bet · GG01NU24 · 1993-04-01 00:00:00 — 1992/93NU24ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:100 bilaga 8() littera E (vissa centrala myndigheterm.m.) punkterna 3 och 9 samt littera I (övriga ändamål)punkterna 8 och 9,dels -- helt eller delvis -- 23 motioner från allmännamotionstiden.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avstatssekreterare , generaldirektör chefsjurist , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag till bl.a. Finansinspektionen ochBankstödsnämnden.Ett antal motioner från allmänna motionstiden rörandebankstödet och finanskrisen avstyrks av utskottet bl.a. medhänvisning till att en rad initiativ tagits på dessa områden.Med anledning av motionerna behandlas i betänkandet fleradelfrågor kring bankkrisen. När det gäller värdering avfastigheter konstaterar utskottet att bankstödet i enskilda fallkan utformas så att staten bär värdeminskningar på en banksfastigheter och att bankens kapitalbas i sådana fall intebehöver belastas. Beträffande de s.k. fallskärmsavtaleninstämmer utskottet i den kritik som riktats mot avtalen menanser att de initiativ mot oskäliga avtal som regeringenvidtagit är tillräckliga tills vidare. Utskottet betonar viktenav att bankerna kan bedriva en kreditgivning på normala villkoroch anser att detta skall tillmätas betydande vikt i samband medatt bankstöd lämnas. Vidare utgår utskottet från att bankernatar intryck av de synpunkter som framförts angående de storaskillnaderna mellan in- och utlåningsräntorna och att de efterhand justerar ner dessa ränteskillnader.I betänkandet behandlas även motionsyrkanden rörande bl.a.insättarskydd, ekonomisk brottslighet och bankernasränteinformation.I en reservation (s) begärs att riktlinjerna för bankstödetkompletteras med krav på utredning vid misstankar om ekonomiskbrottslighet och om orsaken till kreditförlusterna.Företrädaren för Ny demokrati har avgivit fyra reservationer.I dessa krävs bl.a. att en interimsstyrelse skall tillsättas förFinansinspektionen, att staten skall framtvinga mindre räntegapi bankerna och att en snabbutredning skall tillsättas för attlägga fram förslag som kan hindra att livskraftiga företag sättsi konkurs till följd av bankernas kreditåtstramning. I proposition 1992/93:100 bilaga 8 ()framlägger regeringen -- efter föredragning av statsrådet (punkterna E3, E9 och I9) och finansminister (punkt I8) -- förslag om anslag m.m. under sjundehuvudtiteln för /94. Under här angivna rubrikerföreslås:E 3. (s.66)att riksdagen1. godkänner att den övergripande målsättningen förverksamheten inom ansvarsområde skall vara ienlighet med vad föredragande statsrådet förordat i avsnittetSlutsatser,2. till för /94 anvisar ettramanslag på 94510000 kr.E 9. (s.83)att till för /94anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.I 8. Statliga ägarinsatser m.m. i AB Industrikredit ochNordbanken (s.142)att till Statliga ägarinsatser m.m. i ABIndustrikredit och Nordbanken för /94 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.I 9. Åtgärder för att stärka det finansiella systemet(s.142)att till Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet för /94 anvisar ett förslagsanslag på1000 kr. De motioner som behandlas här är följande:1992/93:Ju817 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (12) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bankakuten och finanskrisen.1992/93:L202 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring ibokföringslagen i enlighet med vad i motionen anförts.1992/93:So289 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (2) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bankers och kreditinstitutsansvar för kreditgivning till ungdomar.1992/93:N214 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärdsplan beträffande olönsamma banker.1992/93:N228 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att etablera nya banker,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stötande fallskärmsavtal,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insynsmöjligheterna i banker som omfattas avbankgarantin,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om selektiv ändring av bokföringslagen.1992/93:N229 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den finansiella krisens verkningar,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en obligatorisk inlåningsförsäkring,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att lindra den finansiella krisen ochstärka betalningssystemet.1992/93:N233 av och (båda fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avkompetensen inom bank- och fastighetssektorn.1992/93:N254 