bet · GG01KrU24 · 1993-04-13 00:00:00 — I detta betänkande behandlas förslag som regeringen lagt frami budgetpropositionen beträffande museer och utställningar samtmotioner väckta i anslutning härtill.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill Centrala museer: Myndigheter (), tillCentrala museer: Stiftelser (), till Bidrag tillvissa museer m.m. (), till Bidrag till regionalamuseer (), till Riksutställningar (33360000kr) och till Inköp av vissa kulturföremål ().Totalt föreslår utskottet således en medelsanvisning på718061000 kr.Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden om en -- ijämförelse med budgetpropositionen -- ökad medelsanvisning underanslagen till några av de centala museerna, till museumi , till i och i avstyrker utskottet yrkanden som gällerfinansieringsformen för Gård och för Vasamuseet.Utskottet anser det motiverat att regeringen överväger om ettsärskilt anslag skall inrättas för bidrag till bevarandet avkulturhistoriskt värdefulla segelfartyg; utgårbidrag för ändamålet från överskott som uppkommer i Vasamuseetsverksamhet. Yrkanden om museernas bevakningskostnader och om attinrätta ett museum i och ett Barnens museum inomNordiska museet avstyrks liksom yrkanden som rör utformningen avstöden till de regionala museerna. Vid behandlingen av flera avmotionsyrkandena hänvisar utskottet bl.a. till att regeringennyligen tillsatt dels en utredning som skall göra en översyn avmål- och strukturfrågor m.m. inom det statliga ochstatsunderstödda museiväsendet, dels en kulturpolitisk utredningsom bl.a. skall se över statens stöd till de regionalakulturinstitutionerna.Vid betänkandet har fogats två reservationer och två särskildayttranden. Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 12() under B. Kulturverksamhet m.m. avsnittetMuseer och utställningardels under rubriken museer (s. 148--167)föreslagit att ta del av vad i propositionen anförtsom Statens musiksamlingars organisation,dels under punkt B 31 (s. 167--168) föreslagit riksdagenatt till Centrala museer: Myndigheter för /94anvisa ett ramanslag på ,dels under punkt B 32 (s. 168) föreslagit atttill Centrala museer: Stiftelser anvisa ett anslag på102683000 kr,dels under punkt B 33 (s. 168--174) föreslagit riksdagenatt till Bidrag till vissa museer m.m. för /94anvisa ett anslag på ,dels under punkt B 34 (s. 174--176) föreslagit riksdagenatt till Bidrag till regionala museer för /94anvisa ett förslagsanslag på ,dels under punkt B 35 (s. 176--178) föreslagit riksdagenatt till Riksutställningar för /94 anvisa ettanslag på ,dels under punkt B 36 (s. 178--179) föreslagit riksdagenatt till Inköp av vissa kulturföremål för /94anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93:Kr223 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett museum i Gamla Uppsala.1992/93:Kr256 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anslag till de s.k. ansvarsmuseerna i Umeåoch genom en omfördelning av pengar från anslaget B 10.Bidrag till , Operan och Dramatiska teatern,till anslaget B 34. Bidrag till regionala museer,1992/93:Kr257 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förutsättningar bör skapas för attunder den kommande treårsperioden sätta i gång arbetet med ettBarnens museum inom Nordiska museet.1992/93:Kr258 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lokalproblem börlösas genom att det av och arkitektfirman framtagna förslaget genomförs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förutsättningar bör skapas för attunder treårsperioden sätta i gång arbetet med ett Barnens museuminom Nordiska museet.1992/93:Kr259 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom de ekonomiska förutsättningarna för en allsidig musealverksamhet på Vasamuseet.1992/93:Kr264 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statsbidragsbestämmelserna för de regionala museerna.1992/93:Kr287 