bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — Med hänvisning till den utredning som pågår omflygvapnets skolverksamhet anser motionärerna att det vorelämpligt, både vad avser ekonomi och utbildning, att delar avgrundutbildningen, t.ex. Officershögskolan, flyttas till F 5.Utskottet anser inte att nämnda utredning skall föregripasvarför motionen bör avslås.Det svåra arbetsmarknadspolitiska läget i ,främst till följd av beslutet att avveckla F 6, tas upp tillbehandling i motion A476 (s). Motionärerna framhåller att statenhar ett självskrivet socialt ansvar för att effekterna avnedläggningen av mildras i största möjliga utsträckning. Deföreslår att som sin mening ger regering till kännaatt staten, utan ekonomiskt anspråk till , böröverlämna mark och lokaler som friställs genom nedläggningen avF6 (yrkande 1).Utskottet har erfarit att F6 kommer att behållas somkrigsbas. Utskottet utgår från att regeringen på motsvarandesätt som vid andra förbandsnedläggningar uppdrar åtFortifikationsförvaltningen att försöka sälja området. Häri böringå att med kommunen diskutera framtida användning av mark ochbyggnader. Motionen A476 (s) yrkande 1 bör med hänsyn till detanförda avslås.När det gäller vad som i propositionen i övrigt anförts omflygvapenförbanden anser utskottet att bör godkännaden förändrade inriktningen, att bör anvisa begärdaanslag för /94 samt att bör lämnaregeringen begärda bemyndiganden att disponera kredit iRiksgäldskontoret resp. att medge beställningar av materiel ochutvecklingsarbete inom den angivna kostnadsramen.Operativ ledningI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s.97--101) har anfört dels om resultatet av denverksamhet som för den operativa ledningen m.m. har genomförtsunder /92, dels om långsiktig inriktning för denoperativa ledningen m.m., dels om verksamhetsmål och anslag /94.PropositionenRegeringen anser att Överbefälhavaren har genomförtverksamheten i enlighet med vad som angetts i regleringsbrevetoch att det under /92 uppnådda resultatet iallt väsentligt överensstämmer med fastlagda mål.Ett omfattande organisationsarbete har bedrivits med anledningav de förslag som avgett.Överbefälhavaren har underutnyttjat sina anslag med sammanlagt80 . Härav uppges härröra frånatt uppgifter inom ledning och förbandsverksamhet senarelagtssom följd av omorganisationsarbetet samt frånatt medelsramen inom anslaget för forskning och utvecklingutökades sent under budgetåret.Regeringen anför att den långsiktiga inriktning sombestämts försvarsbeslut alltfort bör gälla. Denoperativa ledningen skall därviduppfylla de krav på ledningsförmåga som ställs för attförsvaret skall ha en betryggande förmåga att förhindra framgångför ett strategiskt överfall,stödjas av en effektiv och väl fungerande underrättelse- ochsäkerhetstjänst som kan ge underlag för beslut,ha beredskap för att snabbt kunna komplettera utbildningen ochden materiella tillgängligheten så att den samladeledningsförmågan förstärks,skapa förutsättningar för samordnade och kraftsamladeförsvarsoperationer med stridskrafterna och deras stödresurser.Beredskapssystemet skall vidmakthållas och medge kontinuerligledning i olika konfliktnivåer.Regeringen anför vidare under verksamhetsmål för budgetåret1993/94 att besparingar skall genomföras som följd avstabiliseringspropositionen, främst i form av senareläggning avviss materielanskaffning och vissa investeringar. Moderniseringav gemensamma stabsplatser och försvarets telenät, liksomutbyggnaden av datorstödet för den operativa ledningen, bör skei långsammare tempo än som förutsetts i försvarsbeslutet.Regeringen har i beräkningen av anslaget E 1. : Ledning och förbandsverksamhet tillfört medel förfinansiering av personal i och åtaganden enligtESK.Regeringen hemställer att riksdagentill Operativ ledning m.m.: Ledning och förbandsverksamhetför /94 anvisar ett ramanslag på 1125342000kr,till Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materiel /94 anvisar ett ramanslag på ,bemyndigar regeringen att medge att beställningar av materielm.m. och utvecklingsarbete för operativ ledning får göras inomen kostnadsram av ,till Operativ ledning m.m.: Anskaffning av anläggningarför /94 anvisar ett reservationsanslag på79580000 kr,till Operativ ledning m.m.: Forskning och utveckling /94 anvisar ett ramanslag på ,bemyndigar regeringen att medge att beställningar avutvecklingsarbete för operativ ledning får läggas ut inom enkostnadsram av 140000000 kr.