bet · GG01JoU20 · 1993-04-15 00:00:00 — Med det anförda avstyrker utskottet motionensyrkande5 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.I motion Jo36 framförs ett yrkande om vikten av att svenskjordbruksproduktion får samma villkor som jordbruksproduktioneninom EG. Med vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovanfinner utskottet syftet med motionen i viss del tillgodosett.Motionen bör inte föranleda någon vidare åtgärd.Anpassningsåtgärder inom trädgårdssektorn inför ettEG-medlemskapPropositionenAllmänna utgångspunkterEtt svenskt EG-medlemskap kommer att förändraförutsättningarna för svensk trädgårdsproduktion, främst genomatt tullarna gentemot övriga avvecklas. Härav följermed all sannolikhet en anpassning till ett lägre prisläge isåväl producent- som konsumentled. Enligt jordbruksministernsmening finns det före ett svenskt EG-inträde starkaskäl för sådana statliga insatser som bidrar till att överbryggade anpassningssvårigheter som i ett övergångsskede förväntasuppkomma för svensk trädgårdsnäring.Problemet för svensk odling är att anpassningen i riktning motEG:s lägre producentpriser kan komma att ske snabbare änutjämningen av produktionskostnaderna.Näringen måste enligt jordbruksministern förbereda sig för attmöta den hårdnande konkurrensen bl.a. genom en effektiviseringav produktionen och marknadsledet samt genom en ökadproduktdifferentiering.Åtgärder för att främja produktutvecklingm.m.I betänkandet Rådgivningen inom jordbruket ochträdgårdsnäringen (SOU1992:99) redovisasproduktdifferentiering som en anpassningsväg för den svenskaträdgårdsnäringen. Med detta avses att utveckla och anpassaolika produkter för olika marknader eller konsumentkategorier.Jordbruksministern delar utredarens uppfattning om behovet aveffektiviseringar på marknadssidan och förbättrad prognos- ochproduktutvecklingsverksamhet. Ett fortsatt utrednings- ochutvecklingsarbete på dessa områden är enligt jordbruksministernav stor vikt.Av EG:s strukturprogram har utredaren bedömt investeringsstöd,startstöd och stöd till bildande av producentorganisationer varaav största betydelse för svensk trädgårdsnäring. I likhet medutredaren anser jordbruksministern att förberedelsearbetebehöver inledas för att dessa stödformer skall kunna träda ikraft genast vid ett svenskt EG-inträde. Jordbruksministernanser emellertid att dessa stöd skall införas före EG-inträdet.Jordbruksministern anser att det nu inte finns skäl att lämnaförslag om avvecklingstakten för tullskyddet. Inte heller avserhan att föreslå något statligt stöd för konsumtionshöjandeåtgärder, eftersom sådana åtgärder inte kan motiveras utifrån debehov av anpassningsåtgärder som finns till följd av ett svensktEG-medlemskap. I stället har jordbruksministern tagit fasta pådet behov som finns av att med statliga insatser bidra till attutveckla näringens konkurrenskraft inför ett EG-inträde.Jordbruksministern tar först upp frågan om den kollektivaåterföringen av prisregleringsavgift till trädgårds- ochgrönytesektorn. I den framlagda propositionen omforskning för kunskap och framsteg (1992/93:170) konstateras attfinansieringen av den FoU på hemträdgårdsområdet ochgrönytemiljöer, som finansierats medprisregleringsavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel,bortfaller eftersom avgifterna har slopats fr.o.m. den2december 1992. Mot bakgrund av den vikt denna forskning harföreslår regeringen i propositionen att för /94detta forskningsområde tillförs 11miljoner kronor över niondehuvudtitelns anslag Stöd till kollektiv forskning. Medlen skallanändas för FoU och därmed sammanhängande information ochrådgivning på grönyte-, miljö- och hemträdgårdsområdetinkl. verksamhet inom det s.k. vid Sverigeslantbruksuniversitet i . För /94 kommertill dessa sektorer, utöver nämnda 11miljoner kronor, attåterföras de prisregleringsavgifter som har influtit /93.Genom avvecklingen av prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel kommer den yrkesmässigaträdgårdsnäringen att efter utgången av år1993 stå i stortsett