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom direktiv att skyndsamt lösa bevakningsfrågan för Skoklostersslott.1992/93:Kr288 av m.fl. (c, s, m, fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att finansieringen av bidrag tillkulturhistoriskt värdefulla segelfartyg inte skall ske medanvändande av eventuellt överskott från verksamhetoch att annan finansieringsform bör anvisas för detta inomkulturanslaget.1992/93:Kr290 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen under anslaget Bidrag till vissa museer för budgetåret1993/94 till museum anvisar ytterligare 500000 krutöver regeringens förslag.1992/93:Kr291 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd till ett museumi Gamla Uppsala.1992/93:Kr293 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom villkoren för grundbeloppen till de regionala museerna.1992/93:Kr312 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att till och Statens historiskamuseum för vård, konservering och bearbetning av samlingarnaökar anslagen till Centrala museer: Myndigheter med 3250000kr (elfte huvudtiteln ),3. att till för vård, konserveringoch bearbetning av samlingarna ökar anslagen till Centralamuseer: Stiftelser med ,4. att till för dokumentation av1900-talets liv och arbete ökar anslagen till Centrala museer:Stiftelser med ,5. att till för utveckling avmuseernas barn- och ungdomsverksamhet ökar anslagen tillCentrala museer: Stiftelser med ,7. att till Statens konstmuseer efterskänker skuldentill staten som för /94 är ,8. att till efterskänker skuldentill staten som för /94 är ,9. att fastslår länsmuseernas frihet att självabestämma grundbeloppens användning med det undantag som anges imotionen,11. att till , för upprättande av encentral utvecklingsresurs för museernas barn- ochungdomsverksamhet, ökar anslaget Centrala museer: Stiftelser med2000000 kr (elfte huvudtiteln )1992/93:Kr333 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för att skapaett barnens museum.1992/93:Kr334 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om problemet gällande finansiering avkostnader för Regalskeppet museala basfunktioner.1992/93:Kr335 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ombyggnad av entré samtnya magasin för Operan och ,8. att till Bidrag till vissa museer, Arbetetsmuseum, för /94 anvisar utöverregeringens förslag,1992/93:N317 av m.fl. (s) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en delning av anslaget till ochNordiska museet,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en satsning på ,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om . Kulturministern kommenterar i ett inledande avsnitt ipropositionen fördjupade anslagsframställning(resultatanalysen) vad gäller de centrala och regionala museerna(s. 35--37). Hon konstaterar bl.a. att den kraftiga satsningenpå utställningar och programverksamhet, åtminstone när detgäller centralmuseerna, delvis har skett på bekostnad av bl.a.föremålsvården. Museerna har enligt kulturministernuppenbarligen stora svårigheter att göra en balanserad avvägningmellan behov inom skilda delar av verksamheten. Detta är intefrämst en resursfråga för det enskilda museet utan i lika höggrad ett övergripande strukturellt problem. Vidare konstaterarkulturministern att centralmuseerna -- trots den sammanslagningav museer som skett -- fortfarande ären institutionsgrupp med klara brister vad gäller samordning avresurser och verksamhetsmål. Även länsmuseerna har svårigheteratt skapa en rimlig balans mellan olika verksamhetsgrenar.I det följande konstaterar kulturministern att den nya synenpå statens budgetprövning innebär att nya insatser av störreomfattning inom en viss sektor så gott som alltid aktualiseraren omprövning av befintlig verksamhet inom samma sektor. Mot denbakgrunden är det angeläget att få ett samlat grepp över områdetoch fastställa var gränsen går för statens totalaansvarstagande. Kulturministern har