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad som i propositionen anförsom operativ ledning m.m. Utskottet förordar därför att riksdagenanvisar begärda anslag för /94 samt att riksdagenbemyndigar regeringen att medge beställningar av materiel ochutvecklingsarbete inom de begärda kostnadsramarna.Gemensamma myndigheter och funktioner m.m. inom försvarsmaktenI detta avsnitt behandlar utskottet vad som i propositionen(s.102--118) har föreslagits om Gemensamma myndigheter m.m.inom försvarsmakten.Utskottet konstaterar att förslagen till uteslutanderör anslagsfrågor.Utskottet föreslår att för /94anvisar medel för Gemensamma myndigheter m.m. inomförsvarsmakten i enlighet med regeringens förslag. Utskottetsställningstaganden i de olika anslagsfrågorna framgår avutskottets hemställan.Totalförsvarets civila delBeredskapsläge och inriktning i stortI detta avsnitt behandlar utskottet vad som redovisats ipropositionens avsnitt 5.1 (s.119--120).Här tar utskottet också upp motionerna Fö204 (m, fp, c, kds)yrkande 2 och Fö402 (c, fp).I propositionen framhålls att det ännu återstår mycket arbete,innan det är möjligt att mer preciserat kunna dra slutsatser omförmågan inom alla väsentliga områden. De åtgärder som vidtagitsinom totalförsvarets civila del sedan 1987 års försvarsbesluthar medfört att beredskapsläget har förbättrats och någraallvarliga balansproblem mellan olika funktioner kan inte längrebedömas föreligga.I propositionen understryks att det är väsentligt attunderlaget när det gäller det militära försvarets behov av stödfrån totalförsvarets civila del förbättras och att arbetet medatt förbättra möjligheterna att bedöma förmågan hostotalförsvarets civila del under kriser och i krig prioriteras iden fortsatta planeringen.Det anmäls också i propositionen att besparingsåtgärderna inomden civila delen av totalförsvaret, för1993/94, bör ges en kortsiktig inriktning. Överstyrelsen förcivil beredskap kommer, enligt propositionen, att lämna förslagtill hur besparingarna under efterföljande budgetår bör fördelaspå ett långsiktigt lämpligt sätt.I motion Fö204 (m, fp, c, kds) yrkande 2 framhålls attregering och riksdag måste ta beredskapshänsyn i de beslut därdet är påkallat, vilket bl.a. kan ske genom att detta regleras iden pågående översynen av planlagstiftningen.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av att det beredskapshänsyn i planering och samhällsutveckling.Utskottet förutsätter att sådana hänsyn tas av berörda instanseri den fortlöpande verksamheten. Något uttalande från riksdagenär således inte påkallat med anledning av motion Fö204 (m, fp,c, kds) yrkande 2.I motion Fö402 (c, fp) föreslås en skyldighet för kommunernaatt organisera driftvärn för skydd för viktiga anläggningarunder kriser och i krig.Utskottet behandlade motsvarande motion i sitt betänkande1991/92:FöU12 (s. 123) och anförde då:Utskottet delar uppfattningen att skyddet mot sabotage påkommunala anläggningar är en viktig fråga. Med en god fredstidaskyddsnivå som utgångspunkt är det angeläget att kommunernaplanerar för ytterligare åtgärder, främst bevakning, vid enberedskapshöjning. Kommunledningen har anledning att samråda ombehov och möjligheter med sina förvaltningschefer,polismyndigheten och den lokala militära chefen.Driftvärnet är en del av hemvärnet, som har till uppgift attskydda hembygd och arbetsplats. Driftvärnets uppgift är attskydda myndighets eller företags egna anläggningar och egenverksamhet och får inte utan medgivande av myndigheten ellerföretaget användas för andra uppgifter. Ansökan om tillstånd attorganisera driftvärn vid