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning och översyn av de bestämmelsersom gäller för bankrevisorer, samt strikttillämpning och eventuell förbättring av gällande lagregler föratt komma till rätta med uppenbart oskäliga fallskärmsavtal.1992/93:N262 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inventering av yrkeskraven inombank- och fastighetssektorn.1992/93:N263 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkonkurrensneutralitet i samband med statens stöd till banker ochbankanknutna fastighetsbolag.1992/93:N270 av och (båda kds)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättande av enkreditmarknadsnämnd.1992/93:N272 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en snabbutredning som går ut påatt skapa förutsättningar för att förhindra att livskraftiga ochvälskötta företag sätts i konkurs på grund av bankernaskreditåtstramning.1992/93:N278 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. beslutar att ett villkor för stöd från bankakuten skallvara att s.k. fallskärmsavtal skall avvecklas,2. om yrkande 1 avslås, beslutar att ett villkor för stöd frånbankakuten skall vara att alla s.k. fallskärmsavtalredovisas offentligt.1992/93:N279 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. hos regeringen begär en utredning kring frågan om reglernaför värdering av fastigheter i samband med bankstödet,2. beslutar om ändring i samband med bankstödet så att ettvillkor för stöd är total öppenhet i fråga om oegentligheterenligt vad i motionen anförts,4. hos regeringen begär att får i uppdrag attaktivt delta i arbetet för att avslöja brottslig verksamhet isamband med finanskrisen,5. begär att regeringen tillsätter en medborgarkommissionkring finanskrisen enligt vad i motionen anförts,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kriminell verksamhet, manipulationer m.m. i sambandmed villkor för bankstöd,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäkringsbolaget och Bohusbanken,8. beslutar att beträffande svenska bankersdotterbolag skall verka enligt de regler som anförts i motionen,9. beslutar att utländska bankers dotterbolag inte skallomfattas av bankstödet,10. hos regeringen begär förslag på hur ett insättarskyddskall skapas skyndsammast enligt vad i motionen anförts,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av nedskrivningar,12. beslutar att ingen ersättning skall utgå för aktier ibanker som övertas av staten genom bankstödet,13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omförhandling av bankstödet,14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ränteskillnad och avgifter,15. beslutar att skall kunna kräva attledningspersonal avskedas enligt vad i motionen anförts,16. hos regeringen begär att får sådanadirektiv att den kan förbjuda utdelning på aktier enligt vad imotionen anförts,17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om chef för /93:N284 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en skärpning av bankrörelse- ochfinansbolagslagstiftningen.1992/93:N296 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning om och denräntefria ekonomin tillsätts i enlighet med vad som anförts imotionen.1992/93:N297 av Bo G Jenevall m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt tillsätta en opartisk utredning i syfteatt granska myndighetsutövning,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en interimsstyrelse som tillfälligtövertar ledningen under utredningstiden.1992/93:N298 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på banker och andra kreditinstitutatt redovisa misstankar om ekonomisk brottslighet i samband medstöd från Bankstödsnämnden.1992/93:N306 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skyldighet för bankerna att informera om räntenivån påsparkonton etc.1992/93:N309 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten vid beviljande av subventioner bör ställahårda krav på försäljning av kringverksamheter,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten vid beviljande av subventioner bör ställahårda krav på rationaliseringar i verksamheten,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att eventuella bankgarantier bör villkorasmed krav på sänkta räntemarginaler.1992/93:N316 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (11) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kapitalförsörjningen.1992/93:A722 av (nyd) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bättre förutsättningar måste skapas för attutkräva ett personligt ansvar hos ledamöter i bankstyrelser,försäkringsbolags styrelser eller ledamöter i styrelser inomandra verksamheter där samhället