därför funnit det angelägetatt göra en särskild översyn av mål- och strukturfrågor inom detstatliga och statsunderstödda museiväsendet (prop. s. 36).En särskild utredare har därefter tillkallats för att göra ensådan översyn. Enligt direktiven till denna skall utredningen seöver museiväsendets struktur och samverkansformer bl.a. i syfteatt skapa bättre förutsättningar för en effektivare användningav de totalt tillgängliga resurserna på museiområdet (dir.1993:26). Utredningen -- här benämnd -- skalldärvid analysera museiväsendets övergripande uppgifter ochverksamhetsmål, överväga om de centrala museernas nuvarande organisation ocharbetsfördelning är ändamålsenlig med hänsyn till behovet avsamverkan, överblick och samlad resultatbedömning, granska roll- och ansvarsfördelningen inom helamuseisektorn, utvärdera samspelet inom och mellan sektornsolika nivåer samt belysa eventuellt förekommandekompetenskonflikter, granska effekterna av det statliga stödet till regionalamuseer samt bedöma om länsmuseernas uppgifter inom denstatliga kulturmiljövården kan förtydligas, granska Statens kulturråds uppgifter på museiområdet, redovisa förslag om precisering av museiväsendets ansvar förforskning, varvid även de till universiteten knutna museernabör uppmärksammas, belysa Riksutställningars olika uppgifter och derasbetydelse för såväl museiväsendet som kultur- ochsamhällslivet i övrigt, överväga frågan om den statliga museipolitikens räckviddbl.a. mot bakgrund av förslag som i olika sammanhangframförts om statligt ansvarstagande eller statligt stödtill nya museer, se över frågor om anslagsstrukturer, kostnadsfördelning ochmarknadens betydelse för museiväsendet, i övrigt göra de överväganden i strukturellt eller annathänseende som utredaren finner motiverade.Museiutredningen bör redovisa sitt uppdrag före utgången avmars 1994.Utskottet har i sitt av godkända betänkande omallmänna kulturfrågor föreslagit att utredningsarbetet påmuseiområdet skall bedrivas i en parlamentarisk utredning (bet.1992/93:KrU17, rskr. 1991/93:249).I propositionen redovisar kulturministern sina övervägandenbeträffande verksamhetens mål och inriktning för de centralamuseerna (s.157). Museerna skall sträva efter en balanserad resursfördelning mellanverksamhetens skilda delar utifrån en sammanhållenverksamhetsidé, påskynda genomförandet av planerade åtgärdsprogram församlingarnas uppordnande och bearbetning, skapa förutsättningar för ett stadigvarande och fördjupatpublikintresse genom pedagogiskt och attraktivt utformadebasutställningar samt riktade programinsatser mot skildamålgrupper, sträva efter en högre och jämnare publiktillströmning överåret bl.a. genom att variera entréavgifterna efter säsong ochprogramutbud, utveckla en gemensam syn i övergripande frågor omverksamhetsinriktning, ambitionsnivåer och prioriteringar, genom samverkan förstärka kompetensen iekonomiadministrativa, rättsliga och tekniska frågor, vidareutveckla ansvarsmuseiuppgiften med beaktande av lokalaoch regionala behov och den internationella utvecklingen påmuseiområdet.Kulturministern har vid sin bedömning av centralmuseernasverksamhet kommit fram till slutsatsen att institutionerna börägna särskild uppmärksamhet åt följande frågor (se prop. s.162--163).1. Samlingarnas vård och registreringMuseerna bör göra en kraftig satsning på att genomföraplanerade åtgärdsprogram för uppordnande, registrering ochdokumentering av föremålsvården.2. Åtgärder för att öka och bredda museipublikenMuseerna bör vid sidan av de stora evenemangen arbetalångsiktigt för att bygga upp en brett sammansatt stampublik.Målet bör vara en hög och jämn publiktillströming över helaåret. Museerna bör särskilt sträva efter att öka andelen barnoch ungdomar bland besökarna.3. EkonomiförvaltningDen ekonomiadministrativa kompetensen bör höjas och ett ökatkostnadsmedvetande hos hela personalen bör skapas.4. Extern finansieringMuseerna