bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Det ärockså otillfredsställande att utredningsarbetet inom HSU 2000åsidosätts genom att förslagen läggs fram redan nu.För att säkerställa de privata läkarnas och sjukgymnasternasmöjligheter till fortlevnad för framtiden anser vi att det ärnödvändigt att en fri etablering för läkare tillåts och attersättning för den vård de lämnar utges enligt en nationell taxaom administrationen överförs till landstingen. Vi förutsätteratt förslag härom läggs fram i den kommande propositionen.Bilaga 7 (), avsnitt F5. , , , , och Bo Finnkvist (alla s) anför:Utskottet anser att den beräkningsgrund som angetts i motionFi120 är mer realistisk än den regeringen gjort vad beträffarvilka studerande som kommer att ta de nya utbildningsplatserna ianspråk. Även om en stor andel av de nya utbildningsplatsernakommer att tas i anspråk av arbetslösa personer bedömerutskottet att även redan anställda och ungdomar som tidigareavslutat sin skolgång kommer att ta platserna i anspråk.Medelstilldelningen bör därför anpassas härtill. Utskottet ansersåledes att finansutskottet bör föreslå att bifallamotion Fi120 yrkandena 15--17. Därmed tillgodoses även motionUb156 yrkandena 5--7. I enlighet med det anförda bör /94 till anslaget Studiehjälp m.m. anvisas 39miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslagit, tillanslaget Studiemedel m.m. anvisas utöver vadregeringen föreslagit och till anslaget Vuxenstudiestöd m.m.anvisas mindre än vad regeringen föreslagit.Utskottet anser vidare att finansutskottet bör tillstyrkaregeringens lagförslag vad gäller ändringar i SVUXA samt föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motion Fi120 yrkande 18 om att villkoren för rätt tillSVUXA bör ändras så att möjligheterskapas att inom systemet erhålla ersättning på alla studienivåersamt även möjlighet att påbörja och avsluta längre utbildningar.Bilaga 9 (), avsnitt D6. , , , , och Bo Finnkvist (alla s) anför:Utskottet bedömer att de medel som för /94anvisats för under anslaget D 1 och förförläggningskostnader under anslaget D 2 går att reducera. Meden mer effektiv administration av asylansökningarna ochförläggningsverksamheten bör det finnas möjlighet att klara enfortsatt human flyktingpolitik till lägre kostnader än i dag.Under det kommande budgetåret bedömer utskottet att besparingarpå bör kunna uppnås. Det bästa sättet att fåned kostnaderna är att förkorta handläggningstiderna förprövning av rätten till uppehållstillstånd. Utskottet föreslåratt finansutskottet tillstyrker motion Fi92 yrkande 22.Bilaga 1 och bilaga 9 (), avsnitt D7. (nyd) anför:Ny demokratis motion 1992/93:Fi93 med anledning avkompletteringspropositionen skall i första hand ses som etthelhetsförslag från vilket förutsättningslösa förhandlingarskall föras med intresserade partier och block. För att detskall vara möjligt att föra övergripande förhandlingar ifinansutskottet och fritt kunna diskutera avstår jag -- även omjag ställer mig bakom samtliga motionsyrkanden -- i dettasammanhang från att avge avvikande mening med anledning av varjeenskilt motionsyrkande.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Beträffande sjukförsäkringens kompensationsnivåer anserVänsterpartiet att de försämringar som skett slår hårt motmänniskor med låga inkomster, särskilt då mot kvinnorna. Vidbesparingar i sjukförsäkringssystemet vill gå enannan väg och göra besparingarna uppifrån. Det tak som i för högsta ersättning ligger på 7,5 basbelopp. Detta takvill sänka till 5,5 basbelopp. På så vis kanpåslaget för låginkomsttagarnas sjukersättningar finansieras.De ekonomiska skillnaderna mellan ålderspensionärerna iSverige har ökat . Statistik frånRiksförsäkringsverket visar att de pensionärer som tjänar mest-- även om man bortser från privata pensionsförsäkringar -- nuhar mer än så höga pensionsinkomster som de