bet · GG01SoU15 · 1993-03-18 00:00:00 — Något tillkännagivande tillregeringen med anledning av motionen behövs dock inte. Motionenavstyrks.Utskottet anser sålunda att det nuvarande barnbidragssystemetbör behållas och hänvisar till tidigare ställningstagande närdet gäller införande av ett inkomst- eller behovsprövatbarnbidrag. Motion So617 (nyd) yrkandena 3 och 4 avstyrksdärför.Någon anledning att utreda förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ett behovsprövat barnbidrag föreligger inteheller. Utskottet avstyrker motion So611 (kds). Utskottet villinte ställa sig bakom en begäran om en utredning av för- ochnackdelar med beskattade barnbidrag. Utskottet avstyrker därförmotion So607 (v).Barnbidrag vid s.k. ERASMUS-utbyteI motion So605 av och ()hemställs att beslutar ändra aktuella lagar så atthögskolestuderande på grundnivå i s.k. ERASMUS-utbyte erhållersamma sociala förmåner som forskare och anställda i svenskaföretag utomlands. Motionärerna anför bl.a. följande. Barnbidragoch vissa andra sociala förmåner utgår förutom till svenskar ihemlandet även till vissa kategorier svenskar som vistasutomlands. Studerande som fullgör sin grundutbildning påhögskolan genom ERASMUS-utbyte tillhör dock ej denna grupp. Detär inte rimligt att just högskolestuderande med barndiskrimineras när de vistas utomlands för sina studier.Lagändringar bör därför vidtas.Gällande rättBarnbidrag finns i tre olika former: allmänt barnbidrag,förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg. För alla formerna avbarnbidrag gäller, att barnet skall vara bosatt i 1 § tredje stycket första meningen lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag föreskrivs, att en utlandsvistelse fårvara avsedd att räcka längst , om barnet fortfarandeskall anses vara bosatt i . En sexmånaders gränsgäller således som huvudregel. Huvudregeln omfattar såvälbarn till privatanställda som till studerande som vistasutomlands. Undantag görs för medföljande barn till personer somvistas i utlandet för viss ideellt inriktad verksamhet,exempelvis anställda av , svenskt trossamfundeller svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. För dessa gäller att barnbidrag utgår underutlandsvistelser som inte avses att vara längre än (BarnbL 1 §, tredje stycket, tredje meningen). Barn tillanställda i statens tjänst berörs inte av någon tidsregel.Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sändstill ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning skallalltså anses bosatta i (BarnbL 1 §, tredje stycket, andra meningen).I november 1992 beslöt att anta regeringens förslagtill lag om samordning av systemen för social trygghet närpersoner flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) (bet. 1992/93:EU1). Lagen innebär att ett stort antal avde rättsakter (EG-förordningar m.m. inom den sociala trygghetensområde) som anges i bilaga VI till (prop.1991/92:170) skall gälla som svensk lag. Lagen träder i kraftden dag regeringen bestämmer.EES-reglerna gäller all lagstiftning om social trygghet somavserförmåner vid sjukdom och moderskapförmåner om invaliditet, även sådana som är avsedda att bevaraeller förbättra förvärvsförmåganförmåner vid ålderdomförmåner till efterlevandeförmåner i anledning av olycksfall i arbetet ocharbetssjukdomardödsfallsersättningarförmåner vid arbetslöshetfamiljeförmånerBland familjeförmåner ingår även barnbidrag.Förmånerna utgår enligt anställningslandets lagstiftning,även om den anställde eller hans familjemedlemmar är bosattanågon annanstans.Personer som omfattas av EES-reglerna är anställda,egenföretagare och deras familjemedlemmar. Definitionen avarbetstagare och egenföretagare är i praktiken så vid att varjeperson som varit arbetstagare eller egen företagare inågot EES-land omfattas av regelverket. Däremot omfattas intestuderande, hemarbetande och andra icke förvärvsverksamma. InomEG diskuteras enligt uppgift ett förslag till ändring avförordningen (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen försocial trygghet