bet · GG01JuU26 · 1993-03-30 00:00:00 — Iärendet gav som sin mening till känna att regeringenborde ta initiativ till att en utredning som den skisserade komtill stånd.Med anledning av ställningstagande harDomstolsverket i rapporten (1992:4) Rekrytering av nämndemän --Förslag till nya ersättningsnormer på regeringens uppdraganalyserat ersättningsnormernas effekter på sammansättningen avnämndemannakåren och redovisat förslag till ändringar.I rapporten konstaterar efter bl.a. utfördaenkätundersökningar att de faktorer som påverkar rekryteringenav nämndemän är valsystemet, tjänstgöringsförhållandena ochersättningsnormerna.I ersättningsfrågan anför att dagensersättningsmodell med arvode och tilläggsbelopp är otidsenlig.Kompensationen för förlorad arbetsförtjänst är bristfällig, ochnämndemännens arbetsinsats speglas inte eftersom kortasammanträden ger samma ersättning som långa. Den störstafördelen med modellen är enligt att den ärtämligen enkel att administrera. föreslår att ettnytt ersättningssystem införs efter mönster av de nyaersättningsreglerna för förtroendevalda i kommunallagen. Dettainnebär en kombination av prestationsersättning (arvode) ochersättning för inkomstbortfall. Ersättningarna görs oberoende avvarandra och knyts till sammanträdestidens längd.Sammanlagt skulle enligt en reform med denangivna inriktningen kosta per år.I budgetpropositionen (s. 126) anför justitieministern att honhar förståelse för önskemålen om att höja ersättningen tillnämndemännen. Med hänsyn till det statsfinansiella lägetföreslår hon emellertid inte nu någon ändring i gällandeersättningsbestämmelser.Utskottet kan för sin del instämma i att det finns behov avförbättrad ersättning till nämndemännen. Detta har utskottetpåtalat också i tidigare sammanhang. I det rådande ekonomiskaläget måste utskottet dock dela justitieministerns uppfattning.Utskottet tvingas således med beklagande konstatera att detsaknas ekonomiskt utrymme för ens en försiktig höjning avnämndemännens ersättning. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motionerna Ju407, Ju408, Ju409, Ju416, Ju417, Ju419och Ju423 i här behandlade delar.Information för nämndemän m.m.I motionerna Ju407 och Ju409 framförs önskemål om ökadeinformations- och utbildningsinsatser för nämndemän. I motionJu406 begärs utbildning för rättsväsendets personal, bl.a.nämndemännen, i frågor som rör sexuella övergrepp och våld motkvinnor och barn.Medel för nämndemännens utbildnings- och informationsbehovanvisas över budget. För innevarande budgetårhar, enligt vad utskottet inhämtat, anslagitstill . Anslaget är avsett attmöjliggöra utgivningen av förbundets tidning; från anslagetskall också utgå bidrag för nämndemännens studiebesök.Härutöver kan nämnas att tillsammans med bl.a.Nämndemännens riksförbund bedriver ett projekt syftande till attta fram ett antal filmer om verksamheten vid domstolarna samt omdomstolarnas organisation och historia. Ett videofilmsystembestående av fem filmer med olika teman är slutmålet: Sverigesdomstolar (historia, organisation och arbetsuppgifter),rättegångar i tingsrätt och länsrätt samt domarrollen.Parallellt med filmerna har utarbetats trycktinformationsmaterial av olika slag. Den fjärde filmen i serienproduceras . gör vidare tillsammansmed en översyn avstudiecirkelprogrammet Nämndemannauppdraget. Dessutom lämnadesunder Nämndemännens riksförbunds kongress föregående vårinformation om nämndemännens roll i rättskipningen, varvid olikaämnesområden som har anknytning till nämndemännens verksamhet idomstolarna behandlades. För denna informations- ochuppföljningsdag utbetalade sammanlagt 319 000 kr.När det särskilt gäller utbildning om sexuella övergrepp ochvåld mot kvinnor och barn kan anföras att det kontinuerligtpågår utbildning i dessa frågor inom både domstols- ochåklagarväsendet genom den