utan kollektiva medel för information, marknadsföring ochutvecklingsarbete. har drygt10miljoner kronor av influtna avgiftsmedel avsatts försådana ändamål.Mot bakgrund av dels det behov av anpassningsåtgärder införett EG-inträde som enligt jordbruksministern föreligger, delsträdgårdsnäringens avsaknad av kollektiva medel efter utgångenav år1993, anser jordbruksministern det motiverat att förordaen kraftfull satsning för att stärka näringens långsiktigakonkurrenskraft. För detta ändamål bör ett anslag på25miljoner kronor anvisas för perioden den1juli 1993--den31december 1994. Medlen skall för perioden fram t.o.m. ettplanerat EG-inträde användas för stöd i form av projektbidragför produktutveckling, förbättrade och säkrare marknadsprognosersamt centrala insatser för att effektivisera marknadssidan inomträdgårdsnäringen. Utvecklingsverksamhet med sikte på att tafram plantmaterial för den svenska trädgårdsproduktionen ärenligt jordbruksministerns mening också en form avproduktutveckling som bör kunna stödjas med dessa medel. Ävenintroduktion av ny teknik vid trädgårdsföretagen bör kunnastödjas. Enligt jordbruksministern bör regeringen uppdra åtStatens jordbruksverk att, efter hörande av berördaintressenter, fördela detta belopp. Vid fördelningen påansökningar om projektbidrag skall som vägledande principeftersträvas att stödet används för att skapa förutsättningarför en konkurrenskraftig näring.Med hänvisning till en tillsatt arbetsgrupp meduppgift att ta fram underlag rörande obeståndssituationen inomjordbruket och trädgårdsnäringen är jordbruksministern inteberedd att nu föreslå några åtgärder för skattelättnader påbl.a. Beträffande utredarens förslag vadgäller forskning och statistik på trädgårdsnäringens områdeavser jordbruksministern att återkomma till regeringen vid ettsenare tillfälle.MotionernaEnligt motionerna Jo39 (s) yrkande6, Jo214(m) ochJo242(s) bör få i uppdrag att snabbtutreda den yrkesmässiga fruktodlingens situation. Det föreslagnaanslaget om 25miljoner kronor bör enligt motion Jo28(c)användas även för konsumtionsfrämjande verksamhet (yrkande1),och stöd bör utgå även för information till trädgårdsnäringen omeffekterna av ett eventuellt EG-medlemskap (yrkande2). Imotion Jo37 (kds) yrkande1 betonas att startstöd redan nu börinföras för bildande av producentorganisationer inomträdgårdsnäringen.Motionärerna i motion Jo28 (c) anser att starka skäl talar föratt energiskatten för trädgårdsnäringen bör avskaffas heltfr.o.m. den 1juli 1993 och att den 85-procentiga nedsättningenav koldioxidskatten bör behållas även efter den 1januari 1995(yrkande3). Den sammanlagda energibeskattningen vidyrkesmässig växthusodling bör enligt motion Jo39(s) yrkande4inte överstiga 0,av produkternas saluvärde.Fritidsodlingen behandlas i tre motioner. I motion Jo39 (s)yrkande5 betonas vikten av att tillräckliga medel ifortsättningen avsätts för FoU och därmed sammanhängandeinformation och rådgivning på hemträdgårdsområdet. Enligtmotionerna Jo219(fp) och Jo244(s,c) måste verksamheten vidTrädgårdsodlingens Elitplantstation i Balsgård och försöks- ochutvecklingsenheten för fritidsodling vid SLU garanteras fortsattstöd. Minst lika viktigt är enligt motionärerna att verksamheteninom fritidsodlarnas egna organisationer kan fortsätta attutvecklas.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen kommer, genom avvecklingen avprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel,den yrkesmässiga trädgårdsnäringen att efter utgången avår1993 stå i stort sett utan kollektiva medel för information,marknadsföring och utvecklingsarbete. Mot bakgrund härav och medhänsyn till det behov av anpassningsåtgärder som föreliggerinför ett EG-inträde anser utskottet att en kraftfull satsningför att stärka näringens långsiktiga konkurrenskraft ärmotiverad. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att förperioden fram till ett planerat svenskt EG-inträde anvisa ettanslag om 25miljoner kronor för detta ändamål. Somjordbruksministern anför bör medlen användas för stöd tillproduktutveckling och utveckling av marknadsprognoser,introduktion av ny teknik samt insatser för att effektiviseramarknadssidan inom svensk trädgårdsnäring. För att stödet skallfå avsett syfte anser utskottet emellertid att anvisade medelbör kunna användas även för konsumtionsfrämjande verksamhet ochinformation om effekterna för näringen av ett svensktEG-medlemskap. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo28yrkandena 1 och2 om en utvidgning av anslagetsanvändningsområde bör som sin mening ge regeringentill känna. Utöver detta uttalande är utskottet inte berett atttillmötesgå motion Jo37 yrkande1. Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet har med uppmärksamhet följt de senaste årensekonomiska utveckling inom trädgårdsnäringen. Med hänvisningtill konsekvenserna av pågående GATT- och EFTA/EG-förhandlingaroch till den utredning som dåvarande Lantbruksstyrelsen hadepåbörjat uttalade utskottet sin avsikt att senare taupp trädgårdsnäringens situation och därvid också övervägaönskvärdheten av en bred utredning av näringen (1990/91:JoU4).Som ett led i sitt arbete med att analysera den ekonomiskautvecklingen inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna harJordbruksverket med hjälp av länsstyrelsernas lantbruksenheternyligen genomfört en enkätundersökning av ett antal jordbruks-och trädgårdsföretag. Lantbruksenheterna har därvid uppskattatantalet trädgårdsföretag i akut ekonomisk kris till ca70företag. Med akut ekonomisk kris avser lantbruksenheterna idetta fall att avveckling kan vara en realitet inom tre till sexmånader.Det energipolitiska beslutet innebar bl.a. attväxthusnäringen befrias från energiskatt på elförbrukningfr.o.m. och på förbrukning av fossila bränslen fr.o.m.år 1995. Näringen befrias också från skatten på all användningav el. Vidare skall växthusodlingen fåbehålla den 85-procentiga nedsättningen av energi- ochkoldioxidskatten för bränslen för växthusuppvärmning(prop.1991/92:150, bil.I:5, FiU30, rskr.350). Även medhänsyn till effekten av det energipolitiska beslutet kommerenergibeskattningen att utgöra en betydande del av ettträdgårdsföretags kostnader, varför skattereduktionen inte tordekomma att medföra några mer påtagliga förbättringar av näringensekonomiska situation. Mot bakgrund av synpunkterna i motion Jo28anser utskottet att den expertutredning med företrädare förbl.a. , , Statistiskacentralbyrån och LRF som jordbruksministern har tillsattför att ta fram underlag om obeståndssituationen inom jordbruketoch trädgårdsnäringen skyndsamt bör utreda förutsättningarna förytterligare skattelättnader på energiområdet förträdgårdsföretagen. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo28 yrkande3 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Förslaget i motion Jo39 om ett tak för den sammanlagdaenergibeskattningen bör lämpligen prövas i detta sammanhang. Meddet anförda finner utskottet syftet med motion Jo39 yrkande4 iallt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandet bör inte föranledanågot ytterligare åtgärd.Det kan konstateras att de stödåtgärder, bl.a.röjningsbidrag och skyddstullar, som infördes i samband medavskaffandet år1990 av importregleringen för äpplen och päronhar visat sig otillräckliga för att bevara den yrkesmässigafruktodlingens konkurrenskraft. Utskottet bedömer den ekonomiskasituationen för svensk fruktodling som allvarlig. En särskildutredning bör därför skyndsamt utreda omfattningen avfruktodlingens ekonomiska problem och föreslå lämpliga åtgärder.