärdighet skulle skadas allvarligt omförslaget i propositionen bifalls, hävdas det. Motionärernamenar att regeringen i stället borde ha ifrågasatt den fortsattaanvändningen av PET-flaskan.I motion 1992/93:Jo55 (fp) kritiseras regeringens förslag frånen annan utgångspunkt. Motionären anser att näringslivet bör gesfrihet att självt avgöra hur återtagningen av PET-flaskor skallske. Av hygieniska, arbetsmiljömässiga och ekonomiska skäl ärhon negativ till att återtagningen skall göras via butiker. Detbästa insamlingsresultatet uppnås enligt motionären näruppsamligen görs så nära den enskilda konsumenten som möjligt. Imotionen påtalas vidare risken för att det nya systemet kommeratt uppfattas som ett handelshinder när träder ikraft.Näringsutskottet tillstyrker regeringens förslag om attockså system med återvinning av PET-flaskor skall tillåtas.Därigenom skapas möjligheter till en förbättradkonkurrenssituation på området.Utskottet har förståelse för de synpunkter som förs fram imotion 1992/93:Jo55 (fp) om att den närmare utformningen avsystem för återtagning av förbrukade varor bör avgöras av deproducentansvariga företagen. Under rådande omständigheter anseremellertid näringsutskottet att det beträffande PET-flaskorfinns skäl att införa krav på att ett pantbelopp skall utgå vidåterlämning av flaskorna. I annat fall torde risken varauppenbar att det uppsatta insamlingsmålet inte kommer att kunnanås. kan vidare inte finna att utvidgningen avlagen kan uppfattas som ett handelshinder. Tvärtom bör ändringenkunna innebära att importen av PET-flaskor till Sverigeunderlättas.Med det sagda tillstyrker sålunda näringsutskottet denföreslagna lagändringen och avstyrker motionerna 1992/93:Jo62(s) och 1992/93:Jo55 (fp) i berörda delar.GlasåtervinningNäringsutskottet behandlar här slutligen motion 1992/93:N219(c) från allmänna motionstiden. I denna motion krävs skyndsammainsatser för utveckling av alternativa användningsområden förglasavfall. Motionären erinrar om att den omsmältning av färgatoch osorterat glas som tidigare bedrevs vid harupphört och att det vid glasbruket i återanvänds nästanuteslutande vitt sorterat glas. Dessa förhållanden kan medföraatt det snabbt växer upp ett s.k. glasberg. Enligt motionären ärdet därför angeläget att det skapas alternativaanvändningsområden för insamlat glas.I systemet för glasåtervinning svarar kommunerna för insamlingoch transporter. En organiserad glasåtervinning förekommer i ca250 av landets kommuner. har detekonomiska och det fysiska ansvaret för det slutligaomhändertagandet. Företaget betalar en viss ersättning per toninsamlat glas till kommunerna.I propositionen (s.74) anges att materialåtervannsca av alla glasförpackningar av Svensk Glasåtervinning.För år 1995 är målet att skall återvinnas.I mars 1991 införde företaget en återvinningsavgift för såvälinhemskt tillverkade som importerade glasförpackningar. Medlenskall användas för utveckling av alternativa användningsområden,för åtgärder i syfte att öka återvinningen och för stöd tillkommunerna. De alternativa användningsområden som undersöks ärisolering inom byggnadsindustrin och inom vägbyggnadsområdet.Utvecklingsverksamheten sker dels ute på företagen, dels isamarbete med olika forskningsinstitutioner, t.ex. vid tekniskahögskolorna i , och Linköping.En motion av liknande innebörd som den nu aktuella avslogs avriksdagen . (bet.1992/93:NU2) avstyrkte motionen med hänvisning bl.a. till detutvecklingsarbete rörande alternativa användningsområden sombedrivs av Svensk Glasåtervinning. Utskottet erinrade också omden då aviserade kretsloppspropositionen.Näringsutskottet anser inte heller att den nu väcktamotionen i frågan bör föranleda någon åtgärd av . Än engång hänvisar utskottet till det arbete som SvenskGlasåtervinning bedriver. Vidare torde införandet avproducentansvar för glasförpackningar komma att medföra attbranschen får ett ökat incitament att finna alternativaanvändningsområden för insamlat glas. Motion 1992/93:N219 (c)avstyrks av näringsutskottet med det anförda.Stockholm den 20 april 1993På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), BirgittaJohansson (s), (), Axel (), GudrunNorberg (fp), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), GöranPersson (s), (), (), LennartDaléus (c) och ().Avvikande meningar1. Industrins anpassning till kretsloppssamhälletBengt Dalström (nyd) anser att den del av yttrandet -- underrubriken till kretsloppssamhället -- sombörjar med "avstyrker" och slutar med "i fråga"bort ha följande lydelse:Näringsutskottet tillstyrker däremot det nu berörda yrkandet imotion 