myndighet eller enskiltföretag skall inges till rikshemvärnschefen, som med egetyttrande överlämnar ärendet till regeringen(hemvärnskungörelsen, 1970:304). Driftvärn vid kommunalmyndighet finns bl.a. i kommun.En riskutsatt kommun har anledning att särskilt skydda sådanaanläggningar som har stor betydelse för befolkningens överlevnadoch försörjning eller för möjligheterna att stödjaförsvarsmakten. Att bilda ett driftvärn kan vara en god lösning.En sådan åtgärd måste dock prövas utifrån kommunensförutsättningar. Det är inte lämpligt att införa en skyldighetför kommunerna att organisera driftvärn. Motionen bör därförinte bifallas av riksdagen.Utskottet gör nu samma bedömning och föreslår att motion Fö402(c, fp) avslås.Funktionen Civil ledning och samordningUnder denna rubrik behandlar utskottet vad som redovisats ochföreslagits i propositionens avsnitt 5.2 (s.121--124).I propositionen redovisas att den inriktning som funktionenCivil ledning och samordning gavs försvarsbeslut istort ligger fast. Till följd av 1992 årsstabiliseringsproposition har enligt propositionen några avanslagen reducerats.Utskottet har i det föregående i avsnittet Organisationsfrågorm.m. behandlat rikets indelning i civilområden och antaletcivilbefälhavare samt föreslagit avslag på motion Fö201 (fp)yrkande 7 om heltidsanställda civilbefälhavare.Utskottet föreslår att bifaller regeringensförslag till bemyndiganden och medelsanvisningar för anslagenunder Civil ledning och samordning /94.Utskottets ställningstaganden framgår av av utskottetshemställan.Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstI detta avsnitt behandlar utskottet vad som redovisats ochföreslagits i propositionens avsnitt 5.3 (s. 124--131) omfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst samt funktionenArbetskraft.Här tar utskottet också upp motionerna Fö201 (fp) yrkandena 3och 6, Fö403 (kds), Fö404 (kds), Fö405 (s), Fö701 (m), Fö702(m), Fö703 (m), Fö704 (c), Fö706 (nyd) yrkandena 1 och 2, Fö710(m), Fö711 (s), Fö712 (m) och Fö714 (m).I propositionen redovisas att /92 harskyddsrumsverksamheten fått en större omfattning än vad somplanerats beroende på att fler byggnadsobjekt än vad somförväntats färdigställts eller påbörjats.Produktionen av skyddsrum koncentreras enligt propositionentill riskområden med högsta och hög prioritet.I propositionen anmäls att antalet färdigställda skyddsrum isamband med nyproduktion bedöms bli något färre än vad har angett. Planerade bristtäckningsåtgärder /94 bör enligt propositionen begränsas.Det betonas i propositionen att målet att bygga upp ochvidmakthålla en organisation bestående av 30000 hemskyddsombudsnarast bör uppnås. Vidare understryks att repetitionsutbildningav krigsplacerad personal inom funktionen Arbetskraft ävenfortsättningsvis bör prioriteras.Det redovisas vidare i propositionen att den inriktning somfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst gavs i 1992 årsförsvarsbeslut i stort ligger fast. Till följd av 1992 årsstabiliseringsproposition har, enligt propositionen, några avanslagen reducerats.I avsnittet Ekonomiska ramar har utskottet behandlatregeringens förslag till att merbelasta anslagetSkyddsrum m.m. för /94.Utskottet föreslår att i övrigt bifallerregeringens förslag till bemyndiganden och medelsanvisning föranslagen under Befolkningsskydd och räddningstjänst /94. Utskottets ställningstaganden framgår avutskottets hemställan.Skyddsrumsbyggandet behandlas i två motioner.I motion Fö201 (fp) yrkande 6 anförs att den av riksdagenuttalade tanken om en mer medveten prioritering inomskyddsrumsbyggandet äntligen bör få genomslag. Motionären anseratt skyddsrumsbyggandet bör skäras ned och att hela besparingeninom det civila försvaret på bör tas påskyddsrumsanslaget.Enligt vad utskottet erfarit koncentrerasskyddsrumsbyggandet till riskområden med högsta och högprioritet i enlighet med försvarsbeslut. Utskottet harvidare kunnat konstatera att det föreligger vissa osäkerheter iprognoserna för det framtida bostadsbyggandet vilket påverkarstorleken på de bemyndiganden för skyddsrumsbyggande somregeringen nu begär. Utskottet anser därför att delar av dessabemyndiganden bör ställas till regeringens disposition iavvaktan på ett säkrare underlag. Utskottet anser att kommitténmed uppdrag att utreda fredstida påfrestningar och risker samtvissa frågor inom totalförsvarets civila del under sitt arbeteskall ta upp frågan om skyddsrumsbyggandet. Motion Fö201 (fp)yrkande 6 bör avslås.I motion Fö405 (s) anser motionären att för att skapa flerarbeten inom byggnadssektorn bör fler skyddsrum byggas.