bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Bidragets andel avlönekostnaden skall enligt propositionen varahögst för rekryteringsstöd, avtalade inskolningsplatseroch samtliga beredskapsarbeten av tjänstekaraktär,högst för en flykting eller invandrare som anställs medrekryteringsstöd och som är i behov av svenskundervisning,högst för kommunalt beredskapsarbete som varvas medutbildning.För skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inomnatur-, miljö- och fornvård föreslås att bidraget skall motsvarahela kostnaden för arbetet.För beredskapsarbeten som medför investering skall nuvarandegrund- och tilläggsbidrag ersättas av ett högstbestämtkrontalsbelopp. Detta bidragsbelopp föreslås uppgå till högst2500 kr per dag inom stödområdet och till högst perdag i övriga landet.I motion Fi120 avvisar Socialdemokraterna förslaget attminska den bidragsgrundande veckoarbetstiden (yrkande 23). Samma krav framförs av i motionFi117 (yrkande 12).Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att den föreslagna,tvååriga försöksverksamheten godtas i båda motionerna i allaavseenden utom ett. anser att den avregeringen föreslagna minskningen av den bidragsgrundandeveckoarbetstiden får godtas av besparingsskäl. Utskottetbiträder propositionens förslag och avstyrker de bådamotionsyrkandena.Socialdemokraternas företrädare i arbetsmarknadsutskottet hari en avvikande mening ställt sig bakom det i motionernaframförda avslagsyrkandet på förkortad bidragsgrundandeveckoarbetstid.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottetsbedömning. bör sålunda avstyrka motionernaFi117(v) yrkande12 samt Fi120(s) yrkande23 samt godkännaatt den föreslagna försöksverksamheten ges den utformning somförordas i propositionen (bil.8, B2 yrkande13).Enhetligt anställningsstödNy demokrati anser i motion Fi93 (nyd) att nuvarandekrångliga system med olika stödformer bör ersättas av ettenhetligt anställningsstöd till arbetsgivarna (yrkande 56).Detta stöd bör vara förhandlingsbart både i fråga om tid ochprocentsats. I motion A478 föreslår () attdet bör införas ett enhetligt anställningsstöd som omfattarrekryteringsstöd, allmänna beredskapsarbeten, starta eget,arbetsutveckling och arbetsprövning (yrkande1).Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att den föreslagnaförsöksverksamheten med statsbidrag till beredskapsarbeten m.m.också skall innefatta lönebidrag för arbetshandikappade, enbidragsform som är av betydande omfattning. Därmed tas steg iden riktning motionärerna önskar framhåller utskottet, som ocksåerinrar om att detta stöd är förhandlingsbart i den meningen attstatsbidragets nivå upp till en viss högsta nivå fastställsefter överenskommelse i varje enskilt fall.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker de båda motionerna medhänvisning till att först bör avvakta utfallet av dennu aktuella försöksverksamheten.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattningoch avstyrker sålunda motionerna Fi93 (nyd) yrkande 56 samtA478(c) yrkande1.Flyttningsbidrag m.m.Flyttningsbidrag kan utgå som respenning, starthjälp ochmerkostnadsbidrag. Dessa bidrag lämnas till arbetstagare. Tillarbetsgivare kan lämnas medflyttandebidrag.I reglerna för respenning ingår att kulturarbetare samt debyggnadsarbetare som är bosatta i skogslänen eller på Gotlandkan få bidrag till två hemresor vid anställningutanför hemorten.I propositionen föreslås (bil.8, s 34--35) attmerkostnadsbidraget samt bidraget till fria hemresor förkulturarbetare och byggnadsarbetare slopas från den 1juli 1993liksom att den försöksverksamhet med bidrag till sökanderesorfrån som påbörjades /80 skall upphörafrån samma tidpunkt.Av redovisningen framgår att det är regeringens avsikt attsnarast inleda en översyn av de återstående bidragsformerna medhänsyn till det ringa utnyttjandet av bidragen. Regeringen begärett bemyndigande av att genomföra de förändringar ibidragen som översynen föranleder.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker de föreslagnaändringarna och förordar att regeringen får det begärdabemyndigandet. förutsätter emellertidatt de ändringar som görs anmäls för i lämpligtsammanhang.