grund- och vidareutbildning somerbjuds. Vidare arrangerar nämndemännen genom sina föreningaroch med ekonomiskt stöd från seminarier,studiebesök och föredrag där frågor om bl.a. sexuella övergreppbehandlas. Här kan nämnas att en utförlig redogörelse för denpågående verksamheten på området hos domstolar, polis ochåklagare finns i ett behandlat ärende (1992/93:JuU24).Frågan om information till nämndemän har återkommandebehandlats i utskottet. Vid sin senaste behandling av frågan(1991/92:JuU19 s.8) hänvisade utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande till tidigare uttalanden om att det ärnödvändigt att nämndemännen får information om de regler somstyr rättegångsförfarandet och om regler rörande t.ex.tystnadsplikt och jäv. Utskottet anförde vidare att det främstankommer på domstolarna att sörja för det grundläggandeutbildningsbehovet av en nyvald nämndeman. Utskottetkonstaterade att det till stöd för sådana utbildningsinsatserfinns informationsmaterial från samt att detbland nämndemännen själva sker viss utbildning ochstudiebesöksverksamhet. Mot bakgrund bl.a. härav saknades detenligt utskottets uppfattning anledning för att vidtanågra åtgärder med anledning av de då föreliggandemotionsönskemålen. Utskottet ansåg emellertid att det varangeläget att frågan även framgent uppmärksammades i det löpandebudgetarbetet.Utskottet vill som tidigare peka på att nämndemannauppdragetär ett lekmannauppdrag. Någon mer organiserad ellerpermanent verksamhet syftande till juridisk utbildning förnämndemännen kan inte anses lämplig. Däremot bör nämndemännen,som utskottet tidigare anfört, få kunskap om de regler som styrrättegångsförfarandet och om regler rörande t.ex. sekretess ochjäv. Som utskottet har konstaterat ankommer det främstpå domstolarna att sörja för att en nyvald nämndeman fårtillfredsställande information i dessa hänseenden. Vidare harnämndemännens egna organisationer möjlighet att, med ekonomisktstöd från , genom särskilda informationsinsatser,studiebesök m.m. ta upp frågor som bedöms vara av intresse förnämndemannauppdragets fullgörande. I det sammanhanget kanuppmärksammas t.ex. frågor om olika former av övergrepp motkvinnor och barn. Dessa frågor uppmärksammas också iutbildningen inom andra delar av rättsväsendet. Mot bakgrund avdet anförda behövs enligt utskottets uppfattning inte någotinitiativ från med anledning av motionerna Ju406,Ju407 och Ju409. Motionerna avstyrks i dessa delar.MedelsberäkningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 256 200 000 kr.I motion Ju417 föreslås att anslaget höjs med 2 miljonerkronor. Motionärerna beräknar att detta är kostnaden för atthöja maximiersättningen för nämndemän perdag.Utskottet, som hänvisar till vad som anförts ovan (s. 18 f)angående ersättningen till nämndemän, avstyrker bifall tillmotion Ju417 i denna del och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning.Diverse kostnader för rättsväsendetRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 24 694 000 kr.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen.AdvokatfrågorTillsyn av advokatverksamhetenI motion Ju701 anförs att det inte kan accepteras attadvokater vid uppenbara övertramp i sin tjänsteutövning skall fåfortsätta att vara medlemmar av . Motdenna bakgrund begärs lagändringar beträffandeadvokatverksamheten. I motion Ju720 anförs attadvokatverksamheten måste bli föremål för bättre insyn och attfrågor som gäller advokaters kostnadsräkningar och andra frågorsom gäller advokater inte skall prövas av advokaterna självautan av ett fristående organ.När (RB) infördes blevadvokatväsendet reglerat i lag (8 kap. RB). Huvudsyftet medregleringen var att i möjligaste mån säkerställa denrättssökande allmänhetens intresse av att kunna få biträde avpersoner med nödvändiga kvalifikationer. Detta syfte kundevinnas genom att fick en i viss månoffentligrättslig ställning och underkastades kontroll. I 8 kap.RB föreskrivs bl.a. att stadgar fastställs avregeringen.I 8 kap. 7 § RB föreskrivs att en advokat, som i sinverksamhet uppsåtligen gör orätt, eller som annars förfaroredligt, skall uteslutas ur . Äromständigheterna mildrande, får han i stället tilldelas varning.