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom något utökatskyddsrumsbyggande i enlighet med vad som förordas i motionen.Motion Fö405 (s) bör därför avslås.I motion Fö404 (kds) understryks att i krig är det fysiskaskyddet för civilbefolkningen inkl. andningsskydd av störstabetydelse. Motionärerna föreslår att utredningen om det civilaförsvaret bör få till uppgift att noggrant analysera och ta framunderlag för den fortsatta anskaffningen av andningsskydd förcivilbefolkningen.Utskottet anser att frågan om att förse hela befolkningenmed andningsskydd är av största vikt. Enligt 1992 årsförsvarsbeslut skall anskaffningen av andningsskydd till helacivilbefolkningen vara genomförd under /94.Utskottet har vidare inhämtat att harpåbörjat ett arbete med att ta fram tekniskt underlag för eneventuell framtida produktion av en ny folkskyddsmask. Utskottetanser att motionärernas syfte därmed är tillgodosett. Någotuttalande till är inte påkallat med anledning avmotion Fö404 (kds).Motionären i motion Fö701 (m) anser att bestämmelserna förräddningstjänsten bör ändras så att kompetensutbildning fördeltidsbefäl möjliggörs.Utskottets bedömning är att det i huvudsak finns en godtillgång på personal som har befogenhet att tjänstgöra somräddningsledare. Enligt vad utskottet informerats om har en utbildning som riktar sig till kommuner meddeltidsstyrkor. Vad som i motionen anförts om behovet av enkompetensutbildning för deltidsbefäl är således tillgodosett.Fö701 (m) bör därför avslås.I motion Fö703 (m) framhålls att inspelade samtal tilllandets larmcentraler bör betraktas som journaler och därmedarkiveras lika som andra sjukvårdsdokument.I yttrande över motionen har bl.a. framhållitatt patientjournallagen inte bör göras tillämplig påbanden. I stället bör närmare utredas förutsättningarna för attfå tillgång till dessa. I det sammanhanget kan, enligtSocialstyrelsen, eventuellt också journalföringen tas upp.Socialstyrelsen anser vidare att det finns skäl att i särskildordning se över nuvarande regler beträffande larmcentralernasverksamhet bl.a. mot bakgrund av de förändringar den kommandeutvecklingen kan medföra. Utskottet har ingen annanuppfattning än i denna fråga. Utskottetförutsätter att de frågor som berörs i motion Fö703 (m) blirföremål för granskning inom ramen för de löpande översyner somsker inom detta område. Motionens syfte får därmed ansestillgodosett. Något uttalande av är inte påkallat.Motionären i Fö706 (nyd) anser i yrkande 1 att innevånare i englesbygdskommun i likhet med övriga kommuner bör ha tillgångtill en räddningstjänst som följer Räddningsverketsriktlinjer. I yrkande 2 föreslår motionären attRäddningsverkets rekommendationer bör göras tvingande.Utskottet anser att det är viktigt att innevånarna iglesbygdskommunerna skall ha tillgång till en fullvärdigräddningstjänst i likhet med vad som gäller i övriga delar avlandet. Kommunernas ansvar för räddningstjänsten regleras iräddningstjänstlagen (1986:1102). Enligt lagen skall det förvarje kommun finnas en räddningstjänstplan som bl.a. beskriverräddningstjänstens organisation och beredskap. Tillsynen av denkommunala räddningstjänsten utövas av resp. länsstyrelse och avStatens räddningsverk. Om verket finner att enräddningstjänstplan uppvisar allvarliga brister kan verketanmäla förhållandet till regeringen. Regeringen äger rätt attnär en sådan framställning gjorts besluta om ändring i planen.Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen beslutat om ensådan ändring i räddningstjänstplanen för kommun.Utskottet anser att nuvarande lagstiftning är till fyllest,varför något uttalande i linje med vad som anförs i motion Fö706(nyd) yrkandena 1 och 2 inte är påkallat.Motion Fö711 (s) behandlar s.k. restvärdesräddning i sambandmed bränder. Motionärerna pekar på de mycket storasamhälleliga förlusterna för brand- och vattenskador ochhävdar att kostnaderna kan reduceras genom en effektivarerestvärdesräddning. Motionärerna anser att räddningstjänstlagenbör ändras. Motionärerna föreslår också att gerregeringen i uppdrag att se över behovet av utbildning ochmateriel samt räddningstjänstledarens direktiv under akutskedetav en olyckshändelse. Motionärerna nämner att motsvarande motiontidigare behandlats av försvarsutskottet och anser att det ärrimligt att, innan motionen behandlas, den remitteras till bl.a.Statens räddningsverk.Utskottet konstaterar att i sittyttrande över motionen påpekar att, redan vid behandlingen avden tidigare motionen, verket fått möjlighet att till utskottetframföra sin syn i frågan. uppger sig inte haanledning att ändra inställning och anser attrestvärdesräddningen kan effektiviseras utan någon åtgärd frånriksdagens sida. Inte heller utskottet anser sig ha anledningatt frångå vad som anförts i betänkande 1992/93:FöU1 i dennafråga. Motion Fö711 (s) bör således avslås.I motion Fö714 (m) framhåller motionären att det vid brand ärangeläget att redan vid brandtillfället kunna samla kunskap ombrandorsaken. Enligt motionären kan polisens insats inteersättas men väsentligen underlättas om räddningstjänsten hadeinstruktion att, vid sidan av det egentliga släckningsarbetet,få ökat ansvar avseende brandorsaksundersökningar.Motionären föreslår att beslutar om försöksverksamhetmed vidgat ansvar. I detta sammanhang bör det enligt motionärennärmare utredas hur kostnaderna för vidgat ansvar förräddningstjänsten skall bestridas.Utskottet delar motionärens uppfattning om det angelägna idenna fråga. Försöksverksamhet med vidgat ansvar förräddningstjänsten samt utredning av kostnadsansvaret i linje medvad som förordas i motion Fö714 (m) bör således ske. Utskottetanser att med anledning av motionsyrkandet som sinmening bör ge regeringen detta till känna.Sotningsmonopolet behandlas i fyra motioner.Motionärerna i Fö702 (m), Fö710 (m) och Fö712 (m) anser attsotningsmonopolet bör avvecklas. Motionärerna i Fö704 (c) anseratt sådan ändring i räddningstjänstlagen skall ske att enskildfastighetsägare av skorstensfejarmästare kan gesrätt att utföra sotning av egen villafastighet.Utskottet har vid ett flertal tillfällen och senast i sittyttrande 1992/93:FöU3y understrukit att sotningsväsendet behöverförändras. Utskottet har erfarit att regeringen tillsatt ensärskild utredare med uppgift att bedöma sotningensbrandförebyggande betydelse, pröva om en avreglering av denföreskrivna sotningen kan göras och om formerna för att utseskorstensfejarmästare kan förändras så att inslaget avkonkurrens ökar. Motionärernas synpunkter får därmed ansestillgodosedda. Något uttalande med anledning av motionerna Fö702(m), Fö704 (c), Fö710 (m) och Fö712 (m) är således intepåkallat.I motion Fö201 (fp) yrkande 3 påpekar motionären attPliktutredningen lämnar förslag om att utbildningsbehovet ochinget annat skall styra utbildningstiden. Fram till dessutredningens förslag remissbehandlats och lett tillriksdagsbeslut kan, enligt motionären, gå. När det gällerutbildningstiden för vapenfria tjänstepliktiga är frågan,menar motionären, så brådskande att bör fatta beslutredan innan. Om utbildningstiden minskas till vad som erfordrasför uppgiften skulle staten göra besparingar.Riksdagen har fattat beslut om en sänkning av lägstaantalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga från270 . har föreslagit att ingenskall utbildas än vad som bedöms nödvändigt förkrigsuppgiften. Utskottet delar denna uppfattning. Enligtvad utskottet erfarit arbetar den s.k.Pliktlagkommittén med att omsätta dessa principer i