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och biträder förslaget (bil.8, B2 yrkande14)att regeringen bemyndigas att vidta de ändringar avflyttningsbidraget som kan påkallas i anslutning till denplanerade översynen. Liksom arbetsmarknadsutskottet förutsätterfinansutskottet att regeringen på lämpligt sätt informerarriksdagen om de ändringar som görs.Regeländringar beträffande åldersgränsen m.m. inomarbetsmarknadsutbildningenRätt till arbetsmarknadsutbildning har i princip bara den somfyllt . I propositionen föreslås (bil.8, s.36) skall slopa möjligheten att göra undantag från dettaålderskrav. Undantag skall dock även i fortsättningen kunnagöras för ungdomar med registrerat handikapp.Arbetsmarknadsutbildningen är avsedd för personer som ärarbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa. I viss omfattningkan dock lediga platser inom den upphandlade utbildningen fåanvändas även av icke arbetslösa, men endast för utbildning tillyrken inom tillverkningsindustrin samt inom vård- ochomsorgssektorerna. Regeringen anser att denna begränsning bort som andelen icke arbetslösa sänks till högst2 % av de tillgängliga platserna inom den upphandladeutbildningen mot f.n. 20%.Efter förslag från AMS förordas i propositionen (bil.8,s.38) att utbildningsbidrag av sexmånader skall kunna beviljas högutbildade invandrare för att deskall få möjlighet att förankra sig på den /89 inleddes en femårig försöksverksamhet meds.k. otraditionell utbildning med syfte att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden. För ändamålet har 30 miljonerkronor av medlen till arbetsmarknadsutbildning fåttanvändas. I propositionen föreslås (bil.8, s.39--40) attverksamheten får fortsätta i oförändrad omfattning.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker regeringens förslag.Finansutskottet delar denna bedömning och föreslår attriksdagen tillstyrker propositionen i dessa delar (bil. 8, B 2,yrkandena 15 och 17).Bidrag till utbildning i företagI propositionen föreslås (bil. 8, s. 38--39) att bidragettill utbildning i företag höjs per timme.Bidraget skall kunna lämnas för högst per person.Bidraget har avsett företagets utbildningskostnader.Nuvarande möjlighet att i vissa fall förlänga bidragstidenslopas, och en nu pågående försöksverksamhet med bidrag med 50kr till lönekostnaderna vid utbildning av anställdainom tillverkningsindustrin föreslås upphöra.Regeringen bedömer att utbildningsbehovet i företagenmotsvarar i genomsnitt 28000 personer till enkostnad av sammanlagt . Innevarandebudgetår har för utbildning i företag beräknats mindre än enfjärdedel av detta belopp.Vänsterpartiet hänvisar i motion Fi117 till ett förslagfrån AMS och förordar att man i enlighet med det inför ett stödtill kompetensutveckling i arbetslivet. Vid utbildningen skallföretagen få göra avdrag på arbetsgivaravgifterna med pertimme, vilket enligt motionärernas uppskattningar leder till ettinkomstbortfall för staten på (yrkande 6).För detta ändamål föreslår motionärerna att ett anslag på 1,3miljarder kronor anvisas över statsbudgeten (yrkande 7).Av förslag behandlar utskottet i dettasammanhang endast förslaget om utbildningsstimulans. Utskottetåterkommer till frågan om medelsanvisningen i samband medprövningen av det samlade medelsbehovet på tillstyrker regeringens förslagatt höja timbidraget vid utbildning i företag samt de övrigaändringar som föreslås i detta sammanhang. bör bidraget i fortsättningen dock utgåtill företagens kostnader utan åtskillnad mellan utbildnings-och lönekostnader. Det anförda bör delges regeringen, anserarbetsmarknadsutskottet, som avstyrker motion Fi117 (v).Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsbedömning. Utskottet biträder således regeringens förslag tilländringar i fråga om timbidraget vid utbildning i företag(bil.8, B2 yrkande16) och avstyrker motion Fi117(v)yrkande6. I överensstämmelse med vad arbetsmarknadsutskottetframhållit bör timbidraget på 60kr och deltagareinte bara vara ett bidrag till företagens utbildningskostnaderutan även till en del kunna ses som ett tillskott till deraslönekostnader. Därmed undviker man att hamna i den situationenatt bidraget skall reduceras om utbildningskostnaden är lägre änbidraget. Vad arbetsmarknadsutskottet anfört i denna fråga börriksdagen som sin mening ge till känna för regeringen.UtbildningsvikariatUtbildningsvikariat innebär att arbetsgivare får göra avdragpå arbetsgivaravgifterna, om de efter anvisning avarbetsförmedlingen anställer ersättare för den som utbildas.Avdraget uppgår under innevarande budgetår till per dag.För utbildning som godkänts av länsarbetsnämnd får avdragdessutom göras med högst , dock medhögst 30000kr per arbetstagare som utbildas.I propositionen föreslås (bil. 8, s. 41--42) att systemetmed utbildningsvikariat förlängs till att gälla även /94. I anslutning härtill framläggs ett förslagtill lagreglering av föreskrifterna om utbildningsvikariat.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker att systemet medutbildningsvikariat förlängs och biträder därmed även detframlagda lagförslaget.Finansutskottet är i denna fråga inte av någon annanuppfattning än arbetsmarknadsutskottet. förordarsålunda att antar den av regeringen föreslagnaändringen i lagen (1993:237) om tillfällig avvikelse från lagen(1981:691) om socialavgifter (bil. 8, B 2 yrkande 4).UngdomspraktikUngdomspraktik är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd avsedd förungdomar . Den infördes som ett ettårigt försök den 1juli 1992, och under innevarande budgetår har medel anvisats förtotalt 75000 platser. Ungdomspraktikverksamheten har fått storgenomslagskraft. var drygt 93 000 ungdomaranvisade ungdomspraktikplats. Antalet arbetslösa ungdomaruppgick då till ca 75 000.I propositionen föreslås (bil. 8, s. 42--47) attungdomspraktikverksamheten skall få fortsätta under nästabudgetår (yrkande 18). Mot bakgrund av det försämrade läget påarbetsmarknaden bedömer arbetsmarknadsministern att antaletungdomspraktikplatser då bör ökas till i genomsnitt 100 000 permånad. Kostnaden härför beräknas till 7,9 miljarder kronor.Regeringen anser (yrkande 19) att man skall undvika att anvisaungdomspraktikplatser som löper , och att den somredan har tilldelats en praktikplats skall göra ett två månaderlångt uppehåll --augusti. Ungdomar med registrerathandikapp samt de ungdomar som annars skulle ha utförsäkratsfrån A-kassa eller KAS bör emellertid undantas från dennabegränsning.Bestämmelserna om ungdomspraktik bör enligt regeringen ändrasi ytterligare några avseenden.Enligt gällande regler får praktikplats anvisas bara till densom har fullföljt en minst tvåårig gymnasieutbildning.Föreligger synnerliga skäl kan undantag dock göras från dennaregel. I propositionen föreslås att samma restriktion bör gällaom den unge har fullgjort en tvåårig gymnasieutbildning samterbjudits men inte fullföljt ett tredje gymnasieår. Dessutomföreslås att ungdomar som genomgått ungdomspraktik imaximala 12 månader inte bör få del av ytterligarearbetsmarknadspolitiska åtgärder innan de fullföljt en treåriggymnasieutbildning, om inte synnerliga skäl föreligger (yrkande20).Nyutexaminerade högskoleutbildade ungdomar i åldern 25--29 årmed minst 120 poäng i examen bör enligt propositionen kunnaanvisas ungdomspraktikplats (yrkande 21).Förutsättning för en sådan anvisning är att den arbetssökandevarit anmäld på arbetsförmedlingen ochaktivt sökt arbete. Vidare skall praktiken vara förlagd inom detverksamhetsområde till vilket utbildningen syftar och på s.k.akademikernivå. bör praktiken övergå tillarbete med rekryteringsstöd. Samma ekonomiska villkor skallgälla som för övriga ungdomspraktikanter. Omfattningen begränsastill högst 3 000 platser till en kostnad av 286 miljoner kronor.Den som avslutat sin utbildning får anvisasungdomspraktikplats tidigast . För arbete påavtalade inskolningsplatser eller arbete med rekryteringsstödgäller i stället . I propositionen föreslås attsamma datum, , skall gälla för alla treåtgärderna (yrkande 22).I den