bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — Regeringen bedömer att den årligabesparingen härav blir ca 55 miljoner kronor.Genom ändring (1989:403 och 1064) i värnpliktslagen (1941:967)har grundutbildningstiderna för vissa värnpliktsbefattningarutvidgats. Regeringen bedömer det nödvändigt, utan att avgeförslag till , att höja förmånerna för denna gruppvärnpliktiga. Detta avses ske genom att höja dagersättningen med90 kronor för den grundutbildningstid som överstiger 450 dagar.Utskottet har ingen erinran mot det anförda.Riksdagens revisorer, som lämnat sina förslag (förs.1991/92:22) , anför att genomförd granskning visaratt en stor del av kostnaderna för värnpliktsresor kan hänförastill de ledighetsresor som fjärrekryterade värnpliktiga genomförunder sin grundutbildning. Stora besparingar sägs därför kunnagöras om fjärrekryteringen koncentreras till orter med godakommunikationer. Oplanerad fjärrekrytering bör också kunnamotarbetas genom en systematisk uppdatering avvärnpliktsuttagningarna. Revisorerna bedömer vidare attbetydande besparingar kan uppnås genom omprövning av de förmånersom utgår vid värnpliktsresor. Vad som därvid i första hand börifrågasättas är den av godtagna principen att denvärnpliktige skall vara hemma den dag då tjänstenslutar (midnattsregeln). Enligt revisorernas mening bör det s.k.10--4-systemet, rätt tillämpat, också rymmabesparingsmöjligheter. Revisorerna hemställer att somsin mening ger regeringen till känna vad som revisorerna anförtom det militära försvarets resor.Utskottet har erfarit att i regleringsbrev för budgetåret1992/93 getts i uppgift att verka för enanpassning av rekryteringsområdena så att kostnaderna förvärnpliktsresorna minskar . Utskottet kan ocksåkonstatera att beslut (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr.134) som följd av stabiliseringspropositionen innebär attantalet fria hemresor reduceras till en resa var fjortonde dag.Dessa båda åtgärder är i linje med vad revisorerna harföreslagit.Utskottet anser för sin del att åtgärderna för att begränsakostnaderna för värnpliktsresorna bör ägnas fortsattuppmärksamhet. Den s.k. midnattsregeln bör alltjämt varavägledande men avsteg bör kunna ske när dess bokstavligatillämpning leder till orimligt höga kostnader. Med anledning avriksdagens revisorers förslag föreslås som sin meningge regeringen till känna vad utskottet har anfört omvärnpliktsresor.Åtgärder för jämställdhetRegeringen har vid ett antal tidigare tillfällen redovisaterfarenheter och åtgärder med anledning av kvinnors utbildningoch anställning som yrkesofficerare. I propositionen kommenterasutvecklingen under det senaste året.Regeringen anför att antalet kvinnor som söker militärgrundutbildning ökar, om än måttligt. var 227kvinnor anställda som yrkesofficerare och 63 somreservofficerare. 119 genomgick militär grundutbildning.Utvecklingen anses positiv och kommer även fortsättningsvis attuppmuntras.Regeringen framhåller betydelsen av attjämställdhetsaspekterna -- både vad gäller civil och militärpersonal -- beaktas i samband med det omstruktureringsarbete somnu pågår inom försvarsmakten. I uppföljningsarbetet avses dessafrågor beaktas.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört omåtgärder för jämställdhet.Mark, anläggningar och lokalerI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 68--69) utan hemställan har anfört om mark,anläggningar och lokaler. Till avsnittet har också förtsbehandlingen av motion T222 (fp) yrkande 6.Regeringen anför att kontors- och skolfastigheter m.m. somförvaltas av skall överföras tilloch förvaltas av den nybildade statliga fastighetskoncernen.