förslag.Utskottet anser inte att motion Fö201 (fp) yrkande 3 börbifallas av riksdagen.I motion Fö403 (kds) föreslås att reglerna för utbetalning avbefattningspeng inom civilförsvaret ändras. Motionären pekarpå att det ofta är små belopp som utbetalas (/dag) och attutbetalningarna innebär ganska höga administrativa kostnader.Utskottet har erfarit att regeringen nu ändratbestämmelserna för befattningspengens utbetalande. Utskottetanser därför att motionens syfte är tillgodosett och att någotuttalande av inte är påkallat.Funktionen Psykologiskt försvarHär behandlar utskottet vad som redovisats och föreslagits ipropositionens avsnitt 5.4 (s. 132--133) om funktionenPsykologiskt försvar.I propositionen redovisas bl.a. att beredskapsläget på dencentrala nivån är gott. Beredskapsläget inom Radiouppges vara tillfredsställande.Utskottet har i det föregående i avsnittet Organisationsfrågorm.m. behandlat motion Fö401 (m, kds) om Styrelsen förpsykologiskt försvar.Utskottet föreslår att bifaller regeringensförslag till medelsanvisning för Styrelsen för psykologisktförsvar /94. Utskottets ställningstagande framgårav utskottets hemställan.Funktionen Försörjning med industrivarorI detta avsnitt tar utskottet upp vad som redovisats ochföreslagits i propositionens avsnitt 5.5 (s. 134--136) omfunktionen Försörjning med industrivaror.I propositionen framhålls att mot bakgrund av det militäraförsvarets återtagningsbehov i en säkerhetspolitiskkrissituation bedöms att beredskapsläget inte är godtagbart. Medhänsyn till detta finns det inget skäl att ändra den inriktningeller det funktionsmål som angavs i försvarsbeslutet. Denlångsiktiga förstärkningen av funktionen bör därför, enligtpropositionen, fortsätta.Utskottet föreslår att bifaller regeringensförslag till medelsanvisning för anslagen inom funktionenFörsörjning med industrivaror /94. Utskottetsställningstaganden framgår av utskottets hemställan.Funktioner hörande till andra departementUnder denna rubrik redovisas i propositionens avsnitt 5.6(s.136--139), Funktioner hörande till andra departement.I propositionen redovisas sammanfattningsvis, utan förslagtill , vad som i andra bilagor till propositionenanförs bl.a. om funktionernahälso- och sjukvårdtelekommunikationertransporterlivsmedelsförsörjningarbetskraftenergiförsörjning.Konsekvenser för totalförsvarets civila del av en anslutningtill Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och ettsvenskt medlemskap i gemenskapen (EG)Under denna rubrik redovisas, utan förslag till , ipropositionen (s.140--141) att studier och konsekvensanalyserfortsättningsvis bör genomföras inom hela det civila försvaretför att främst ligga till grund för en anpassning avregelsystemet för det civila försvaret inför ett EG-medlemskap.Det framhålls i propositionen att Överstyrelsen för civilberedskap här har ett övergripande samordningsansvar.Behov av utbildning, ansvarsfördelning och finansiering avutbildning inom den civila delen av totalförsvaretUnder denna rubrik anmäls, utan förslag till , ipropositionen (s.141) att en rapport bereds iregeringskansliet om behovet av utbildning inom den civila delenav totalförsvaret och utnyttjandet av befintligautbildningsresurser.Övrig verksamhetI detta avsnitt behandlar utskottet vad som i propositionen(s.142--164) har föreslagits om de verksamheter som hänförtstill avsnittet Övrig verksamhet.Utskottet konstaterar att förslagen till uteslutanderör anslagsfrågor.I avsnittet behandlas också motionerna Fö201 (fp) yrkande 8,Fö202 (kds), Fö315 (nyd) yrkandena 9 och 10, Fö316 (spartimotion) yrkande 6, Fö318 (v partimotion) yrkande 8, Fö601(m), Fö602 (kds), Fö603 (c), Fö604 (s), Fö605 (m), Fö606 (c),Fö607 (s), Fö608 (s), Fö609 (nyd), Fö610 (s), Fö611 (c, fp),Fö612 (nyd), Fi211 (nyd) yrkande 21 och T215 (fp) yrkande 10.Ett flertal motioner föreslår en effektivisering av denstatliga maritima verksamheten genom bättre samordning. I motionFö316 (s partimotion) anförs att det nu finns anledning attordentligt pröva möjligheterna att samordna Marinen,och .