ställt upp särskildaaktsamhetskrav för verksamheten eller hos annan ledandebefattningshavare i sådan verksamhet,4. hos regeringen begär förslag till lag mot s.k.fallskärmsavtal eller andra generösa former av förmåner förledande befattningshavare inom bank, försäkringsverksamhet ellerannan verksamhet där samhället genom lag eller på annat sättställt upp särskilda aktsamhetskrav för verksamheten.1992/93:A723 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att villkora bidrag och annat stöd tillorganisationer, banker, kommuner och andra inrättningar ienlighet med vad som anförts i motionen,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens bidrag och annat stöd tillorganisationer, banker, kommuner och andra inrättningar skallminskas med hänsyn till nuvärdet av förekommande fallskärmsavtalhos mottagaren eller förekomsten av fallskärmsavtal. InledningI syfte att säkerställa stabiliteten i betalningssystemet ochatt trygga kreditförsörjningen bemyndigade i december1992 (prop. 1992/93:135, bet. NU16) regeringen att vidta deåtgärder som erfordras för att banker och vissa andrakreditinstitut skall kunna fullgöra sina förpliktelser i rätttid. De statliga insatserna kan vara i form av t.ex. garantier,lån eller kapitaltillskott. Det ankommer på regeringen ochBankstödsnämnden (se vidare i det följande) att i varje enskiltfall avgöra vilken typ av insatser som är mest ändamålsenlig.Enligt beslut omfattar stödsystemet alla banker medsvensk oktroj samt vissa angivna kreditinstitut med statliganknytning. Institutens samtliga förpliktelser omfattas, utomriskkapital i form av aktiekapital och eviga förlagslån. Inteheller omfattas förpliktelser som uppenbarligen inte ärförenliga med en sund bankverksamhet. Som allmänna riktlinjerför stödåtgärderna gäller att de skall utformas på ettaffärsmässigt och konkurrensneutralt sätt och så att statenslångsiktiga kostnader för stödet minimeras.Bankstödet är föranlett av bankernas stora kreditförluster.Med denna beteckning har i rapporteringen om bankkrisen avsettssåväl konstaterade som befarade kreditförluster. Av deredovisade kreditförlusterna beräknas mindre än en tredjedelvara konstaterade.Det kan här vara av värde att först beskrivaFinansinspektionens regler för hur bankerna skall värdera sinalånefordringar. Enligt inspektionens basföreskrifter rörandekreditinstitutens årsredovisningar avses med konstaterad förlusten förlust som är beloppsmässigt fastställd. En fordran förvilken räntor, amorteringar eller övertrasseringar är förfallnatill betalning betecknas som oregleradfordran. En sådan fordran benämns osäker om kredittagarensåterbetalningsförmåga bedöms inte kunna förbättras tillräckligtinom . Nedskrivning för befarade kreditförluster skallgöras om säkerhetens värde för en osäker fordran inte täckerlånebeloppet. Oreglerade fordringar samt fordringar medränteeftergift betecknas som nödlidande krediter.År 1992 uppgick bankernas samlade kreditförluster till 70miljarder kronor (uppgick förlusterna till 36 mdkr). Avkreditförlusterna svarade de fastighetsrelaterade förlusternaför . Hushållens andel av förlusterna var , ellerungefär samma nivå som . De nödlidande krediternauppgick till (44 mdkr), sedan reserveringarför befarade kreditförluster gjorts på (53mdkr). Kreditförlusternas andel av utlåningen har ökat från0,till 7,. Bankernas resultat förekreditförluster uppgick till (23,8 mdkr).För år 1992 uppvisade bankerna sålunda en förlust på 50miljarder kronor mätt som resultat efter kreditförluster.Statens åtaganden för att trygga banksystemet uppgår hittillstill . En del av dessa åtaganden har gjortsmed stöd av tidigare riksdagsbeslut om insatser för enskildabanker. De statliga insatserna fördelar sig på följande sätt.Nordbanken inkl. har erhållit 50,2 miljarder kronor.Av detta stöd avser kapitalinsats samtstatens kostnader för nyemission och förvärv av aktier iNordbanken. Återstoden av beloppet avser stöd till , somhar mottagit kapitalinsatser på ochgarantier på . Första (numera endel av ) har erhållit ett lån på 3,8 miljarderkronor och statliga garantier på . Statenhar förvärvat samtliga aktier i från ikonkurs. Priset på aktierna skall bestämmas av en skiljenämnd.Gota Bank har fått en garanti på för attskydda bankens egna kapital.Endast en del av de angivna beloppen belastar statsbudgeten.Statens kostnader för bankstödet beror bl.a på den framtidautvecklingen av värdet på statens ägande i Nordbanken, och i vad mån staten kan tillgodogöra sig eneventuell värdestegring. Tillgångarnas värde är i sin turavhängigt av bl.a. räntenivån, situationen påfastighetsmarknaden och den allmänna