med lägstpension. De ålderspensionärer som enbart har folkpension -- av dem är kvinnor -- har fått minskad realinkomst med 2,5 %under 1980-talet. anser att dessa pensionärerspensioner måste höjas och föreslår att pensionstillskottet höjstill av basbeloppet. Vidare anser attarbetsgivaravgiften bör höjas från den 1 juli 1993.Detta skulle ge ca netto efterdet att den offentliga sektorn kompenserats. En sänkning avtaket i sjukförsäkringen som vi föreslagit skulle ge 1,5miljarder kronor. Dessa inkomster anser vi skulle användas föratt finansiera åtgärder mot arbetslösheten.Vad beträffar husläkarpropositionen har även Vänsterpartietmotsatt sig att förslagen i denna genomförs.Kulturutskottets yttrande1992/93:KrU14yBilaga 9KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1992/93:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rörkulturutskottets beredningsområde.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över propositionen ivad avser bidrag till vissa investeringar m.m., bidrag tillfolkbildningen och lokalbidrag till trossamfunden samtmotionerna 1992/93:Fi93 yrkande 34, 1992/93:Fi95 och1992/93:Fi120 yrkande 13.I sammanhanget bör nämnas att kulturutskottet i sittbetänkande 1992/93:KrU31 behandlar den del av propositionen(bil. 9 avsnittet B. Kulturverksamhet m.m., En ny organisationför Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv, m.m., s.1--9) som överflyttats från finansutskottet tillkulturutskottet.UtskottetVissa investeringar m.m.Under finanshuvudtiteln finns upptaget ett anslag benämntVissa investeringar m.m. (bil. 6 s. 44 och 45). Finansministernanför att i rådande läge på byggarbetsmarknaden är det angelägetatt kunna tidigarelägga statliga byggnadsarbeten. Dessa börkunna avse såväl ny- och ombyggnader som olika typer avunderhållsåtgärder. Mot denna bakgrund hemställer regeringen omriksdagens bemyndigande att besluta om utförande avbyggnadsobjekt inom det statliga fastighetsförvaltningsområdettill en sammanlagd kostnad av . Förfinansieringen föreslås anvisa likaledes 800000000kr under anslaget Vissa investeringar m.m. I den utsträckningsom bemyndigandet utnyttjas för byggnadsobjekt somlånefinansieras kommer anslaget inte att belastas.Vid ett bifall till regeringens förslag kommer det enligtkulturutskottets mening att finnas goda möjligheter attgenomföra angelägna projekt beträffande bl.a. restaurering ochunderhåll av kulturhistoriskt intressanta byggnader och ruinersamt att snabbt igångsätta andra statliga byggnadsarbeten inomkulturområdet. Många sådana projekt är arbetsintensiva och ärdärför av betydelse för sysselsättningen.Bidrag till folkbildningenFör /93 har anvisat1942344000 kr under anslaget Bidrag till folkbildningen,varav avser särskilt bidrag förarbetsmarknadsanpassad utbildning inom folkhögskolan ochstudieförbunden (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:KrU12, rskr.1992/93:189). Vidare har -- under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder -- anvisats påtilläggsbudget för /93 för bidrag till utbildningvid folkhögskolor (prop. 1992/93:50 bil. 7, bet. 1992/93:FiU1,yttr. 1992/93:KrU5y, yttr. 1992/93:AU2y, rskr. 1992/93:134).Medlen fördelas av Folkbildningsrådet.Riksdagen har för /94 anvisat1917543000 kr under anslaget Bidrag till folkbildningen(prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU13, rskr. 1992/93:192). Tillskillnad från föregående år har därvid inte några medelberäknats för särskilt bidrag till arbetsmarknadsanpassadutbildning.I proposition 1992/93:150 (bil. 7 s. 4) har regeringen -- medhänvisning till det kärva arbetsmarknadsläget -- föreslagitriksdagen att för /94 under anslaget Bidrag tillfolkbildningen anvisa ytterligare avsedda förbidrag till 10000 extra platser inom folkhögskolan.Utbildningsministern anför -- då det gäller inriktningen avinsatserna -- att folkhögskolan och bildningsförbunden