när personer flyttar inom gemenskapen, somskulle leda till att även dessa kategorier skall omfattas av deaktuella reglerna om social trygghet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att antagit regeringensförslag om att införliva med svensk lagstiftning huvuddelen avEG:s regler på områdena social trygghet och arbetskraftens friarörlighet. När lagen om samordning av systemen för socialtrygghet när personer flyttar inom EES träder i kraft kommeranställningslandets lagstiftning att styra rätten till förmånersåsom t.ex. barnbidrag, även om den anställde eller hans familjär bosatta i något annat land än anställningslandet. Frågan omatt utvidga tillämpningsområdet för om socialtrygghet till att omfatta även bl.a. studerande diskuterasenligt uppgift inom EG. Utskottet anser inte att förnärvarande bör ta något initiativ i denna fråga. Motion So605(m) avstyrks.FlerbarnstilläggetI motion So603 av och ()hemställs om ett tillkännagivande av vad som anförts omflerbarnstilläggen. Motionärerna påpekar att flerbarnstilläggethar tiodubblats i löpande penningvärde och femdubblats räknat ifast penningvärde sedan det infördes . Motionärernaframhåller att det är mycket stora belopp rent privatekonomisktsom kan utgå till flerbarnsfamiljer. En fembarnsfamilj erhåller72 skattefritt i barnbidrag. Det finns enligtmotionärerna betydande incitament att ordna förhållanden vidskilsmässa och exempelvis gemensam vårdnad så att familjen blirberättigad till flerbarnstillägg. Motionärerna anser att motivenför ett särskilt flerbarnstillägg i hög grad har försvagats ioch med skattereform. Flerbarnstilläggen bör skäras nedt.ex. genom att fr.o.m. återgå till den skalasom gällde 1982, och avskaffa flerbarnstilläggenhelt.Tidigare behandling m.m.Flerbarnstillägget utgår, om någon uppbär allmäntbarnbidrag för tre eller flera barn (BarnbL 2 a §). Det infördesden och skulle då utgöra en kompensation för dendåvarande regeringens ekonomisk-politiska åtgärder.I proposition 1980/81:118 (bil. 1) om ekonomisk-politiskaåtgärder föreslogs ett särskilt stöd till flerbarnsfamiljer attinföras . Förslaget innebar att det tillfamiljer med tre barn skulle utgå ett stöd motsvarandeytterligare ett fjärdedels barnbidrag () ochför varje därpå följande barn ett halvt barnbidrag (1 500 krper år). Syftet var enligt propositionen att bl.a. kompenseraflerbarnsfamiljerna för minskningen av livsmedelssubventionerna.Av de uppgifter som lämnats i propositionen framgick attflerbarnsfamiljerna hade en utsatt ekonomisk situation. Detdåvarande ekonomiska systemet var i huvudsak konstruerat så attbarnbidraget var lika stort för varje barn oberoende av antaletbarn i familjen. Detsamma gällde både för det allmännabarnbidraget och för det statliga bostadsbidraget.Med anledning av regeringens förslag anförde socialutskottet ibetänkandet 1980/81:SoU28 bl.a. följande. Det utrymme som nukan finnas för insatser inom familjepolitiken bör användas föratt förbättra flerbarnsfamiljernas ekonomiska situation. Denföreslagna satsningen på familjer med tre och flera barn ärvälmotiverad. Beträffande frågan på vad sätt stödet tillflerbarnsfamiljer borde förstärkas ansåg utskottet att det ipropositionen framlagda förslaget var att föredra framför enuppräkning av det statliga bostadsbidraget.I proposition 1980/81:188 lades förslag till lagändringarfram som innehöll de närmare reglerna för i vilka fallflerbarnstillägg skall utgå och för administrationen. Utskottethänvisade i betänkandet 1980/81:SoU44 till att riksdagenredan fattat ett principbeslut om att införa ettflerbarnstillägg och avstyrkte motioner om avslag påpropositionen och en höjning av bostadsbidraget. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 409).Riksdagen beslöt att höja flerbarnstillägget tillett halvt barnbidrag för familjer med tre barn ochtill ett helt barnbidrag för varje ytterligare barn, dvs. enfördubbling, fr.o.m. . Prisökning ochmervärdesskattehöjning var orsaken (SoU 1982/83:12, rskr.100).Våren 1983 beslöt att bifalla regeringens förslag omen ytterligare utvidgning av flerbarnstillägget, så att det ävenkom att omfatta studerande ungdomar i åldrarna 16--(SoU1982/83:25, rskr. 256).Den 1 januari 1989 ändrades reglerna för beräkning avflerbarnstillägget så att detta kom att utgå av etthelt barnbidrag för det fjärde barnet, av ett heltbarnbidrag för det femte barnet och av ett heltbarnbidrag för det sjätte och varje ytterligare barn.Motiveringen till höjningen var kompensation för minskadebostadsbidrag (prop. 1987/88:100 bil. 7, 1987/88:SoU12,rskr. 178).Som ett led i skattereformen höjdes det allmänna barnbidragetmed till per år.Samtidigt ändrades reglerna för beräkning av flerbarnstillägget.Ändringarna innebar att tillägg skulle utgå med ett halvtbarnbidrag för det tredje barnet, med ett heltbarnbidrag för det fjärde barnet och med ett och ett halvtbarnbidrag för varje ytterligare barn. Motiveringen tilländringarna i beräkningen av flerbarnstillägget var att familjermed fyra eller fler barn med oförändrade regler skulle få enomotiverat stor kompensation med anledning av skatteomläggningen(prop. 1989/90:140, 1989/90:SoU27, rskr. 314).Utskottets bedömningEnligt vad utskottet inhämtat pågår för närvarandeöverläggningar inom angående familjepolitiken.Med hänsyn härtill finns det inte något skäl för attnu ta något initiativ med anledning av motion So603 (m).Motionen avstyrks.MedelsanvisningenRegeringen föreslår att till Allmänna barnbidrag /94 anvisas ett förslagsanslag på17000000000 kr.I motion So617 av m.fl. (nyd) föreslåsatt till Allmänna barnbidrag för /94anvisar ett förslagsanslag på (yrkande9).Utskottets bedömningUtskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden (nyd) om nyutformning av barnbidragen och om inkomstprövning avbarnbidragen. Utskottet finner budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Allmänna barnbidrag väl avvägt ochavstyrker följaktligen motion So617 (nyd) yrkande 9 ochtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.Bidragsförskott (B 4)Bidragsförskotten har två funktioner. Den första är attgarantera det underhåll som den andre föräldern är ålagd attbetala. Den andra är att ge ett minimistöd till särlevandeföräldrars barn. Sammantaget innebär bidragsförskottet ettkraftigt stöd till ensamlevande föräldrar.Bidragsförskott lämnas för barn som endast en av föräldrarnahar vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan änföräldrarna. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldrarnahar gemensam vårdnad men bor åtskilda. Den allmännaåldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskottlämnas vanligen av basbeloppet.Bidragsförskott infördes genom en lag och varresultatet av ansträngningar ända att beredalindring i de ofta svåra förhållanden under vilka barn tillogifta och frånskilda mödrar levde. Denna lag hade renförskottskaraktär. Det allmänna betalade ett belopp sommotsvarade det underhållsbidrag som bestämts genom dom elleravtal för de fall den underhållsskyldige inte fullgjorde sinbetalningsskyldighet. Rätten till förskott var behovsprövad.Samhällets garanti utlöstes inte om modern eller henneseventuelle make ansågs kunna klara barnet utan bidrag. Det ansågs då rimligt attsamhällets garanti skulle gälla oberoende av moderns ekonomiskaförhållanden.Genom lag om bidragsförskott som alltjämt ärgällande ändrades själva karaktären av stödet. Oberoende av omunderhållsbidrag över huvud taget fastställts och utanbegränsning till storleken av eventuellt fastställt beloppgaranterades ett generellt stöd upp till en viss nivå. Syftethärmed var att ge ett grundskydd för barnets försörjning.Avveckling av bidragsförskotten m.m.I motion So612 av () begärs etttillkännagivande av vad som i motionen anförts om en ändring avbidragsförskottslagen i syfte att minska överkompensering avvårdnadshavare. Motionären är positiv till attunderhållsbidraget fastställs enligt reglerefter barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga.Problemet är enligt motionären att bidragsförskottslagen inteinnehåller