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo39yrkande6, Jo214 och Jo242 bör som sin mening geregeringen till känna.Sedan ett decennium har vissa forsknings- ochutbildningsinsatser på hemträdgårdsområdet och när det gällergrönytemiljöer i tätorter finansierats medprisregleringsavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Avgifterna har tagits ut inom ramen förjordbruksprisregleringen. Sedan avgifterna slopades fr.o.m.den2december 1992 bortfaller finansieringen av flera viktigaforskningsuppgifter. I den framlagda forskningspolitiskapropositionen (prop.1992/93:170) föreslår regeringen attmedel för verksamheten i fortsättningen skall beräknas undernionde huvudtiteln, anslaget I5. Stöd till kollektivforskning. För insatser på området, inkl. verksamheten inom dets.k vid SLU i , föreslås 11miljonerkronor att fördelas av Skogs- och jordbrukets forskningsråd(). Det kan konstateras att mycket av den forskning sombedrivs vid SLU även kommer fritidsodlarna till del, men medhänsyn till odlingens speciella behov är det enligt utskottetsmening av stor vikt att de informationskanaler som finns mellanforskning och praktik kan bibehållas och utvecklas. Utskottetdelar den syn på fritidsodlingens betydelse förfritidssysselsättning och folkhälsa som framförs i motionernaJo39 yrkande5, Jo219 och Jo244. Enligt utskottets mening ärdet ett samhällsintresse att de berörda organisationernaerhåller en väsentlig del av de föreslagna medlen och att detskapas förutsättningar för en fortsatt informations- ochrådgivningsverksamhet inom hemträdgårdsområdet. I övrigt gårutskottet inte närmare in på frågan hur medlen skall fördelasoch avstyrker motionerna, i den mån de inte tillgodoses med vadutskottet anfört.Åtgärder för att minska miljöpåverkan och främja ekologiskträdgårdsproduktionPropositionenNågot särskilt miljömål för trädgårdsnäringen har inte lagtsfast. har emellertidträdgårdsnäringen i varierande utsträckning kommit att omfattasav de miljöinsatser som primärt avser jordbruket. Det bör enligtjordbruksministern finnas goda möjligheter för trädgårdsnäringenatt ytterligare minska bekämpningsmedelsanvändningen underförutsättning att staten bidrar med de utvecklingsåtgärder m.m.som utredaren redovisar. Det kan noteras att den svenskaekologiska trädgårdsproduktionen är lägre än konsumtionen ochatt det framöver borde finnas utsikter för såväl en ökad svenskproduktion som en ökad konsumtion. Enligt jordbruksministerntalar inte minst konsument- och miljöskäl för statliga insatseravseende ekologisk produktion och miljöfrågor i övrigt.Jordbruksministern tillstyrker utredarens förslag att3miljoner kronor anvisas för att främst minskaanvändningen av bekämpningsmedel. Åtgärderna bör finansierasinom ramen för anslaget Miljöförbättrande åtgärder inomjordbruket. Eftersom rådgivningen spelar en avgörande roll förmiljöfrågorna anser jordbruksministern i likhet med utredarenatt medel från detta anslag bör kunna användas tillmiljöinriktad rådgivning inom trädgårdsnäringen. Fortsattainsatser för utveckling av tekniken för bl.a. recirkulering avnäringslösning i växthus bör också kunna göras inom ramen fördetta anslag.Jordbruksverket är enligt jordbruksministern en lämpligsamordnande myndighet för utarbetande av ett handlingsprogramavseende trädgårdsnäringens miljöfrågor. Jordbruksministernuttalar sin avsikt att senare föreslå regeringen attJordbruksverket ges i uppdrag att i samråd medKemikalieinspektionen, ochArbetarskyddsstyrelsen utarbeta ett handlingsprogram rörandeträdgårdsnäringens miljöfrågor.MotionenAmbitionsnivån för rådgivningen inom trädgårdsnäringen börenligt motion Jo37(kds) vara att hela trädgårdsnäringen böruppnå kriterierna för integrerad produktion (yrkande2). Imotionens yrkande3 framhålls behovet av att marknadsföringensker strategiskt så att den ekologiska köksväxtodlingensmöjlighet att vara draghjälp åt hela trädgårdsnäringenutnyttjas.Utskottets övervägandenI sin behandling av årets budgetproposition tillstyrkteutskottet regeringens förslag om utbyggnad av stödet till denekologiska produktionen inom områdena tillämpad forskning ochutveckling, marknadsföringsinsatser och kontroll. Utskottettillstyrkte även förslaget om stöd till ekologiskjordbruksproduktion med 10miljoner kronor förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 (prop.1992/93:100, bil.10,JoU13, rskr.231).Som framgår av det nu aktuella förslaget är den svenskaekologiska trädgårdsproduktionen lägre än konsumtionen, varfördet framöver borde finnas utsikter för såväl en ökad svenskproduktion som en ökad konsumtion. Utskottet gör samma bedömningsom jordbruksministern att inte minst konsument- och miljöskältalar för statliga insatser avseende ekologisk produktion ochmiljöfrågor i övrigt. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag att för budgetåren 1993/94 -- 1995/för miljöförbättrande åtgärder påträdgårdsnäringens område att användas bl.a. för att minskaanvändningen av bekämpningsmedel och för miljöinriktadrådgivning. Vidare bör stödet till ekologisk jordbruksproduktionom 10miljoner kronor för de två kommande budgetårenkunna användas även för stöd till ekologisk trädgårdsproduktion.Ovan angivna åtgärder bör enligt utskottet kunna garantera enfortsatt hög ambitionsnivå såväl vad gäller den ekologiskaodlingen som arbetet i stort med miljöförbättrande åtgärder påträdgårdsnäringens område. Utskottet anser att dessa åtgärderoch det handlingsprogram om trädgårdsnäringens miljöfrågor somaviseras i propositionen tillsammans är väl ägnade atttillgodose syftet med motion Jo37 yrkandena2 och3.Motionsyrkandena bör inte föranleda någon vidareåtgärd.Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra /94PropositionenAntalet jordbruksföretag i stödområdet har under de senasteåren minskat något mer än i resten av landet. Denna utvecklinghar varit tydligare i de norra delarna av stödområdet.Sammantaget har emellertid utvecklingen för jordbruket istödområdet mellan åren1989 och 1991 varit något mer positivän för landet som helhet. Utvecklingen i stödområde1 har dockvarit sämre än i resten av stödområdet. Produktionen avmejerivaror motsvarar konsumtionen totalt sett istödområdet. Avräkningspriserna för mjölk exkl. pristilläggligger lägre än riksgenomsnittet, och prisvariationerna harunder åren 1991--1992 varit kraftigare förNorrlandsföreningarna.I 1990års beslut slås fast att lönsamheten i jordbruket inorra inte skall tillåtas sjunka nämnvärt till följd avavregleringens effekter. Efter 1990års beslut skallberäkningarna syfta till att urskilja delslönsamhetsförändringar inom stödområdet, dels reformens effekterpå lönsamheten. Den tidigare kopplingen till harsåledes släppts.Riksdagen har påpekat att det saknas en helhetssyn sombeaktar alla de faktorer (ekonomiska, socialam.fl.) som avgördessa företags framtid och fortbestånd (prop.1990/91:99,JoU27, rskr.276). påpekar i sin översyn avberäkningsmodellen och beräkningsunderlaget för stödet tilljordbruket i norra (rapport nr 1992:36) att det finnssvårigheter att integrera kombinationsverksamheter tilljordbruket i modeller. Jordbruksministern anser i likhet medverket att kombinationsverksamheternas betydelse för företagenslönsamhet bör kunna belysas med separat statistik. Verket bördärför fortsättningsvis, i samband med att stödnivån beräknas,även lämna en redogörelse beträffandekombinationsverksamheternas betydelse. ochLivsmedelsekonomiska samarbetsnämndens (LES) arbete med attutveckla en typgårdsmodell baserad på verkliga data bör avvaktastills vidare.Jordbruksverket har beräknat stödnivån på tre olika sätt. Ettberäkningsalternativ har gjorts under förutsättning avoförändrad lönsamhet. Dessutom redovisas två alternativ därhänsyn endast tagits till lönsamhetsförändringar på grund avreformens effekter. Om kompensationen till jordbruket i norraSverige endast skall avse lönsamhetsförändringar av denlivsmedelspolitiska reformen visar beräkningarna att stödnivånkan sänkas något. Om lönsamheten å andra sidan skall hållasoförändrad jämfört med /90 bör nivån i ställethöjas. föreslår en oförändrad stödnivå förbudgetåret1993/94.Jordbruksministern konstaterar att det föreligger vissosäkerhet vad gäller utvecklingen på framför alltavräkningspriserna. Även mycket små prisförändringar harrelativt stora återverkningar på lönsamheten och därigenomstödbehovet. Det är vidare svårt att på ett entydigt sätturskilja reformens effekter på lönsamheten. Mot bakgrund avdetta och att det föreligger vissa tveksamheter vad gällerberäkningsmodellen samt att vissa justeringar av 1990årsbeslut påbörjats och planeras inför anpassningen till EG