Överföringen skall vara genomförd . Från och medden har vidare ansvaret för vissa myndigheterslokalhållning flyttats över till . Regeringenanmäler att den ändrade fastighetsförvaltningen ochlokalhållningen för vissa myndigheter kommer att medföra ökadehyreskostnader och att myndigheterna bör kompenseras för detta.Anslagen för berörda myndigheter sägs ha beräknats med hänsynhärtill.I motion T222 (fp) om infrastrukturen på konstaterasatt det fattade försvarsbeslutet ändratplaneringsförutsättningarna för vissa kommuner. Sålunda hartidigare beslut om en utökad verksamhet vid F 18 i Tullingerivits upp samt beslutats att 1 i skall läggasned. Motionärerna anser det viktigt att berörda kommuner i dettaläge får besked om försvarets framtida planer för deberörda markområdena (yrkande 6).Enligt gällande planering skall försvarets nuvarandeverksamheter inom de aktuella områdena upphöra den 1 juli 1994.Utskottet har erfarit att F 18 eventuellt kan komma attutnyttjas som krigsbas vilket medför behov av landningsbanan.Berganläggningens framtida användning utreds avÖverbefälhavaren. Utskottet har vidare erfarit att regeringenavser att uppdra åt att i samråd medStatens lokalförsörjningsverk utreda förutsättningarna för eneventuell avyttring av de båda områdena. Häri ingår attklarlägga om det finns andra statliga verksamheter som kanlokaliseras dit. Med stöd av vad som här har anförts förordarutskottet att motion T222 yrkande 6 avslås av riksdagen.Försvarsmakten och miljönI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 69--71), utan att avge förslag, har anfört omförsvarsmakten och miljön. Till avsnittet har också förtsbehandlingen av motionen Fö304 (s).Föredragande statsrådet, som i dessa frågor samrått medcheferna för och Miljö- ochnaturresursdepartementet, sammanfattar den redovisning somÖverbefälhavaren på uppdrag av regeringen har gjort iprogramplanen ÖB 93 avseende åtgärder för att förbättra miljön.Redovisningen behandlar pågående miljöarbete, destruktion avammunition, återställning av miljöskadade områden efter militärverksamhet, civila krav som medför miljökonsekvenser samtinriktning av fortsatt miljöarbete.Förslag till en övergripande miljöpolicy för försvarsmakten harutarbetats. En av de åtgärder som anmäls är att inrätta en"försvarets miljöberedning" med uppgift att samordna och styramiljöarbetet, att inleda arbetet med försvarets miljöplan ochatt hålla en årlig miljökonferens. Samma bestämmelser imiljöhänseende gäller för försvarsmakten som för annanverksamhet.Regeringen noterar med tillfredsställelse det omfattandemiljöarbetet inom försvarsmakten. Vikten av att Överbefälhavarenfortsätter detta framhålls. Vidare framhåller regeringen detväsentliga i att myndigheterna fortlöpande håller regeringenunderrättad om utvecklingen av metoderna för destruktion avammunition samt om återställning efter militär verksamhet.Värdet av att försvarsmakten även i fortsättningen lämnarbistånd vid miljökatastrofer betonas. Berörda militära ochcivila organ bör fortlöpande utveckla möjligheterna för sådanhjälp så att försvarsmaktens resurser så långt det är möjligtkan komma till nytta vid miljökatastrofer och liknande i fred.Enligt regeringens mening är det angeläget att ävennär det gäller försvarsmaktens verksamhet lever upp till deförväntningar som den avslutade i deJaneiro skapat. Med anledning av de punkter som tas upp ikonferensens tillfogar regeringen vissa kommentarer.När det gäller frågan om att omfördela resurser från militärverksamhet till miljövårdande verksamhet m.m. betonar sålundaregeringen att huvuduppgiften för den svenska försvarsmaktensedan länge är att kunna möta ett väpnat angrepp.Försvarsmaktens yttersta syfte är alltså att förhindra attkriget med sin totala förstörelse av liv, egendom och miljö nårvårt land. Resurserna är -- mot andra ändamål -- avvägda föratt kunna svara mot detta krav. De resurser som frigörs genomrationaliseringar i grundorganisationen bör -- för att kunnavidmakthålla detta, allt övergripande mål -- ävenfortsättningsvis i första hand användas för att förbättra denmateriella kvaliteten inom försvarsmakten.Regeringen anser att det fortsatta miljöarbetet bör drivasvidare i huvudsak i enlighet med den inriktning somÖverbefälhavaren har angett i ÖB 