någon regel om behovsprövning. Detta gör attvårdnadshavaren överkompenseras med bidragsförskott. Motionärenföreslår att bidragsförskottslagen ändras så att bidragsförskottkan minskas i de fall förmånen framstår som klart oberättigad.I motion So617 av m.fl. (nyd) begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om avveckling avsystemet med bidragsförskott (yrkande 8). Enligtmotionärerna skall samhället inte ha ett särskilt system förföräldrar som smiter från sitt försörjningsansvar -- utan dettakan med fördel hanteras på det generella sätt som samhälletcivilrättsligt använder när medborgarna smiter från sinaskyldigheter.Tidigare behandling m.m.Familjelagssakkunniga lade i sitt delbetänkande (SOU1977:37) Underhåll till barn och frånskilda fram förslag tilllagändringar angående den familjerättsligaunderhållsskyldigheten. De sakkunnigas förslag låg till grundför den reformering av underhållsregler somträdde 1979. I ett delbetänkande ägnades ocksåsärskild uppmärksamhet åt samspelet mellan lagstiftningen omunderhåll och den sociala lagstiftningen om bidragsförskott. Föratt komma till rätta med de problem som uppstått på grund av denbristande samordningen mellan reglerna om underhållsbidrag ochbidragsförskott föreslog de sakkunniga att bidragsförskottetskulle behovsprövas. Bidragsförskott skulle kunna vägras, om detuppenbarligen inte fanns behov av något förskott.Familjelagssakkunnigas förslag låg till grund för regeringensproposition /79:12. Regeringen föreslog attbidragsförskottet skulle behovsprövas. Enligt propositionen vardet angeläget att hindra att samhällets stöd i form avbidragsförskott utnyttjades på ett obehörigt sätt. Bestämmelsenom behovsprövning borde ges en allmän räckvidd men tillämpasendast i uppenbara fall då ett bidragsförskott framstod somklart obehövligt.Förslaget behandlades i socialutskottet och lagutskottet(SoU 1978/79:2y, LU 1978/79:9). Båda utskotten avstyrkteförslaget om en allmän behovsprövningsregel. beslöt ienlighet härmed.Med anledning av de snabbt stigande statsutgifterna förbidragsförskott beslöt revisorer attgranska bidragsförskottssystemet och dess anknytning tillreglerna om underhållsbidrag. Granskningen har redovisats i femrapporter som följdes av ett förslag (1985/86:17) tillriksdagen. Man föreslog däri att regeringen skulle tillsätta enutredning som hade till uppgift att överväga sådana förändringaratt man kunde komma till rätta med av revisorerna påtaladebrister i bidragsförskottssystemet. Revisorernas förslag jämtemotioner som tog upp frågor om översyn av systemet förbidragsförskott och underhållsbidrag behandlades av lagutskottetoch socialutskottet (LU 1985/86:2y, SoU 1985/86:29).Lagutskottet tillstyrkte en utredning ombidragsförskottssystemet. , som var enhälligt,delade bedömningen att bidragsförskottssystemet fungerarotillfredsställande i flera viktiga avseenden och tillstyrkte enutredning av systemet. Utskottet framhöll att det var särskiltangeläget att nu få en allsidig belysning och diskussion av degrundläggande frågorna om bidragsförskottets konstruktion ochdess anknytning till regler om underhållsbidrag.Ett mera fullständigt faktaunderlag behövdes i fråga om denekonomiska och sociala situationen för såväl underhållsskyldigasom underhållsberättigade barn och deras vårdnadshavare. Dettafaktaunderlag måste göras till föremål för en noggrann analyssom beaktar faktorer såsom skillnader i inkomst,familjesituation, bostadssituation m.m. De socialakonsekvenserna av olika lagregleringar måste särskilt belysas.Utskottet betonade att utredningen borde vara förutsättningslösoch att olika principiella lösningar fritt skulle prövas.Riksdagen beslöt att ge regeringen till känna vad utskottethade anfört med anledning av revisorernas förslag och deanslutande motionerna.Den 16 oktober 1986 bemyndigade regeringen chefen förSocialdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att seöver frågorna om bidragsförskottets konstruktion och dessanknytning till regler om underhållsbidrag.Kommittén