har godaförutsättningar att göra betydande insatser för att bl.a.förbättra språkkunskaperna i landet, både i svenska och ifrämmande språk (bil. 7 s. 2--3). Särskilt nämns invandrarnasbehov av att förbättra sina kunskaper i svenska för attförstärka sina möjligheter i fråga om arbete och fortsattastudier. Vidare föreslås att ytterligare skallanvisas under anslaget till särskilt bidrag förarbetsmarknadsanpassad utbildning inom folkhögskolan ochstudieförbunden.I motion Fi120 (s) hemställs att skall anvisa100000000 kr utöver vad som föreslås i propositionen(yrkande 13). Medlen skall användas till 3000 årsstudieplatserinom för arbetslösa som saknarutbildning utöver folkskola eller grundskola. Motionärernabetonar att folkbildningen har möjlighet att erbjuda utbildningi hela landet och att den genom sin flexibilitet och pedagogikhar särskilt goda förutsättningar att tillgodose behoven hosdessa kategorier. Medlen bör fördelas av har senast i sitt betänkande 1992/93:13framhållit att folkbildningen visat sinförmåga att snabbt och flexibelt anordna utökad utbildningspeciellt avsedd för dem som är eller riskerar att bliarbetslösa. Utskottet är övertygat om att folkbildningen ävendenna gång kommer att kunna uppfylla förväntningarna på snabbtutbyggd utbildning i enlighet med de nu förordade riktlinjerna.Kulturutskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslagtill medelsanvisning under anslaget Bidrag till folkbildningen.Motion Fi120 yrkande 13 avstyrks.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderStatsbidrag till andra trossamfund än utgårfrån anslaget Bidrag till trossamfund. Föreskrifter finns iförordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund änSvenska kyrkan. Från anslaget betalas statsbidrag till andratrossamfund än för religiös verksamhet(verksamhetsbidrag), för lokaler för sådan verksamhet(lokalbidrag) och för teologiska seminarier m.m. Ett av de iförordningen uppräknade 18 statsbidragsberättigade trossamfundenär de islamiska församlingarna i . Bidraget fördelas till trossamfund.Riksdagen har för /93 anvisat 72007000kr, varav avser lokalbidrag (prop. 1991/92:100,bet. 1991/92:KrU13, rskr. 1991/92:148). Vidare har riksdagenav arbetsmarknadsskäl engångsvis anvisat ytterligare20000000 kr avseende lokalbidrag (prop. 1991/92:150, bet.1991/92:FiU30, yttr. 1991/92:KrU6y, rskr. 1991/92:350).För /94 har under anslaget anvisat , varav 12480000 kravser lokalbidrag (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU11, rskr.1992/93:195).I proposition 1992/93:150 (bil. 8 s. 55) beräknas underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förlokalbidrag till trossamfund. Medlen skall disponeras till trossamfund. Objekt ochtidpunkt för igångsättning av arbetena skall beslutas eftersamråd med Arbetsmarknadsstyrelsen.I motion Fi95 (-) anförs att medel på statsbudgeten böromfördelas så att bidrag kan ges till ett antal angivnamoskébyggen. Vidare anser motionären att reglerna för storlekenpå lokalbidragen bör ändras. Då regeringen inte lägger framnågra förslag i dessa avseenden bör enligt motionärensmening avslå propositionen.Kulturutskottet anser att finansutskottet bör avstyrka motionFi95 och tillstyrka den i propositionen föreslagna ökademedelsanvisningen i vad avser lokalbidrag till trossamfunden.Vissa frågor om organisationsstödMed hänvisning till kulturutskottets betänkande 1992/93:KrU12Ungdoms- och folkrörelsefrågor m.m. avstyrker utskottet yrkande34 i motion Fi93 (nyd). Motionärerna vill ha en kartläggning avutgående organisationsbidrag och en nedtrappning av dessa , resp. under en treårsperiod.Stockholm den 13 maj 1993På kulturutskottets vägnarCharlotte BrantingI beslutet har deltagit: (), HugoHegeland (m), (), (), StinaGustavsson (c), (), (), LeoPersson (s), (nyd), (),(), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Bidrag till folkbildningenMaja , , , ,, och (allas) anser att den del av utskottets yttrande under rubrikenBidrag till folkbildningen som börjar med "har"och slutar med "13 avstyrks" bort ha följande lydelse:Kulturutskottet har senast i sitt betänkande 1992/93:KrU13framhållit att folkbildningen visat sinförmåga att snabbt och flexibelt anordna utökad utbildningspeciellt avsedd för dem som är eller riskerar att bliarbetslösa. Utskottet är övertygat om att folkbildningen ävendenna gång kommer att kunna uppfylla förväntningarna på snabbtutbyggd utbildning. Folkbildningen har genom sin flexibilitetoch pedagogik möjlighet att tillgodose de särskildautbildningsbehoven hos dem som har kort grundutbildning. Motbakgrund av det anförda anser kulturutskottet att medanledning av motion Fi120 yrkande 13 vid medelsanvisningen underanslaget Bidrag till folkbildningen bör anvisa 100 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit. Dessa medel böranvändas för utbildning inom folkbildningen för arbetslösa vuxnaoch ungdomar. Medlen bör fördelas av Folkbildningsrådet.2. Vissa frågor om organisationsstödAnne (nyd) anser att den del av utskottets yttrandeunder rubriken om organisationsstöd som börjar med"Med hänvisning" och slutar med "en treårsperiod" bort haföljande lydelse:Mot bakgrund av behovet av omfattande besparingar påstatsbudgeten anser kulturutskottet att det är nödvändigt attminska utgående bidrag till organisationerna. Regeringen bördärför i enlighet med vad som anförs i motion Fi93 (nyd)återkomma till med förslag om en nedtrappning av detstatliga stödet . Till grund förregeringens förslag -- bl.a. beträffande frågan om huruvidaminskningen skall vara generell eller läggas på vissa kategorierav organisationsbidrag -- bör ligga en kartläggning avorganisationsbidragen. Den av regeringen tillsatta utredningen(C 1992:05) om statens bidrag till ideella organisationerberäknas redovisa sitt uppdrag . När resultaten avutredningsarbetet föreligger bör regeringen -- om detta bedömsnödvändigt för den fortsatta beredningen av frågan om enminskning av organisationsbidragen -- föranstalta omkompletterande kartläggningar. bör föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vadkulturutskottet här anfört.Utbildningsutskottets yttrande1992/93:UbU6yBilaga 10Kompletteringspropositionen, m.m. (prop. 1992/93:150 bil. 7)Till finansutskottetFinansutskottet har berettutbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1992/93:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /94, m.m.(kompletteringspropositionen) bilaga 7 jämte motioner.Utbildningsutskottet har beslutat att med egetyttrande överlämna proposition 1992/93:194 Särskilt statsbidragtill kommuner för ytterligare platser i gymnasieskolan för etttredje gymnasieår och motionerna 1992/93:Ub155 och 1992/93:Ub156samt arbetsmarknadsutskottets yttrande 1992/93:AU6y tillfinansutskottet för fortsatt beredning. Arbetsmarknadsutskottetsyttrande återfinns som bilaga till detta yttrande.I detta yttrande behandlar utbildningsutskottet således i ettsammanhang såväl proposition 1992/93:194 jämte motioner somproposition 1992/93:150 bilaga 7 jämte de motioner, som kanhänföras till utbildningsutskottets beredningsområde.Medel för utbildningsplatser i gymnasieskolan och inom komvuxI proposition 1992/93:194 erinras om att regeringen i förraårets kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 bil. I:6)föreslog att skulle anvisa medel för ytterligareutbildningsplatser för ett tredje år i gymnasieskolan i likhetmed vad som hade gällt . beslutade ienlighet med regeringens förslag (bet. 1991/92:FiU30, rskr.1991/92:345). Det beräknades då att 8000 platser skullebehövas. Regeringen bemyndigades att vid behov lägga utytterligare platser. Enligt vad regeringen kan bedöma harungefär 11000 ungdomar utnyttjat möjligheten att gå ett tredjegymnasieår under innevarande läsår.Regeringen