93. Överbefälhavaren bör härvidrelatera arbetet till de nationella miljömål som harbeslutat om. Detta sägs inledningsvis kunna göras bl.a. genomatt kartlägga försvarsmaktens utsläpps- och föroreningsnivåer.Härutöver bör arbetet bedrivas i enlighet med andemeningen iRiodeklarationen och Agenda 21.Motion Fö304 (s) hänvisar till nämnda konferens i deJaneiro och att denna behandlat en FN-studie om hur militäraresurser kan användas till civila strävanden för att rädda ochåterställa miljön. Motionärerna framhåller att man från svensksida varit positiv till . Genom att två regementen iKristianstad nu läggs ned kommer där att finnas ledig personaloch materiella resurser. P6-området sägs vidare vara en mycketlämplig plats för en miljövärnskår. Regeringen bör därför snabbtta fram en aktionsplan med uppdrag att sätta upp en sådan kår iKristianstad. Det bör också övervägas att föra dit försvaretsmiljöberedning och den verksamhet i övrigt som byggts upp förmiljöarbetet inom försvaret.Efter att ha tagit del av regeringens redovisning konstaterarutskottet att det inom försvarsmakten pågår en omfattandeverksamhet med syfte att vårda och återställa miljön. Utskottetvill, liksom regeringen, betona värdet av att försvarsmaktenäven fortsättningsvis lämnar bistånd vid miljökatastrofer ochatt militära och alla berörda civila organ utvecklar formernaför samverkan i detta avseende. Miljöarbetet bör, som regeringenanför, bedrivas i enlighet med andemeningen i Riodeklarationenoch Agenda 21.I propositionen framhåller regeringen att försvarsmaktenshuvuduppgift är att kunna möta ett väpnat angrepp.Försvarsmaktens yttersta syfte är därför att "förhindra attkriget med sin totala förstörelse av liv, egendom och miljö nårsvenskt territorium". Denna inriktning synes ligga väl i linjemed principerna i Riodeklarationen. Resurser som avsätts förförsvarsmakten är avvägda för att svara mot denna uppgift. Enomvandling av militära resurser för att inrätta en särskildmiljövärnskår, vilket motionärerna föreslår, skulle minskaförsvarsmaktens möjligheter att lösa den uppgift statsmakternaställt på den. Utskottet anser därför att bör avslåmotion Fö304 (s).Övriga frågorI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 72--73) utan hemställan har anfört omförsvarsmusik och förrådshållning av vapen.FörsvarsmusikRegeringen anmäler att planering och budgetering förförsvarsmusiken fr.o.m. skall skötas av Chefenför armén. Denne har fått i uppdrag att förhandla med berördalandsting, kommuner och Svenska Rikskonserter i syfte att ingåavtal om tjänstemusik för försvarsmakten samt om parad- ochceremonimusik. Medel för försvarsmusik har beräknats underanslaget B 1. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört.Förrådshållning och förvaring av vapenMed referens till tillkännagivande i 1992 årsförsvarsbeslut beträffande förvaring av vapen m.m. anmälerregeringen att Överbefälhavaren redovisat ettregeringsuppdrag att granska reglerna för bevakning ochvapenförvaring. Ett antal konkreta åtgärder anges inom områdenaledning, sekretesskydd, infiltrationsskydd, tillträdesskydd samtbeträffande hemvärnets utrustning med vapen. Överbefälhavarenanmäler att de reduceringar som görs i krigsorganisationenger möjligheter att avveckla ett antal byggnadsteknisktmindre motståndskraftiga förråd. Han anför vidare att hanupphäver kravet på att fast anställd personal skall förvaratjänstevapen i bostaden samt att personbedömningen skall få ökadbetydelse vid antagning av hemvärnsmän.Regeringen säger sig inte ha någon erinran mot de åtgärder somÖverbefälhavaren avser att vidta.I partimotionen Ju846 (s) om kriminalpolitiken anförs att fråga i det brottsförebyggande arbetet är att begränsatillgången på illegala vapen. Merparten av vapentillgreppen sägsske i bostäder men stölder i försvarets anläggningar är också vanliga och gäller då oftast grövreskjutvapen och sprängmedel. Med hänsyn till de risker som ärförknippade med dessa vapen anser motionärerna att skyndsammaåtgärder måste vidtas i syfte att förhindra stölder ur militäraförråd. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 7). Också frågan om behovet av en ökad kontrolloch säkrare förvaring av de vapen som finns i hemvärnet börövervägas.Utskottet anser att frågan om säkrare vapenförvaring ärmycket viktig och hänvisar till vad som anförts härom ibetänkandet 1991/92:FöU12 (s. 56--58). Utskottet utgår från attde åtgärder som motionärerna efterlyser är beaktade eller kommeratt beaktas i det arbete som drivs av Överbefälhavaren och somregeringen orienterat om i propositionen. bör därförinte bifalla motion Ju846 (s) yrkande 7.ArméförbandI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s.75--82) har anfört dels om resultatet av denverksamhet som för arméförbanden genomförts under budgetåret1991/92, dels om långsiktig inriktning för arméförbanden, delsom verksamhet och anslag för /94. Till avsnittethar också förts behandlingen av motionerna Fö201 (fp) yrkandena1 och 5, Fö303 (s), Fö305 (m), Fö306 (s) i denna del, Fö308 (fp)i denna del, Fö309 (m, fp, c, kds), Fö310 (m), Fö315 (nyd)yrkandena 1, 3--8 och 11--12, Fö316 (s partimotion) yrkandena3--5 och 8--10, Fö317 (s), Fö318 (v partimotion) yrkandena 2--6,Fö319 (m), Fö320 (s), Fö321 (s), Fö322 (m), Fö329 (m), Fö330 (c,fp, kds), Fö331 (s), Fö332 (s), A476 (s) yrkande 1 samt T215(fp) yrkande 9.PropositionenNär det gäller resultatet för /92 anförregeringen att Chefen för armén har genomfört verksamheten iallt väsentligt i enlighet med givna uppdrag.Krigsförbandsutvecklingen har därvid i huvudsak nått angivnamål. Begränsad krigsduglighet föreligger fortfarande vid vissaförband till följd av uteblivna eller reduceradeövningstillfällen samt materiella brister. Enligt regeringensbedömning bör därför grund- och repetitionsutbildningen samt denmateriella förnyelsen ha fortsatt hög prioritet.Regeringen anmäler att försöken med förkortad grundutbildninghar avbrutits. Detta fick till följd att cirka 3600värnpliktiga kunde hemförlovas samt att 4800 värnpliktiga intebehövde kallas in.Förtidsavgångarna för yrkesofficerare har minskat jämfört medföregående år och en stor del av den tjänstlediga personalen harvalt att återgå i tjänst. Chefen för armén har underutnyttjat sina anslag medsammanlagt , främst genom att färrevärnpliktiga har behövt utbildas samt genom förskjutningar imaterielbeställningarna. har bedömtårsredovisningen som rättvisande.Regeringen anmäler att har lämnat enrapport om materiell beredskap. Regeringen säger sig komma attbeakta rapporten i det fortsatta arbetet med att utvecklaregeringens styrning av försvarsmakten.Beträffande långsiktig inriktning är det regeringensmening att målet för arméns krigsorganisation kan behållas ienlighet med försvarsbeslut. Som villkor för att dettaskall vara möjligt anförs att den påbörjade omstruktureringenfullföljs med nedläggning av fredsetablissement så att den nyagrundorganisationen kan vara intagen senast den 1 juli 1994.För att kunna uppfylla sparmålen i 1992 årsstabiliseringsproposition (prop. 1992/93:50) krävs åtgärderutöver de som ingår försvarsbeslut. Sålunda föreslårregeringen en ytterligare samordning och rationalisering iÖstersunds garnison med innebörd att huvuddelen av Norrlandsartilleriregemente (A 4) lämnar sitt etablissement senast den 30juni 1994.Regeringen föreslår vidare att luftvärnsutbildningen i detblivande Södra militärområdet koncentreras till ettverksamhetsställe. En långsiktig besparingseffekt, medbibehållen erforderlig kompetensutveckling, sägs därmed kunnauppnås. Regeringen erinrar om beslut (prop.1991/92:102, FöU12, rskr. 337) att omlokalisera Götaluftvärnsregemente (Lv 6) till samt föreslår nu attutbildningen vid Skånska luftvärnsregementet (Lv 4) i Ystadöverförs företrädesvis till (I16) och (Lv3). Lv 4 bör därvid läggas ned och dess etablissement avvecklassenast . Verksamheten vid P 7/Fo 11lokaliseras som följd