antog namnet underhållsbidragskommitté.Kommitténs arbete var slutfört och redovisas ibetänkandena SOU 1990:8 och SOU 1990:48, Samhällsstöd tillunderhållsberättigade barn. Kommittén presenterade tre olikamodeller för att förändra samhällsstödet till ensamståendeföräldrar med barn. Beredning av kommitténs förslag har skett iSocialdepartementet i en interdepartemental arbetsgrupp medföreträdare för Social-, Finans-, Justitie- ochCivildepartementen samt Statsrådsberedningen,och Socialstyrelsen.I december 1991 lade regeringen fram förslag om attensamföräldrarna som kompensation för den slopadeskattereduktionen i samband med skattereformen skulle erhållaett särskilt bidrag , 1992 och första hälften avår 1993 (prop. 1991/92:81). Förslaget antogs av (1991/92:SoU14, rskr. 171).I december 1992 beslöt att anta regeringens förslagom att särskilt bidrag till ensamstående med barn skall lämnasför (1992/93:BoU5, rskr. 99).Som ett resultat av arbetet med beredningen avUnderhållsbidragskommitténs betänkande föreslogs idepartementspromemorian Ensamförälderstöd (Ds 1992:53) bl.a.att samhällsstödet inom bidragsförskottet -- utfyllnadsbidraget-- frikopplas från underhållsbidraget och att stödetbehovsprövas. Efter att förslagen i promemorian remissbehandlatsbeslöt emellertid regeringen att inte lägga fram förslagen förriksdagen. Inom fortgår arbetet med attförändra samhällsstödet till särlevande föräldrar dock i andraformer.Utskottets bedömningInom övervägs det nuvarandebidragsförskottssystemet i syfte att komma till rätta medbristerna i systemet. I avvaktan på kommande förslag frånregeringen bör inte nu ta något initiativ i frågan.Utskottet avstyrker därför motion So617 (nyd) yrkande 8. Ävenmotion So612 (kds) avstyrks.MedelsanvisningenI budgetpropositionen föreslår regeringen att tillBidragsförskott för /94 anvisa ett förslagsanslagpå3110000000 kr.I motion So617 av m.fl. (nyd) föreslåsatt till Bidragsförskott för /94anvisar 0 (noll) kr (yrkande 11).Utskottets bedömningUtskottet har tidigare avstyrkt bl.a. ett motionsyrkande (nyd)om att avveckla bidragsförskottssystemet. Utskottet finnerbudgetpropositionens förslag till medelsanvisning väl avvägt ochavstyrker följaktligen motion So617 (nyd) yrkande 11 ochtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.Övriga medelsanvisningar under BUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn(B 5) och Bidrag till kostnader för internationella adoptioner(B 6), vilka inte mött någon erinran i form av motioner.Hälso- och sjukvård (D 1--D 6)Bidrag till hälso- och sjukvård (D 1)Från detta anslag betalas ut det särskilda statsbidrag tillden allmänna sjukvårdsersättningen som fr.o.m. den 1 januari1985 utgår till sjukvårdshuvudmännen från den allmännaförsäkringen.Vidare betalas från anslaget ut ersättningar för vissakostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripande för att förhindra spridning av smittsam sjukdom.Bestämmelserna i ämnet finns bl.a. i kungörelsen (1956:296) omersättning av statsmedel i vissa fall vid ingripanden ihälsovårdens intresse och lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare. Från anslaget betalas även vissa kostnader förpatientförsäkring och vissa skadeersättningar.Från anslaget betalas också ut ersättning tillsjukvårdshuvudmännen enligt överenskommelse mellan staten ochhuvudmännen om dessas övertagande av statens ansvar dels förpensionskostnaderna för den personal som övergick isjukvårdshuvudmännens tjänst vid övertagandet av denpsykiatriska sjukvården, dels för provinsialläkarnaspensionering (prop. 1972:50, SoU17, rskr. Statenersätter huvudmännen för deras åtaganden genom vissa årligabidrag t.o.m. . Bidraget betalas ut sista gången ibörjan av /94.Från anslaget betalas även kostnader för deltagande i EG:scancerprogram.En överenskommelse har träffats med företrädare försjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringenm.m. Den ansluter till det system medschabloniserade ersättningar till huvudmännen som infördesfr.o.m. Utgångspunkten för