bör tillämpa en avgiftspolitik som är ägnad att lockaen större publik till basutställningarna och som medger en ökadgrad av egenfinansiering när det gäller större tillfälligautställningar och andra publikdragande evenemang.5. Samverkan mellan centralmuseernaI frågor av gemensamt intresse bör museerna samverka. Det kangälla samarbete inom administration, föremålsregistreringeller gemensam upphandling från t.ex. bevakningsföretag.6. AnsvarsmuseirollenAnsvarsmuseerna har tillsammans med länsmuseerna m.fl.utvecklat former för samråd och kunskapsöverföring tillömsesidig nytta. Ansvarsmuseirollen bör utvecklas på det sättsom faller sig naturligt mot bakgrund av omvärldsförändringaroch därav föranledda behov regionalt och lokalt.Vidare tas i propositionen upp vissa aktuella frågor, bl.a. omlönebidragsanställda, lokalfrågor och särskilda besparingskrav(prop. s.163--167). Några av frågorna kommer utskottet attbehandla närmare i det följande.En av de frågor som tas upp avser Statens musiksamlingarsorganisation (prop. s. 165--167). Styrelsen för Statensmusiksamlingar har föreslagit att dokumentationsenheten ochmusikbiblioteket inom myndigheten skall slås samman.Kulturministern anser att en sådan sammanslagning ärändamålsenlig och ägnad att underlätta en rationellresursfördelning inom myndigheten. Hon tillstyrker ensammanslagning.Utskottet har inte något att erinra mot attdokumentationsenheten och musikbiblioteket vid Statensmusiksamlingar slås samman.De av kulturministern redovisade målen för de centralamuseernas verksamhet underställs inte för ett formelltställningstagande. Utskottet vill likväl anföra att målen synesvara väl ägnade att ligga till grund för museernas verksamhetunder den kommande treårsperioden. Utskottet vill dock tilläggaatt resultatet av det utredningsarbete som skall göras påmuseiområdet kan komma att leda till ändringar, justeringareller kompletteringar av de angivna målen.Centrala museer: Myndigheter (B 31)I propositionen föreslås att medel för de centrala museer somär statliga myndigheter fr.o.m. nästa budgetår skall anvisasunder ett gemensamt ramanslag, benämnt Centrala museer:Myndigheter. En medelsanvisning under anslaget om 389060000kr föreslås. De museer som avses är följande åtta, nämligenStatens historiska museer, Statens konstmuseer, Naturhistoriskariksmuseet, --, Livrustkammaren,och , Statens sjöhistoriskamuseer, och Statens musiksamlingar.Utskottet behandlar först ett motionsyrkande som rörmedelsanvisningen till förevarande anslag.I motion Kr312 (nyd) föreslås en ökning med 3250000 krutöver regeringens förslag för vård, konservering ochbearbetning av samlingarna vid --ochStatens historiska museum (yrkande 2).Med hänsyn till det statsfinansiella läget kan utskottet inteförorda en uppräkning av anslaget. Utskottet vill emellertidframhålla att vård, uppordnande, registrering och dokumenteringhör till de uppgifter som museerna bör ägna särskilduppmärksamhet . Vidare ingårdet i arbete -- som framgår av ett föregåendeavsnitt i detta betänkande -- att göra en översyn som skallomfatta verksamhetsmål, organisatoriska strukturer m.m. Det ärenligt utskottets mening naturligt att även föremålsvårdenbehandlas i det sammanhanget. Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.I två motionsyrkanden behandlas museernas bevakningskostnader.Frågan om särskilda besparingskrav på Statens konstmuseerbehandlas i motion Kr312 (nyd). Motionärerna konstaterar attStatens konstmuseer har krav på sig att betalatillbaka överskridanden av budgeten som gjorts på grund av högabevakningskostnader. I motionen föreslås att det belopp om 2miljoner kronor, som enligt propositionen skall hållas inne förnästa budgetår, efterges (yrkande 7). Ett liknandemotionsyrkande som gäller behandlas i ettkommande avsnitt i detta betänkande.Motionären bakom motion Kr287 (s) behandlarbevakningssituationen vid och föreslår attden översyn som kulturministern aviserat på museiområdetskyndsamt skall lösa det budgetproblem som uppstått förSkoklosters slott.