föreslår i proposition 1992/93:194 att riksdagenskall anvisa medel för utbildning i gymnasieskolan förytterligare 11000 elever under /94. Som motivför insatserna framhåller regeringen den svåra situationen påarbetsmarknaden. En grupp som drabbas hårt av den högaarbetslösheten är ungdomarna. Att sluta skolan och gå direkt uti en kanske långvarig arbetslöshet är destruktivt för denenskilde. Vidare anser regeringen att en allmän kompetenshöjningalltid har sitt värde för individen men också för samhället. Enhöjd yrkesmässig kompetens bidrar till att långsiktigt stärkaden svenska konkurrenskraften. En ökad allmän kompetensförbättrar både förutsättningarna för framtida studier ochhandlingsberedskapen inför den snabba utvecklingen av samhälleoch näringsliv.Mot denna bakgrund bör kommunerna ges möjlighet att erbjuda deungdomar som /93 eller avslutar entvåårig linje i gymnasieskolan ytterligare ett utbildningsår.Även de ungdomar som /92 har avslutat en tvåårigutbildning och som därefter inte genomgått ett tredjeutbildningsår i gymnasieskolan eller komvux skall ges möjlighettill denna utbildning. Regeringen beräknar ett bidrag på 30 000kr per helårsplats. Behov av särskilda medel för planerings- ochinformationsinsatser anses dock inte föreligga. Regeringenföreslår att under åttonde huvudtitelns förslagsanslagBidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet /94 anvisar utöver vad somföreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 9.I motion 1992/93:Ub156 (s) yrkande 2 erinras om attSocialdemokraterna i en partimotion med anledning avbudgetpropositionen föreslagit att kraftfulla insatser skullegöras för att utöka den reguljära utbildningen i bl.a.gymnasieskolan som ett led i kampen mot arbetslösheten. Medelskulle anvisas för att göra det möjligt för kommunerna attanordna utbildning i form av "det tredje gymnasieåret" för50000 ungdomar i åldern 18--. I förevarande motionföreslås liknande insatser för de elever som /94skall söka sig ut på arbetsmarknaden. Åtgärderna bör ocksåriktas till de ungdomar som kommer att lämna sinaungdomspraktikplatser och de ungdomar i åldern 18--somredan nu befinner sig i öppen arbetslöshet. För dessaungdomsgrupper skulle ett tredje år i gymnasieskolan förbättraderas ställning på arbetsmarknaden och därmed även möjlighetenbli större att tillföra arbetskraften ny kompetens, ansermotionärerna. bör anvisa 1 till stödför kommunerna att anordna "det tredje gymnasieåret" budgetåret1993/94. I samma motion (yrkande 4) föreslås att medlen skalldisponeras av under anslaget B 9. Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet.I årets kompletteringsproposition (1992/93:150 bil. 7)föreslår regeringen att skall anvisa medel förytterligare utbildningsplatser i gymnasieskolan och extraplatser inom vuxenutbildning (komvux). Särskiltstatsbidrag skall ges till kommunerna för ytterligare 29000platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår utöver de11000 platser som tidigare föreslagits i proposition1992/93:194 för /94. Under anslaget B 9. Bidragtill viss verksamhet inom det kommunala offentliga skolväsendetberäknas utöver vad som beräknats iproposition 1992/93:194.När det gäller komvux bör målsättningen vara att kommunernaanordnar utbildning motsvarande 33 000 extra helårsplatser /94. För detta ändamål beräknar regeringen under nyssnämnda anslag.Regeringen framhåller att ifrågavarande utbildningsinsatserskall ses som inslag i en långsiktig strategi för nationellkompetensuppbyggnad. Enligt regeringen finns det främst tvåangelägna utbildningsbehov, nämligen behovet av förbättradespråkkunskaper -- såväl i svenska som i främmande språk -- ochbehovet av naturvetenskaplig och teknisk utbildning.