överenskommelsen har variten ram på . Överenskommelsen finnsredovisad i regeringens proposition 1992/93:17 om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.Ett översynsarbete med syfte att förändra nuvarande system förersättningar till sjukvårdshuvudmännen pågår. Ett principförslagom en ändrad utformning av systemet för ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen m.m. avses läggasfram kompletteringsproposition.MedelsanvisningenI budgetpropositionen beräknas det sammanlagdamedelsbehovet till 1211332 000 kr.Utgiften för det särskilda statsbidraget till den allmännasjukvårdsersättningen från detta anslag beräknas /94 till . Medelsbehovet tillvissa pensionskostnader och provinsialläkarpensioner beräknastill 85 682 000 kr.Medelsbehovet för ersättning till smittbärare m.m. beräknastill . För kostnader för patientförsäkring förden hälso- och sjukvård som bedrivs i statens regi ochersättningar för vissa skador enligt beslutberäknas oförändrat ca 1,3 miljoner kronor.För svensk medverkan i EG:s cancerprogram beräknas 1 miljonkronor.I motion Ju838 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen till Bidrag till hälso- och sjukvård för budgetåret1993/94 anslår utöver vad regeringen föreslagit(yrkande 4). Medlen bör enligt motionärerna användas somstartbidrag till ett för barn som utsatts försexualbrott.I motion So504 av m.fl. (v, fp, kds)hemställs också om inrättandet av ett sådant medterapeutisk behandling, forskning och utvecklingsarbete. Ettrikscentrum kan enligt motionärerna bli ett stöd för de lokalaverksamheter, exempelvis den i , som pågår, inte minstnär det gäller att sprida erfarenheter, pröva nya arbetsmetoderoch stimulera forskningen.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har vid olika tillfällen behandlat motioner omsexuella övergrepp mot barn och senast i betänkandet1992/93:SoU2 vartill hänvisas för en utförlig bakgrund (s. 12f.). I betänkandet 1989/90:SoU5 anförde utskottet ianledning av motioner att det är nödvändigt att samordna deinsatser som görs av rättsväsendet, de sociala myndigheterna ochaktuella vårdinstanser eftersom utredningarna i dessa ärenden ärmycket svåra. Utskottet ansåg sammanfattningsvis att ett samlatåtgärdsprogram borde föreläggas . Detta gavs regeringentill känna. I betänkandet 1991/92:SoU1 (s. 20) anfördeutskottet följande.Som svar på begäran om ett samlat förslag tillåtgärdsprogram för att motverka sexuella övergrepp och våld motkvinnor och barn har, som tidigare nämnts, avsatts 8 milj.kr.till förfogande för att öka kompetensen i detsociala arbetet när det gäller utsatta barn. Detta inkluderarockså och hälso- och sjukvårdens arbete med barnsom utsatts för sexuella övergrepp.Med hänvisning härtill och till att utskottet inte villeföregripa kommande behandling av förslag på detsocialpolitiska området avstyrkte utskottet de då aktuellamotionerna.Utskottets bedömningUtskottet har i olika sammanhang framhållit betydelsen av attsamhället ägnar stor uppmärksamhet åt barn som av olika skäl haren särskilt utsatt ställning. Detta inkluderar såväl hälso- ochsjukvårdens som insatser för barn som utsattsför sexuella övergrepp. skall utöva tillsyn,följa upp och utvärdera verksamheterna samt utveckla ochförmedla kunskap inom dessa områden. Formerna härför bestämmerstyrelsen själv.Utskottet anser den föreslagna medelsanvisningen till Bidragtill hälso- och sjukvård välavvägd och tillstyrker därförförslaget i propositionen och avstyrker motionerna Ju838 (v)yrkande 4 och So504 (v, fp, kds).Orienterarsjukan/TWARI motion So451 av och ()begärs att regeringen omgående vidtar åtgärder och tillskjutermedel för att lösa frågetecknen kring TWAR (acuterespiratory infection). Motionärerna anser att de medel somkrävs för undersökningar, forskning och uppföljning måsteställas till idrottens och sjukvårdens förfogande för att lösaTWAR-mysteriet.Utskottet har erfarit att det bedrivs kvalificeradforskning vid infektionskliniken på iUppsala om bl.a. orsaker till hjärtmuskelinflammation, s.k.myokardit.