härav i sin helhet till Revingehed.Härutöver kan besparingar göras genom att i ökad omfattning tatillvara värnpliktstillgången i de krigsförband som avvecklas ienlighet med försvarsbeslut. Regeringen förutsätter attca 1000 färre värnpliktiga härigenom skulle behöva kallas intill grundutbildning /96 och 1996/97.Regeringen räknar med attluftvärnsrobotsystemet 23 BAMSE under vissa förutsättningar kaninrymmas i den ekonomi som följer av försvarsbeslut.Dessa förutsättningar är bl.a. att projektet kan genomföras i ennågot långsammare takt och med ett större ansvarstagande frånindustrin i jämförelse med tidigare inriktning. Finansiering börske dels med medel under arméns materielanslag, dels genomomfördelning av medel mellan anslag. Dessutom förutsätts vissfinansiering kunna ske genom att ta i anspråk medel frånförsäljning av oljeprodukter som beredskapslagrats förkrig.Den materiella förnyelsen bör enligt regeringen omfattafortsatt mekanisering av stridskrafterna. Eldkraften börförbättras vad avser indirekt och direkt pansarvärnseld.Regeringen anmäler att beslut har fattats att i inköpabegagnade pansarbandvagnar typ MT-LB för att ge vissa infanteri-och norrlandsförband splitterskyddad transportkapacitet samt attmedel har avdelats för den pansarbrytande målsökandeartillerigranaten BONUS.När det gäller verksamhetsmål och anslag för budgetåret1993/94 anmäler regeringen avsikten att genomförarepetitionsutbildningen i en omfattning som tillgodoserförbandens behov med hänsyn till kraven på krigsduglighet ochberedskap.Med utgångspunkt i åtgärderna för att stabilisera den svenskaekonomin avser regeringen göra reduceringar i förmånssystemenför värnpliktiga och officersaspiranter.Regeringen anmäler sitt beslut att uppdra åt Chefen för arménatt påbörja samlokalisering av (I 2) medBergslagens artilleriregemente (A 9) i så attsamlokaliseringen kan vara genomförd senast den 30 juni 1994.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner vad som anförts om förändringar i arménsgrundorganisation,godkänner den förändrade inriktningen i övrigt förarméförbanden,till Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet /94 anvisar ett ramanslag på 8638903000kronor,till Arméförband: Anskaffning av materiel för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på ,bemyndigar regeringen att medge att beställningar av materielm.m. och utvecklingsarbete för arméförband får läggas ut inom enkostnadsram av ,till Arméförband: Anskaffning av anläggningar /94 anvisar ett reservationsanslag på603200000 kronor.UtskottetUtskottet behandlar inledningsvis två motioner som föreslår enannan krigsorganisaton för arméförbanden än den sominnefattas försvarsbeslut. I Vänsterpartietspartimotion Fö318 ifrågasätts sålunda arméns brigadorganisation.Motionärerna anser att det är diskutabelt om det verkligen finnsett behov av dessa enheter i vårt lands neutralitetsförsvar.Pansarbrigaderna bör därför avvecklas och antalet brigader iövrigt minskas till tio. bör en avveckling av helabrigadorganisationen övervägas. Vad som i motionen anförts omarméns brigadorganisation föreslås som sin mening geregeringen till känna (yrkande 2).Motion Fö315 (nyd) ifrågasätter inte det krigsorganisatoriskamålet men anser att den materiella upprustningen bör prioriterasför 12 brigader. De fyra återstående brigaderna bör finnas kvarmen utbildning och materielomsättning till dem bör minimeras. Omdet säkerhetspolitiska läget motsäger en avveckling av dessaförband förutsätts att resurser satsas så att förbandenskrigsduglighet kan föras upp till samma nivå som hos de 12prioriterade brigaderna.Enligt utskottet skulle en reducering till 10 brigader ochen avveckling av pansarbrigaderna innnebära krav på en helt nyoperativ inriktning. Intentionerna försvarsbeslutskulle inte kunna innehållas. Motion Fö318 (v) yrkande 2 bördärför avslås.Utskottet finner inte skäl för att ändra försvarsbeslutetsinriktning mot 16 armébrigader av skilda typer