1992/93:Jo54 (nyd) med krav på analyser av de olikaförslagen i propositionen. Om dessa förslag okritiskt läggs tillgrund för samhällets fortsatta åtgärder inom miljöpolitiken kandet leda till flera oönskade effekter. Som sägs i motionen ärdet erforderligt med en analys av vilka konsekvenser förslagen-- var för sig och sammantagna -- får på den privataäganderätten, näringsfriheten och konkurrensen. Vidare måste detutredas vilka kostnader som är förenade med förslagen. Riksdagenbör, enligt näringsutskottets mening, hemställa att regeringentar initiativ till sådana analyser. Därigenom skulle det nuberörda yrkandet i nyssnämnda motion bli tillgodosett. Av detsagda följer också att näringsutskottet avstyrker motion1992/93:Jo49 (v) i här aktuell del.2. Åtgärder inom energisektornBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenÅtgärder inom olika sektorer -- som börjar med "Av den" ochslutar med "och 1992/93:Jo49 (v)" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet vill, i likhet med vad som anförs i motion1992/93:Jo60 (s), framhålla betydelsen av att hushållningenmed energi ges ökad prioritet. Detta är inte minst angeläget iutvecklingen mot ett kretsloppsanpassat samhälle. Som sägs inyssnämnda motion är det väsentligt att det utvecklasenergihushållningsplaner inom industrin -- och då inte bara inomden energiintensiva delen av industrin.Med ett uttalande av i enlighet med vadnäringsutskottet här har anfört skulle motion 1992/93:Jo60 (s)bli tillgodosedd såvitt nu är i fråga. Näringsutskottetinstämmer vidare i vad som sägs i motion 1992/93:Jo49 (v) omvikten av att användningen av biobränslen ökar. Något uttalandeav i den frågan är dock enligt näringsutskottetsmening inte påkallat.3. Åtgärder inom industrisektornBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenÅtgärder inom olika sektorer -- som börjar med "Näringspolitikenmåste" och slutar med "av näringsutskottet" bort ha följandelydelse:Näringsutskottet instämmer i vad som sägs i motion1992/93:Jo60 (s) om att propositionen inte tillräckligtuppmärksammar sambandet mellan näringspolitik och miljöpolitik.Som anförs i motionen kan en ökad miljömedvetenhet främjakonkurrenskraften och skapa nya arbetstillfällen. Skärptamiljökrav får inte bara betraktas som hinder för näringslivetsutveckling. Under förutsättning att industrin ges rimligamöjligheter till anpassning till de nya kraven kan dessa kommaatt stärka det svenska näringslivets utveckling.Riksdagen bör komplettera de nu aktuella riktlinjer som angesi propositionen med vad näringsutskottet här har anfört. Med detsagda tillstyrker näringsutskottet motion 1992/93:Jo60 (s) i nuberörd del.4. Producentansvar för returpapperBirgitta , Axel , , , , och (alla s) anser att den del av yttrandet -- under rubrikenProducentansvar för returpapper -- som börjar med"har" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:Enligt näringsutskottets mening bör den närmare utformningenav systemet med producentansvar för returpapper fastställasförst när de aviserade överläggningarna med berörda intressenterhar genomförts. Som sägs i motion 1992/93:Jo53 (s) men också imotion 1992/93:Jo56 (m) bör insamlingsmålet för returpapper intebestämmas innan miljökonsekvensanalyser av förslaget hargenomförts.I likhet med vad som anförs i förstnämnda motion är det ocksåangeläget att bedöma effekterna på den svenska pappersindustrinskonkurrensförmåga vid krav på inblandning av returpapper ipappersprodukter; en av den svenska industrinskonkurrensfördelar är just tillgången på färskfiber. Det är inteminst viktigt att varje betydande förändring inom detta områdeföregås av en dialog med den berörda industrin.Med ett uttalande av i enlighet med vadnäringsutskottet här har anfört skulle även motion 1992/93:N289(m) bli delvis tillgodosedd. Övriga nu aktuella motionsyrkandenavstyrks av näringsutskottet. Sammanfattning 1Propositionen 3Propositionens huvudsakliga innehåll 4Motionerna 6Utskottet 15Bakgrund 15Kretslopp för hållbar utveckling 16Samhällsplanering för en kretsloppsanpassad utveckling 26Olika styrmedel och åtgärder för en kretsloppsanpassning avvaruproduktionen 31Kemikaliekontroll 35Producentansvar 41Avfallshanteringen och kommunerna 54Renare slam 59Det fortsatta arbetet 64Hemställan 70Reservationer 75Särskilt yttrande 85Meningsyttring av suppleant 86Bilaga 1 Lagförslag 1 91Bilaga 2 Lagförslag 2 95Bilaga 3 Lagförslag 3 97Bilaga 4 Sammanställning av återanvändnings- ochmaterialåtervinningsnivåer på förpackningar 98Bilaga 5 yttrande 1992/93:BoU7y 100Bilaga 6 yttrande 1992/93:FöU8y 119Bilaga 7 yttrande 1992/93:NU8y 123