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande. Enligt propositionen innebär den besparing somregeringen i särskilt beslut () ålagt Statenskonstmuseer att fr.o.m. nästa budgetår per årunder en fyraårsperiod skall sparas med anledning av tidigaregjorda överskridanden på sammanlagt förbevakningsändamål. I propositionen uttalar kulturministern attbesparingsåläggandet bör minskas med hälften, dvs. till 2miljoner kronor under fyra budgetår. Förslaget innebäratt sammanlagt anvisas för Statens konstmuseer,varav hålls inne för det kommande budgetåret(prop. s. 158 och 165).Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat museernasbevakningskostnader, senast i sitt betänkande 1990/91:KrU25,vari utskottet uttalade att inte borde ändra sittställningstagande . Detta ställningstagandeinnebar att det i rådande statsfinansiella läge inte är möjligtatt anvisa ytterligare medel för museernas bevakning (prop.1990/91:25, bet. 1990/91:KrU9, rskr. 98).Vidare vill utskottet erinra om att en av de frågor somcentralmuseerna enligt propositionen bör ägna särskilduppmärksamhet är -- vilket nämnts i ett föregående avsnitt idetta betänkande -- samverkan mellan centralmuseerna. Samverkankan enligt kulturministern bl.a. gälla gemensam upphandling föratt få fram fördelaktiga anbud t.ex. från bevakningsföretag.Vidare anför ministern att fick iuppdrag att biträda centralmuseerna i sådana frågor. Enligt vadutskottet har inhämtat kommer att redovisa uppdragetsenare i vår.I uppgifter ingår att se över museiväsendetssamverkansformer bl.a. i syfte att skapa bättre förutsättningarför en effektivare användning av de totalt tillgängligaresurserna på museiområdet. Enligt utskottets uppfattning är detnaturligt att utredningen i sitt arbete överväger vilka åtgärdersom är lämpliga att vidta i syfte att på effektivast möjligasätt lösa de problem som finns i fråga om museernasbevakningssituation.Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett atttillstyrka det motionsyrkande som innebär att skulden tillstatens konstmuseer skall efterges (motion Kr312 yrkande 7).När det gäller motion Kr287 anser utskottet att motionen iallt väsentligt får anses tillgodosedd genom det uppdrag somankommer på . Den bör således inte föranledanågon åtgärd.En motion, motion N317 (s), behandlar frågan om placeringenav viss del av statens porträttsamling. I motionen anförs attMälsåkers slott utgör ett intressant alternativ till Gripsholmnär det gäller placeringen av den modernare delen avporträttsamlingen som enligt motionärerna inte är tillgängligför allmänheten (yrkande 23).Utskottet har inhämtat att den modernare delen avporträttsamlingen är exponerad på där den sesav ett stort antal besökare. Genom motionsförslaget haremellertid frågan om förutsättningarna förutställningsverksamhet på aktualiserats.Utskottet vill i denna fråga anföra följande.Mälsåkers slott i kommun ägs av staten och förvaltasav . som uppfördes i svenskbarockstil under ledning av d.ä.skadades svårt av en brand . i Stockholmrestaureringslinje har utrett förutsättningarna förslottets restaurering och återanvändning. Projektering hardärefter inletts bl.a. i syfte att anordnautställningslokaler för tematiska utställningar av vissa delarav statens porträttsamling, bl.a. skulpturer och utländskaporträtt.Det ankommer på Statens konstmuseer att ta ställning till varporträttsamlingen skall visas och på omoch när renoveringsarbete på skall ske. Beträffanderesurser för upprustning av kulturhistoriskt värdefulla miljöersåsom hänvisar utskottet till sitt betänkande1992/93:KrU23 Kulturmiljövård (s. 8--10). I nämnda betänkandeföreslår utskottet en förstärkning av resurserna för upprustningav kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Medlen är avsedda bl.a.för sådan fastigheter