Åsidosätter han annars sina plikter som advokat, får hanmeddelas varning eller erinran. Är omständigheterna synnerligenförsvårande, får han uteslutas ur samfundet. Tilldelas enadvokat varning, får han, om det finns särskilda skäl, ävenåläggas att utge en straffavgift till samfundet.Disciplinärt ingripande mot ledamot av samfundet upptas avadvokatsamfundets styrelse, som utövar tillsyn överadvokatväsendet. Finner styrelsen att åtgärd enligt 8 kap. 7 §RB inte är påkallad, får styrelsen avgöra ärendet. I annat fallskall ärendet hänskjutas till består av ordförande, vice orförande samt sjuandra ledmöter. Ordföranden, vice ordföranden och fem övrigaledamöter, alla advokater, väljs vid ordinarie fullmäktigemöteför i taget. Nämndens återstående två ledamöter utses avregeringen . Talan mot nämndens beslut kan förashos av Justitiekanslern och, när någon haruteslutits ur samfundet, av denne.När den nuvarande ordningen med två officiella representanteri disciplinnämnden infördes (prop. 1981/82:57, JuU34, rskr. 181)väcktes vid riksdagsbehandlingen en motion om sammansättningenav . Utskottet uttaladeinledningsvis att det är av vikt att advokatkåren harallmänhetens förtroende. Detta talade för att det allmänna bordeha insyn i den disciplinära verksamheten. Utskottet deladejustitieministerns uppfattning att denna insyn borde åstadkommasgenom att lekmän bereddes plats i det organ som handläggerdisciplinfrågorna.När det sedan gällde antalet lekmän i detta organ borde enligtutskottets mening slås fast att det inte framkommitomständigheter som gav anledning till kritik mot samfundets sättatt utöva den disciplinära verksamheten. Den ändring somutskottet anslöt sig till motiverades således inte av ett behovav skärpt kontroll utan främst av det skäl till insyn sominledningsvis berörts av utskottet. Motionskravet om attmajoriteten av ledamöterna i det disciplinära organet skullevara samhällsrepresentanter framstod mot denna bakgrund sommindre väl underbyggt. Härtill kom, enligt utskottets mening,att det är angeläget att upprätthålla principen attadvokatverksamheten utgör en fri yrkesutövning; etttillgodoseende av motionskravet skulle kunna rubba dennaprincip.Utskottet har därefter, när det behandlat motioner omAdvokatsamfundets disciplinnämnd, uttalat att vad som anfördes i1982 års ärende alltjämt äger giltighet (1989/90:JuU26 s. 10 foch 1990/91:JuU27 s. 9).Utskottet anser alltjämt att den ordning som finns för tillsynav advokatverksamheten uppfyller de krav som bör ställas.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju720 i denna del.Enligt utskottets uppfattning tillgodoser gällande regler vadsom anförs i motion Ju701 om möjligheterna till uteslutning avadvokat ur . Även denna motion avstyrks.Åtgärder för ökad konkurrensI motion Ju720 anförs att det bör skapas förutsättningar förfri konkurrens mellan advokater inbördes och mellan advokateroch jurister och andra som lämnar rättsligt biträde åtallmänheten. I motionen förespråkas dessutom attförutsättningarna för att avskaffa advokatmonopolet bör utredasoch att det bör skapas förutsättningar för advokater attmarknadsföra sina specialiteter.Något advokatmonopol råder inte i . Vem som helst ägersåledes rätt att erbjuda allmänheten sitt biträde i juridiskaspörsmål. Inte minst viktigt i sammanhanget är att även andra änadvokater får uppträda som ombud i rättegång (se 12 och 21 kap.RB). I vissa angelägenheter, t.ex. sådana där det blir fråga omatt av allmänna medel utge ersättning