och med olikaoperativa uppgifter. Inom ramen för den kvalitetshöjning som ären av hörnstenarna i försvarsbeslutet torde det dock, såväl avekonomiska skäl som av produktionsskäl, vara nödvändigt attstyra materieltillförseln till vissa brigader före andra.Härigenom uppstår ett slags differentiering i den materiellaupprustningen i linje med vad som förordas i motion Fö315 (nyd)yrkande 1, om än inte lika påtaglig. Utskottet anser därför attmotionsyrkandet inte bör bifallas av riksdagen.Utskottet övergår till att behandla motioner som rörgrundorganisationens utveckling. I den socialdemokratiskapartimotionen Fö316 erinras om att fjolårets försvarsbeslutinnebar en fortsatt reduktion av såväl krigs- somfredsorganisationen. Enligt motionärerna blev denna neddragningtyvärr inte tillräckligt omfattande. De anser det uppenbart attanslagen inte räcker till för att höja kvaliteten till engodtagbar nivå inom alla de 16 brigader som skall utgöra kärnainom armén. Regeringen kritiseras för att den inte tillräckligtkonsekvent satsar på krigsorganisationens kvalitet framför desskvantitet. I en av de utgångspunkter som motionen anger förframtida förändringar av försvaret sägs att det vore ekonomisktrationellt att som huvudregel utbilda två brigader vid varjeregemente. Därmed skulle väsentligt mer pengar kunna användasför att stärka krigsorganisationen. Motionen föreslår därför(yrkande 3) att det inom armén skapas åttagarnisoner där huvuddelen av den fredstida brigadutbildningengenomförs. Inom garnisonerna kan två brigader utbildas medanmobiliseringen förutsätts ske utspridd som för närvarande.Regeringen bör föreslå vilka åtta garnisoner som bör väljas förhuvuddelen av brigadutbildningen.Besparingsmotiv tas i motion Fö315 (nyd) också somutgångspunkt för förslag om ett minskat antalutbildningsställen. Utbildning av två brigader per regemente börsålunda ske i största möjliga mån. Motionärerna hemställer attriksdagen hos regeringen begär dels att Överbefälhavaren får iuppdrag att redovisa ett minimerat behov avutbildningsetablissement (yrkande 3), dels att försvarsledningenfår i uppdrag att lämna förslag om vilket eller vilka förbandsom lämpar sig för samlokalisering (yrkande 8).En samlokalisering av utbildningen för två brigader till sammagarnison skulle ge besparingar. Enligt en kalkyl somÖverbefälhavaren låtit utskottet ta del av kan 20--30miljoner kronor sparas i driftkostnader underförutsättning att huvuddelen av ett kasernetablissementavvecklas. En flyttning av ett regemente kräver ca 200miljoner kronor i engångskostnader varav ca 150 miljoner kronori investeringar och ca för flyttningen.Besparingarna får fullt genomslag först sedan samlokaliseringenär helt genomförd, vilket tar från beslut.Genom genomförd garnisonssamordning harutbildningsförband ur specialtruppslagen i stor utsträckningsamlokaliserats med eller kommer att samlokaliseras medbrigadproducerande regementen. Detta begränsar antaletbrigadregementen där en avveckling och flyttning skulle genämnda besparingar, om inte tillhörande förband urspecialtruppslag också flyttas, vilket i sin tur skulle ökainvesteringsbehovet.En förbandsnedläggning medför konsekvenser för den operativaplanläggningen, för berörda kommuner och län samt för denanställda personalen. Varje nedläggning bör därför övervägasnoga och de förväntade besparingarna ställas mot nackdelarna.Enligt utskottets uppfattning kan inte framtida förändringar iarméns grundorganisation uteslutas. Utskottet anser dock attbeslut inte nu bör fattas om en inriktning med så långtgåendeförändringar som förordas i partimotionen Fö316 (s) yrkande 3.Frågan om fortsatta strukturförändringar inom armén, och omdubbelbrigadregementen i så fall är en lämpligutbildningsorganisation, bör ingå som delar i den helhetssyn förett framtida svenskt militärt försvar som bör föreligga införnästa långsiktiga försvarsbeslut. Dessa frågor kan övervägasinom ramen för försvarsberedningens arbete.