som förvaltar ochdär förutsättningarna är sådana att byggnadsarbete kan påbörjasomgående. Enligt vad utskottet har inhämtat är exempelpå ett objekt som uppfyller de nämnda kriterierna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion N317yrkande 23.Tre motionsyrkanden rör finansieringen av ochbidraget till bevarandet av kulturhistoriskt värdefullasegelfartyg.På förslag av regeringen budgetpropositionbeslutade att skulle utgöra en egenintäktsfinansierad resultatenhet. Regeringen föreslog i sammaproposition att viss del av eventuellt överskott från Vasamuseetskulle kunna användas till bevarande av kulturhistorisktvärdefulla segelfartyg. uttalade i sittbetänkande att den av regeringen föreslagna möjligheten bordeprövas innan man övervägde att anvisa särskilda medel förändamålet (prop. 1989/90:100 bil. 10, bet. 1989/90:KrU21, rskr.1989/90:224).I skrivelse till kulturutskottet från iår framhålls bl.a. följande. Antalet besökare på harsjunkit dels på grund av att museets nyhetsvärde minskat, delsdärför att resandet har minskat. motsvararpubliksiffran något över 700000 besökare per år.Inledningsåret 1990/91 uppgick antalet besökare till 1,14miljoner. Den självfinansierande verksamheten är beroende av ennyckfull turismkonjunktur. En ekonomisk ram bör enligt museetdefinieras för verksamheten som även i fortsättningen så långtsom möjligt bör vara självbärande. Täckning av eventuelltunderskott bör garanteras så att en normal och långsiktigmuseiverksamhet kan upprätthållas.I en annan skrivelse till kulturutskottet från ,likaledes , hemställs att frågan om stödet tillkulturhistoriskt värdefulla segelfartyg skall skiljas frånfrågan om utnyttjande av eventuellt överskott i Vasamuseetsverksamhet. I skrivelse från tillkulturutskottet uttrycks farhågor för att kan komma attförlora flera kulturhistoriskt intressanta fartyg om dennuvarande stödkonstruktionen upphör.Efter första verksamhetsår (1990/91) avsattes500000 kr av överskottet för bevarande av sådana segelfartyg.Enligt museets senaste bokslut har verksamheten under det andraverksamhetsåret (1991/92) gett ett överskott på ca 670000 kr.Museet, som förutser ett underskott för innevarandeverksamhetsår, har föreslagit att av det uppkomnaöverskottet skall avsättas för kulturhistoriskt värdefullasegelfartyg, medan resten skall hållas kvar som medelsreserv föratt möta det förutsedda underskottet för verksamhetsåret1992/93. Regeringen har beslutat att avöverskottet i verksamhet skall avsättas som stödtill segelfartyg.I motion Kr334 (s) framhålls att det finns problem när detgäller finansieringen av kostnaderna för Vasamuseetsbasfunktioner och föreslås att någon form av rambudget införsför museet. Motionären bakom motion Kr259 (c) anför attVasamuseets årliga driftbudget beräknas till 24 miljoner kronor.Skillnaden mellan intäkter och kostnader för den regelbundetbedrivna verksamheten bör enligt motionären täckas med statligamedel när intäkterna inte täcker kostnaderna.Stödet till bevarande av kulturhistoriskt värdefullasegelfartyg behandlas i motion Kr288 (c, s, m, fp). Motionärernaanser att det är orimligt att ett eventuellt överskott frånintäkterna på skall utgöra grunden för ekonomisktstöd till kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg. I stället bören annan finansieringsform inom kulturbudgeten anvisas försegelfartygen.Enligt utskottets mening är det motiverat att det eftermuseets första treårsperiod sker en utvärdering av de för- ochnackdelar som är förknippade med den finansieringsform somgäller för driften av museet. Det får anses ligga inom ramen förMuseiutredningens uppdrag att överväga hururvida den nuvarandefinansieringsformen för skall behållas. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Kr259 och Kr334.När det gäller stödet till bevarandet av kulturhistorisktvärdefulla segelfartyg är förutsättningarna osäkra för enstabilitet i bidragsgivningen.