för juridiskt arbete,gäller dock vissa särskilda krav.För den allmänna rättshjälpens del gäller således enligt 21 §RHL att till biträde enligt lagen kan förordnas advokat,biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som är lämplig föruppdraget. Har den sökande själv föreslagit någon som ärlämplig, skall enligt samma lagrum denne förordnas, om ej hansanlitande skulle medföra avsevärt ökade kostnader eller i övrigtsärskilda skäl föranleder annat. Till offentligt biträde skallenligt 44 § RHL den förordnas som föreslagits av den sombeviljats rättshjälp om ej hans anlitande skulle medföraavsevärt ökade kostnader eller i övrigt särskilda skälföranleder annat. För rådgivning gäller enligt 48 § RHL att detkan ges av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå.Till offentlig försvarare skall enligt 21 kap. 5 § RB i förstahand utses advokat som är lämplig därtill. Om särskilda skälföreligger kan till försvarare utses annan lämplig person somavlagt jur. kand. examen.Särskilda bestämmelser om vem som skall utses till visstuppdrag finns också i annan lagstiftning, t.ex. i konkurslagen(1987:672) och lagen (1988:609) om målsägandebiträde.Advokatsamfundets styrelse har som ett komplement till de avregeringen beslutade stadgarna för utfärdatvägledande regler om god advokatsed. I de vägledande reglernas 5§ stadgas att advokatens reklam till innehåll skall vara sakligoch korrekt. Den får varken till form eller innehåll vara sådanatt den är ägnad att misskreditera advokatkåren. Advokat fårinte i reklam framställa sig själv som bättre eller billigare änkollegerna. Advokat får inte heller ange sig vara specialistinom visst rättsområde. Vidare får en advokat inte ange vissinriktning på sin verksamhet utan att ha särskild insikt i ocherfarenhet av angivet verksamhetsområde.Utskottet kan först konstatera att det inte råder någotadvokatmonopol i . Tvärtom råder det i princip frikonkurrens när det gäller att lämna juridiskt biträde åtallmänheten. En annan sak är att i sinavägledande regler om god advokatsed ålagt sina medlemmar vissabegränsningar när det gäller marknadsföringen avadvokattjänster. Syftet med reglerna synes vara att undvikaoseriös marknadsföring. Utskottet noterar särskilt attpriskonkurrens inte är utesluten enligt reglerna. Inte hellerkan det riktas någon kritik mot reglerna när det gäller denpåbjudna försiktigheten i fråga om angivande av särskild kunskapinom ett visst rättsområde. När det gäller ersättning som utgårav allmänna medel bör det nämnas att grundprincipen är attersättningen skall vara skälig. Härutöver konstaterarutskottet att det är statliga myndigheter som i sådana fallbestämmer ersättningens storlek.Någon åtgärd med anledning av här behandlade yrkanden i motionJu720 behövs inte, och utskottet avstyrker bifall till dem. beträffande timkostnadsnormen m.m.att avslår motionerna 1992/93:Ju720 yrkandena 4 och5 samt 1992/93:Ju821 yrkande 19,res. 1 (nyd)2. beträffande dämpad kostnadsutveckling förbiträdesersättningenatt avslår motion 1992/93:Ju719 yrkande 3,res. 2 (s)3. beträffande nedsättning av grundavgiftenatt avslår motion 1992/93:Ju719 yrkande 2,res. 3 (s)4. beträffande den allmänna rättshjälpens förhållande tillförsäkringaratt avslår motion 1992/93:Ju719 yrkande 4,res. 4 (s)5. beträffande rätten till offentlig försvarareatt avslår motion 1992/93:Ju821 yrkande 18,res. 5 (nyd)6. beträffande ersättning till offentlig försvarare i vissafallatt avslår motion 1992/93:Ju721,7. beträffande förordnande av offentligt biträde iutlänningsärendenatt avslår motion 1992/93:Sf633 yrkande 12,men. (v) - delvis8. beträffande rättshjälp genom offentligt biträdeatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. beträffande ersättning för rättegångskostnader iförvaltningsprocessenatt avslår motion 1992/93:Ju718,10. beträffande rättshjälp