socialdemokratiska motionen Fi120 avvisasregeringens förslag att öka antalet ungdomspraktikplatser samtpraktikplatser för akademiker (yrkande 24). Enligtmotionärerna har ungdomspraktikplatserna nu nått en sådanomfattning att de utgör ett hot mot de ordinarie jobben ochallvarligt kan skada arbetsmarknadens funktionssätt, särskiltmot bakgrund av en väntad sysselsättningsökning under nästa år.I stället vill motionärerna börja omvandlaungdomspraktikplatserna till riktiga jobb med hjälp av ettrekryteringsstöd. Den föreslagna stödformen -- som utskottetbehandlar på annan plats längre fram i betänkandet -- innebäratt de arbetsgivare som anställer en ungdom som de haft sompraktikant skall få ett rekryteringsstöd motsvarande avlönekostnaden. Rekryteringsstödet är tänkt att utgå . I motionen föreslås att rekryteringsstöd av sammastorlek även skall kunna utgå för anställningav nyutexaminerade akademiker.Vänsterpartiet avvisar i motion Fi117 en höjning avanslaget till ungdomspraktikplatser med hänvisning till desatsningar partiet föreslår på andra områden, bl.a. i form avrekryteringsstöd, kompetensutveckling och beredskapsarbeten(yrkande 21). yrkar även avslag på regeringensförslag om ändrade villkor för anvisning till ungdomspraktiksamt förslaget i frågan om rätt till ungdomspraktik för den somtackat nej till ett tredje gymnasieår (yrkande 22). Motionärernapekar på de många problem som är förknippade medungdomspraktiken, bl.a. den omständigheten att fåtterbjudande om anställning och att undanträngningseffekten bedömsuppgå till . Mot denna bakgrund anser motionärerna att enallsidig utvärdering av ungdomspraktikens effekter påarbetsmarknaden i vid mening bör komma till stånd.Ny demokrati anser i motion Fi93 att finansieringen avungdomspraktiken bör ändras så att företagarna får betala enviss del av lönen själva, exempelvis perungdom (yrkande 57). Enligt motionärerna skulle detta leda besparing för staten på ca räknat på100000 jobb. Motionärerna föreslår i detta sammanhang också entillfällig förlängning av provanställningstiden till 18 månaderför ungdomar i åldern (yrkande 58).I samma motion föreslås också att arbetsmarknadsutbildningenändras, bl.a. genom att ett lärlingssystem införs (yrkande 59).Motionärerna anser att stora besparingar kan göras omarbetsmarknadsutbildningen integreras med företagens egenutbildning. Detta skulle enligt deras mening kosta mindre änhälften av nuvarande arbetsmarknadsutbildning, bl.a. genom attföretagens egna resurser utnyttjas. I ett sådant lärlingssystemsvarar staten för teoretisk utbildning och kontroll medanföretagen organiserar och bekostar den övriga utbildningen.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig i sitt yttrande tillden uppfattning som kommer till uttryck i den socialdemokratiskamotionen Fi120. avvisar sålunda denföreslagna utbyggnaden av antalet ungdomspraktikplatser ochförordar att man i stället satsar på att åstadkomma riktiga jobbmed hjälp av ett rekryteringsstöd.Av samma skäl avvisar arbetsmarknadsutskottet förslaget om attge akademiker praktikplats. Även de skall ha riktigajobb, vid behov med rekryteringsstöd.Regeringens övriga förslag till ändringar avungdomspraktiksystemet biträds emellertid avarbetsmarknadsutskottet. Utskottet föreslår sålunda att lagen(1992:322) om ungdomspraktikanter får fortsatt giltighetstidintill utgången av . Rätten till ungdomspraktik skallvidare kunna begränsas för den som tackat nej till ett tredjegymnasieår. Likaså tillstyrks förslaget om ändrad tidpunkt föranvisning till avtalad inskolningsplats och plats medrekryteringsstöd samt övriga föreslagna ändringar av villkorenför ungdomspraktik.De i detta sammanhang behandlade yrkandena i Ny demokratismotion Fi93 avstyrks av arbetsmarknadsutskottet.Regeringspartiernas företrädare i arbetsmarknadsutskottetansluter sig i en avvikande mening till propositionens förslagoch avstyrker de motionsförslag som väckts i anslutning härtill.Finansutskottet har tidigare i detta betänkande förordatatt arbetsmarknadspolitiken i enlighet med regeringens förslagbl.a. inriktas på att utnyttja tillgängliga resurser på ettsådant sätt att så många öppet arbetslösa som möjligt kanomfattas av stödinsatserna. Det innebär t.ex. att den merkostsamma arbetsmarknadsutbildningen bör få stå tillbaka för enkraftig utbyggnad av det reguljära utbildningsväsendet. Påmotsvarande sätt bör man inom andra områden eftersträva attfinna lösningar som utnyttjar resurserna effektivt och som gerstor bredd i deltagandet. En sådan inriktning överensstämmerf.