ärjordbruksministern inte beredd att föreslå en sänkning avstödnivån för jordbruket i norra . Jordbruksministernföreslår därför att stödnivån bibehålls på oförändrad nivå /94. Kostnaden för stödet beräknas uppgå till971miljoner kronor, varav 65miljoner kronor avserkostnadstillägg till förädlingsindustrin. Inom ramen på65miljoner kronor bör högst 43miljoner kronor avsättas förmejerier, 20miljoner kronor för slakterier och 2miljonerkronor för äggpackerier. Jordbruksministern avser att återkommatill regeringen i fråga om fördelningen av stödet tilljordbruket.För att bereda utrymme för effektiviseringar ochkostnadssänkningar och därmed öka konkurrenskraften bör stödettill smågrisuppfödningen ges till smågrisuppfödare oavsett om deäger suggorna eller inte. Jordbruksministern avser att återkommatill regeringen i denna fråga.MotionernaDet generella stödet till dikor bör enligt motionernaJo24(-) yrkande2, Jo27(c) yrkande2 och Jo40(kds)yrkande2 kompletteras med ett regionalt stöd.Jordbruksverkets beräkningsmodell för stödet till jordbruket inorra är enligt motionerna Jo24(-) yrkande3,Jo27(c) yrkande3, Jo30(fp), Jo39(s) yrkande7 (delvis)och Jo40(kds) yrkande1 bristfällig. Modellen bygger helt påinköpt spannmål, medan det krävs en betydande andelegenproducerad spannmål för att svinproducenterna i norraSverige skall kunna täcka behovet av spridningsareal för gödsel.Beräkningen strider mot ambitioner både vad gällermiljön och möjligheterna att i pågående EG-förhandlingar fågehör för ett regionalpolitiskt stöd.Behovet av ytterligare medel för merkostnader till jordbruketoch livsmedelsindustrin i norra framhålls i motionJo27(c) yrkande1. Principerna för Norrlandsstödet bör enligtmotion Jo29(nyd) yrkande7 utformas så att företagarna ochjordbrukarna i regionen dels underkastas samma krav påkostnadseffektivitet och rationalisering som jordbruket i övrigaSverige, dels att stödet inte missbrukas.Arealstöd utan krav på omställning eller träda bör enligtmotion Jo229(c) kunna utgå för jordbruk i norra (yrkande1). Jordbruket i regionen skall undantas från tvångetatt ställa om till annan produktion och upprätthållas på ungefär1989/90års nivå (yrkande2). Förslag om övergång tillkombinerat areal/djurstöd för att kompensera jordbruket inomstödområdet för sämre odlingsbetingelser efterlyses i motionJo241(fp).Enligt motionerna Jo217, Jo224 yrkande2 och Jo254yrkande1(allas) bör anslaget Åtgärdsprogram för jordbruketi norra återinföras. Anslaget bör kunna inpassas inomden totala ramen för regional- och jordbrukspolitiken. I motionJo224 yrkande1 begärs för ändamålet 50miljoner kronor.I motion Jo35 (s) begärs att skördeområde nr1912 i norraVästmanland (, och kommuner)skall omfattas av stödet till jordbruket i norra . Enligtmotion Jo209(c,m,fp,kds) bör stödområdesgränsenförskjutas söderut så att norra (Bergslagen) hänförstill stödområde4.Getnäringen bör enligt motion Jo252(s) stimuleras genom attgetter jämställs med får inom ramen för Norrlandsstödet.Härutöver behövs en särskild satsning påmarknadsföringsåtgärder, som kan genomföras med medel frånjordbrukets omställning. Motionärerna framhåller även behovet avett CAE-program (Caprin Arthrit och Encephalit, en sjukdom hosgetter som yttrar sig i bl.a. en långsam progressiv förlamning).Utskottets övervägandenVåren 1991 konstaterade utskottet att dagens beräkningsmodellinte var tillräcklig som underlag för utformningen av framtidastödåtgärder och efterlyste en helhetssyn som beaktar alla defaktorer som avgör de norrländska jordbruksföretagens framtidoch fortbestånd (prop.1990/91:99, JoU27, rskr.276). Avpropositionen framgår att ochLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden arbetar med att utvecklaen typgårdsmodell som är baserad på verkliga data. I avvaktan påresultatet av detta arbete avstyrker utskottet motionerna Jo24yrkande3, Jo27 yrkande3, Jo30 yrkande1, Jo40 yrkande1och Jo39 yrkande7 (delvis).I 1990års beslut slås fast att lönsamheten i jordbruket inorra inte skall tillåtas sjunka nämnvärt till följd avavregleringens effekter.