för funktionshindradeatt avslår motionerna 1992/93:Ju702, 1992/93:Ju709,1992/93:Ju711 och 1992/93:So290 yrkande 2,11. beträffande rättegångskostnader i skattemålatt avslår motion 1992/93:Sk811 yrkande 4,res. 6 (nyd)12. beträffande rättshjälp vid bodelningatt avslår motionerna 1992/93:Ju717 och1992/93:Ju719 yrkande 1,13. beträffande anslag till rättshjälpskostnaderatt till Rättshjälpskostnader för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på ,14. beträffande anslag till Rättshjälpsmyndighetenatt till för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på ,15. beträffande avveckling av allmänna advokatbyråeratt med avslag på motion 1992/93:Ju719 yrkande 5bemyndigar regeringen att avveckla allmänna advokatbyråer somhar rekryteringssvårigheter eller som de anställda önskar taöver,res. 7 (s)16. beträffande anslag till allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhetatt till Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,17. beträffande anslag till allmänna advokatbyråer:Driftbidragatt till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag /94 anvisar ett förslagsanslag på ,18. beträffande ersättning till nämndemänatt avslår motionerna 1992/93:Ju407 yrkande 1,1992/93:Ju408, 1992/93:Ju409 delvis, 1992/93:Ju416,1992/93:Ju417 yrkandena 8 och 9, 1992/93:Ju419 samt1992/93:Ju423,res. 8 (s)19. beträffande information för nämndemän m.m.att avslår motionerna 1992/93:Ju406, 1992/93:Ju407yrkande 2 och 1992/93:Ju409 delvis,men. (v) - delvis20. beträffande anslag till vissa domstolskostnader m.m.att med avslag på motion 1992/93:Ju417 yrkande 10till Vissa domstolskostnader m.m. för /94anvisar ett förslagsanslag på ,res. 9 (s) - villk. 821. beträffande anslag till diverse kostnader förrättsväsendetatt till Diverse kostnader för rättsväsendet /94 anvisar ett förslagsanslag på ,22. beträffande tillsyn av advokatverksamhetenatt avslår motion 1992/93:Ju720 yrkandena 2 och 3,res. 10 (nyd)23. beträffande uteslutning ur Advokatsamfundetatt avslår motion 1992/93:Ju701,24. beträffande åtgärder för ökad konkurrensatt avslår motion 1992/93:Ju720 yrkandena 1, 6 och7.res. 11 (nyd)den 30 mars 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochUlf (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Timkostnadsnormen m.m. (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet avstyrker" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse:Utskottet anser att det måste övervägas ytterligarekostnadsdämpande åtgärder när det gäller timkostnadsnormen. Entanke som bör övervägas är att göra timkostnadsnormen beroendeäven av olika kvalitativa moment. T.ex. borde timkostnadsnormenvara lägre för en biträdande jurist än för en advokat. Målet börenligt utskottets mening vara en allmän sänkning avtimkostnadsnormen i storleksordningen . Regeringen börsnarast återkomma till med förslag i enlighet härmedeller -- om önskvärda förändringar kan företas utanriksdagsbeslut -- redovisa sina åtgärder för . Vidarebör regeringen närmare utreda hur ett system med priskonkurrensinom rättshjälpen skulle kunna utformas. Utredningen skall syftatill att ett sådant system skall införas. Vad utskottetnu har anfört bör med anledning av motionerna Ju720och Ju821 i här behandlade delar som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande timkostnadsnormen m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Ju720yrkandena 4 och 5 samt 1992/93:Ju821 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Dämpad kostnadsutveckling för biträdesersättningen (mom. 2), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det utrymme förbesparingar när det gäller biträdesersättningarna irättshjälpssystemet. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning av vilka konkreta åtgärder somregeringen avser att vidta i detta hänseende. Detta börriksdagen med anledning av motion Ju719 i denna del som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande dämpad kostnadsutveckling förbiträdesersättningenatt med anledning av motion 1992/93:Ju719 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Nedsättning av grundavgiften (mom. 3), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet vidhåller" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse:Enligt 14 b § RHL i dess lydelse från får enrättssökande, om det är uppenbart att han saknar möjlighet attbetala grundavgift eller tilläggsavgift, helt eller delvisbefrias från avgift. Denna bestämmelse bör enligt utskottetsmening vara generellt tillämplig på personer med mycketbegränsade inkomster, t.ex. sådana som är helt beroende avsocialbidrag, så att de inte åläggs att betala några avgifterför rättshjälpen. Det får ankomma på regeringen att vidta deåtgärder som krävs för att en tillämpning av 14 b § RHL ienlighet med vad utskottet har anfört skall bli möjlig. Vad somnu har anförts bör med anledning av motion Ju719 idenna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande nedsättning av grundavgiftenatt med anledning av motion 1992/93:Ju719 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Den allmänna rättshjälpens förhållande till försäkringar(mom. 4), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning måste rättshjälpssystemet varautformat så att det garanterar rättvisa mellan dem som har ochinte har rättsskydd och mellan dem som har olika slag av sådantskydd. Alla rättssökande måste således, oavsett förekommanderättsskydd, ges samma möjlighet att ta till vara sin rätt. Dettaär en aspekt som måste ges tyngd i det fortsattautredningsarbete som utskottet anser nödvändigt och som enligtutskottets mening omgående måste inledas. Detta bör riksdagenmed anledning av motion Ju719 i här behandlad del som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande den allmänna rättshjälpens förhållande tillförsäkringaratt med anledning av motion 1992/93:Ju719 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Rätten till offentlig försvarare (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet som" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Möjligheterna att få offentlig försvarare är enligt utskottetsuppfattning för generösa, och de bör begränsas. Det får ankommapå regeringen att till återkomma med förslag i dettahänseende. Detta bör med anledning av motion Ju821 idenna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande rätten till offentlig försvarareatt med anledning av motion 1992/93:Ju821 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Rättegångskostnader i skattemål (mom. 11)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "När det" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att en målsättning i det nu pågåendeberedningsarbetet när det gäller ersättning för kostnader iskattemål bör vara att den enskilde, om han vinner ett sådantmål, skall få full ersättning för sina rättegångskostnader.Regeringen bör efter avslutat beredningsarbete återkomma tillriksdagen med förslag som tillgodoser vad utskottet nu haranfört. Detta bör med anledning av motion Sk811 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande rättegångskostnader i skattemålatt med anledning av motion 1992/93:Sk811 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Avveckling av allmänna advokatbyråer (mom. 15), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "ta över" bortha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att det saknas ekonomiska skäl föratt avveckla de allmänna advokatbyråerna. En avveckling skulletvärtom komma att medföra betydande kostnader för staten. Deallmänna advokatbyråerna har vidare alltjämt en viktig uppgiftatt fylla när det gäller att erbjuda juridisk hjälp på platserdär det annars inte finns advokater.