ö. också med de rekommendationer som giviti sitt betänkande Nya villkor för ekonomi och politik (SOU1993:36). Där förordar nämligen kommissionen att man skall ökautväxlingen på de arbetslöshetsrelaterade utgifterna genom attsänka nivåerna i programmen och ändra tyngdpunkten från dyratill billiga program, så att fler kan komma ur öppenarbetslöshet.Socialdemokraterna avvisar en ytterligare utbyggnad avungdomspraktikverksamheten och vill i stället att lika mångaarbeten skall komma till stånd med hjälp av en ny typ avrekryteringsstöd som innebär att staten står för 4/5 avlönekostnaderna av en anställning.Utskottet återkommer längre fram till frågan om ettrekryteringsstöd men vill redan i detta sammanhang peka på atten sådan lösning är betydligt dyrare och leder till väsentligtökade utgifter för staten, alternativt att stödformen når en merbegränsad krets av de öppet arbetslösa. Med den förespråkadebidragsnivån ligger förslaget därmed inte i linje med deninriktning som finansutskottet förordat förarbetsmarknadspolitiken. Det kan därför inte biträdas avutskottet. Detsamma gäller förslag i dettasammanhang.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet, i motsats tillarbetsmarknadsutskottet, biträder regeringens förslag i samtligahär berörda delar (bil. 8, B2 yrkandena 18--22) samt avstyrkermotionerna Fi117 (v) yrkandena 21--23 och Fi120 (s) yrkande 24.I likhet med arbetsmarknadsutskottet anser finansutskottetsålunda att lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter bör gesfortsatt giltighet intill utgången av . Ett lagförslagav denna innebörd finns fogat till arbetsmarknadsutskottetsyttrande. bör anta detta förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter.Utskottet vill i detta sammanhang tillägga följande. I likhetmed arbetsmarknadsministern ser utskottet med oro påutvecklingen av ungdomsarbetslösheten. Ungdomspraktiken harframgångsrikt bidragit till att ge ett stort antal ungdomarmeningsfull praktik på arbetsmarknaden. Olika åtgärder börövervägas för att i första hand förbättra ungdomarnasmöjligheter att få en fastare förankring på arbetsmarknaden.Ambitionen bör vara att få ned ungdomsarbetslösheten till ennivå som är jämförbar med vad som gäller för andra grupper påarbetsmarknaden. De insatta åtgärderna bör vara så massiva attde motverkar att långtidsarbetslöshet alls uppkommer blandungdomar.De betydande resurser som ställs tillArbetsmarknadsstyrelsens förfogande skapar utomordentligamöjligheter att ge ungdomarna meningsfull sysselsättning.Tillsammans med de utbildningsinsatser som föreslås -- 89000nya platser inom det ordinarie utbildningsväsendet -- gesungdomarna tillgång till värdefull praktik och framåtsyftandeutbildning.Dessa åtgärder kan emellertid inte ensamma lösa detgrundläggande problemet. Det behövs en bred mobilisering frånhela samhället för att detta allvarliga problem skall kunnahanteras. Det politiska systemet har naturligtvis ett stortansvar. Likaså har fackliga organisationer ocharbetsgivarorganisationer ett ansvar. Förlegade inställningar omhur arbetslivet skall organiseras och regleras måste omprövasför att återskapa ungdomarnas tilltro till att de har en plats iarbetslivet. Naturligtvis har också ungdomarna själva ettansvar, t.ex. att acceptera de jobb som finns att få.Efterfrågan på arbetskraft är låg just nu och det drabbarsärskilt ungdomarna som saknar erfarenhet. Detta är emellertidinget skäl för att inte satsa på ungdomarna. De utgör framtidensarbeskraft och måste tas till vara.Vissa regler inom den arbetsrättsliga lagstiftningen kanutgöra hinder för ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden. Dettainverkar inte minst på de små och medelstora företagensmöjligheter att anställa oprövad och oerfaren arbetskraft. Ökademöjligheter till provanställningar skulle kunna motverka dettasärskilt vad gäller de mindre företagen. Dessa möjligheter börövervägas ytterligare.I detta avseende vilar ett stort ansvar på arbetsmarknadensparter. Lagstiftning kan undanröja vissa hinder, men för att fåfullt genomslag för ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden krävsockså en konstruktiv attityd hos arbetsmarknadens parter, t.ex.i lönebildningen.En möjlighet som utskottet vill peka på i detta sammanhang ärlärlingsutbildningen. För den som inte har genomgåttgymnasieutbildning och som deltar i lärlingsutbildning bidrarsamhället med undervisning i s.k.basämnen vid sidan av den meryrkesinriktade utbildningen. Möjligheterna tilllärlingsutbildning bör, enligt utskottets mening, utvecklasytterligare. Det gäller inte minst förutsättningarna för de småoch medelstora företagens möjligheter att erbjudalärlingsplatser. Utskottet vill här erinra om den översyn somför närvarande sker av anställningsskyddslagen genomArbetsrättskommittén.Utskottet har erfarit att arbetsmarknadsministern kommer attta upp diskussioner med arbetsmarknadens parter om åtgärder somkan undanröja hinder för ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund anser utskottet att det inteär påkallat med något särskilt initiativ från sida idenna fråga.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionFi93 (nyd) yrkandena 57--59.Särskilt rekryteringsstödSom utskottet tidigare berört föreslår Socialdemokraterna imotion Fi120 att ett särskilt rekryteringsstöd införs(yrkande 7). Stödet skall utgå vid sidan av det traditionellarekryteringsstödet som motionärerna vill behålla. Det skall gestill företag som anställer långtidsarbetslösa alternativtungdomar som varit verksamma som praktikanter i företaget ellerarbetslösa nyutexaminerade akademiker. Stödet skall uppgå till80% av lönekostnaderna. När det gäller långtidsarbetslösaräknar motionärerna med att stödet skall omfatta 25000personer med en uppskattad sammanlagd bidragskostnad på 3,9miljarder kronor.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi117 att ett nyttrekryteringsstöd införs motsvarande avarbetsgivaravgiften (yrkande 4). Motionärerna föreslår att 2miljarder kronor anvisas för ändamålet, vilket enligt deras egnauppskattningar skulle kunna ge arbete åt ca 55000 personer(yrkande 5).Av förslag behandlar finansutskottet i dettasammanhang endast förslaget om nytt rekryteringsstöd. Utskottetåterkommer till frågan om medelsanvisningen i samband medprövningen av det samlade medelsbehovet på delar Socialdemokraternasuppfattning att den växande långtidsarbetslösheten måsteangripas kraftfullt. De som är långtidsarbetslösa riskerarnämligen lätt att glida över i en permanent arbetslöshet.Arbetsmarknadsutskottet framhåller att insatserna förlångtidsarbetslösa redan givits hög prioritet i det nuvarandeåtgärdssystemet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetatt man, i enlighet med motionärernas förslag, inför enlönesubventionering på en nivå som motsvarar lönebidragen förhandikappade.Även förslag till rekryteringsstöd avstyrks avarbetsmarknadsutskottet.Socialdemokraternas företrädare i arbetsmarknadsutskottet hari en avvikande mening ställt sig bakom det i motion Fi120 (s)föreslagna särskilda rekryteringsstödet.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsförslag och avstyrker motionerna Fi117 (v) yrkande 4 samt Fi120(s) yrkande 7.ArbetsrättNy demokrati tar i motion Fi93 upp frågan omanställningsformer och trygghetslagar. Enligt motionärerna ärdet främst ungdomarna som drabbas av nuvarande lagstiftning. Deanser därför att en genomgripande förändring av arbetsrättenmåste komma till stånd (yrkandena 54 och 55). De vill också attden enskildes makt skall stärkas på bekostnad av fackets(yrkande 55).Arbetsmarknadsutskottet anser att motionärernas förslaginte bör påkalla någon åtgärd.