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen attriksdagen med ändring av sitt tidigare beslut (prop.1992/93:100, bet. UbU8, rskr. 207) och regeringens förslag iproposition 1992/93:194 till Bidrag till viss verksamhet inomdet kommunala skolväsendet för /94 anvisar ettförslagsanslag på 1 994 849 000 kr.I motion 1992/93:Fi97 (m), som väckts med anledning avkompletteringspropositionen, begärs att en mindre del av de nyaplatserna till komvux bör få disponeras för utbildning vidStatens skolor för vuxna (SSV).Utbildningsutskottet har med anledning av bl.a.Socialdemokraternas partimotion 1992/93:Ub905 från allmännamotionstiden behandlat yrkanden om platser för ett tredjeår i gymnasieskolan /94 i sitt betänkande1992/93:UbU8 (s. 4 f.). Utskottet delade motionärernasuppfattning att kraftfulla åtgärder borde vidtas för attförhindra att de ungdomar som kommer att avsluta entvåårig utbildning i gymnasieskolan går ut i arbetslöshet.Utskottet ansåg därför att alla ungdomar skullekunna erbjudas ett tredje utbildningsår under /94som komplettering till en tvåårig gymnasial utbildning. Medhänvisning till regeringens förslag om ytterligareutbildningsplatser för ett tredje år i gymnasieskolan iproposition 1993/94:194, vilken då hade överlämnats tillriksdagen, avstyrkte utskottet yrkandena.Utbildningsutskottet ställer sig nu bakom regeringens förslagi kompletteringspropositionen att ytterligare medel skalltillföras kommunerna i syfte att anordna utbildning för ungdomarsom annars skulle riskera att gå ut i arbetslöshet. Utskottetutgår från att i första hand ungdomar kommer attutnyttja möjligheten att gå ett tredje avslutande år igymnasieskolan. Det är dock inget som hindrar att även en elevsom sent påbörjat sina studier i gymnasieskolan eller en ungperson som förvärvsarbetat efter avslutad tvåårigutbildning och som följaktligen nu är får sammamöjlighet att genomgå ett tredje gymnasieår. Det bör ankomma påkommunerna själva att bedöma vilken skolform -- gymnasieskolaneller komvux -- som är lämpligast för berörda ungdomar över 20år.Enligt utskottets mening är det vidare angeläget att ävenvuxna i rådande situation på arbetsmarknaden tar tillfället iakt att höja sin kompetens. Det är därför motiverat attkommunerna ges resurser för att utöver den ordinarieorganisationen kunna tillgodose angelägna utbildningsbehov förvuxenstuderande.När det gäller möjligheten för SSV att inom ramen för ikompletteringspropositionen föreslagna medel anordna utbildningpå distans för ytterligare vuxenstuderande vill utskottet erinraom att statens skolor för vuxna i (SSVH) ochNorrköping (SSVN) anvisas statliga medel för sin utbildningunder egna anslag (B 13 resp. B 14). SSV skall i form avdistansutbildning erbjuda vuxna kompetensinriktad utbildning avsamma slag som ges i komvux. Kostnaderna för utbildningenbetalas i huvudsak av staten via nyssnämnda anslag. Kommunernakan således inte påverka inriktningen och dimensioneringen avSSV:s utbildning. Då det är angeläget att tillgängligutbildningskapacitet utnyttjas så mycket som möjligt bör SSVHoch SSVN ges möjlighet att hos begära extra medel föratt anordna ytterligare utbildning på distans om behovföreligger. Det ankommer på regeringen att meddela närmareföreskrifter därom.Riksdagens tidigare beslut (bet. 1992/93:UbU8, rskr. 207)beträffande anslagsbeloppet under ifrågavarande anslag (), regeringens förslag i proposition 1992/93:194 (+ ) samt förslaget i kompletteringspropositionen om enanslagsökning med (870 000 000 + 752 010000) innebär för /94 sammanlagt ett anslag på1994849000 kr. Bidraget per utbildningsplats beräknas till30 för gymnasieskolan och för komvux.Enligt utbildningsutskottets mening är bidragen per plats igymnasieskolan resp. komvux väl avvägda.Utskottet anser att yrkandena 2 och 4 i motion 1992/93:Ub156är tillgodosedda med vad regeringen har föreslagit.Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt finansutskottet tillstyrker att med ändring avriksdagens beslut (prop. 1992/93:100, bet. UbU8, rskr.