ekonomiska konjunkturen.Därtill kommer att staten inom ramen för bankstödet kan förutsesbehöva göra ytterligare insatser i olika banker. De slutligakostnaderna kan därför överblickas först efter flera år.Föreningsbanken, och SparbankenSverige har till regeringen anmält att de kan komma att behövastatligt stöd. har lämnat ett preliminärtbesked om att ochFöreningsbanken-- på grundval av det material som bankerna haröverlämnat till departementet -- får anses vara i behov avsådant stöd. Motsvarande bedömning har gjorts beträffande GotaBank. Departementet genomför en noggranngenomgång av dessa bankers totala ställning, som underlag förutformningen av stödåtgärderna. Det slutliga beslutet om stödkommer att fattas av regeringen. Motsvarande förfarande kommeratt tillämpas för andra banker som ansöker om stöd. Detförberedande arbetet kommer att övertas av en särskildmyndighet, , som avses bli inrättad senare undervåren 1993. Beredningen av ärendena skall ske i samarbete medRiksbanken, och Riksgäldskontoret.I enlighet med beslut om bankstödet kommerriksdagen att löpande få en redovisning av de åtgärder somvidtas. Regeringen avser enligt uppgift att senare underinnevarande avlämna en skrivelse i ärendet tillriksdagen.FinansinspektionenFinansinspektionen är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att utöva tillsyn över finansiella institutioner ochmarknader. Verksamheten finansieras genom obligatoriska avgifterfrån de institut som står under inspektionens tillsyn.Finansinspektionen har lämnat en fördjupadanslagsframställning för perioden /94--1995/96, ochregeringen har gjort en fördjupad prövning av inspektionensverksamhet. Regeringen har bedömt att resultatanalysen måsteförbättras och vidareutvecklas och att inspektionen behöverintensifiera arbetet med att utveckla såväl verksamhetsmål ochanalysmetoder som resultatmått och resultatredovisning.I budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 8 s. 70) sägsatt inspektionens resursanalys ger vid handen att myndighetensaknar tillräckliga resurser och nödvändig kompetens påväsentliga områden. Regeringen anser därför att inspektionenskall tilldelas ökade resurser . För budgetåret1993/94 föreslås att medel tillförs som motsvarar ennyrekrytering av minst fyra heltidstjänster. Totalt föreslås ettanslag om till Finansinspektionen.I propositionen föreslås att de övergripande målen förFinansinspektionens verksamhet skall vara att bidra till attskapa stabilitet och säkerhet i det finansiella systemet, attupprätthålla förtroendet för och effektiviteten hos definansiella instituten och marknaderna samt att ge ett gottkonsumentskydd. Härutöver anges verksamhetsmål för olika delarav inspektionens verksamhet såsom tillståndsgivningen, tillsynenoch analysarbetet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeövergripande mål samt resurser för Finansinspektionen.Det skall här noteras att anslaget till Finansinspektionenendast är preliminärt, eftersom vissa tekniska justeringarkommer att göras av alla myndigheters förvaltningsanslag.Justeringarna gäller bl.a. lönekostnadspålägg,arbetsgivarinträde och finansieringsform för Statshälsan. Vidareföreslås en generell räntebeläggning av statliga medelsflöden,vilket innebär att kommer att tilldelas etträntekonto med kredit i och medlen underinspektionens anslag förs till detta konto. hargodkänt de tekniska justeringarna och räntebeläggningen (prop.1992/93:100 bil. 1, bet. FiU20).I motion 1992/93:N297 (nyd) hävdas att 1990-talets viktigasteproblem i är finanskrisen. Denna har drabbat företag,enskilda personer och hela samhället. Enligt motionärerna bordeFinansinspektionen ha upptäckt den farliga utvecklingen ochmanat till besinning. Det synes uppenbart, sägs det i motionen,att Finansinpektionen inte har lyckats uppfylla sina åligganden.Orsakerna till detta borde utredas. En opartisk utredning omFinansinspektionen bör enligt motionärerna skyndsamttillsättas i syfte att granska inspektionens myndighetsutövning.Under utredningstiden borde en interimsstyrelse tillsättas somtillfälligt övertar ledningen av inspektionen underutredningstiden.I motion 1992/93:N229 (c) anförs att måsteta ett ansvar för att övervaka att en liknande utveckling somden som föregick finanskrisen inte upprepas i kreditinstituten.Motionärerna anser att det är angeläget att inspektionen har denkompetens och de befogenheter som krävs. En översyn bör därför,enligt motionärerna, ske av inspektionens roll, ansvar,befogenheter och resurser.Det finns starka skäl för att kritisera Finansinspektionensverksamhet och roll, anförs det i motion 1992/93:N254 (s).Motionären anser att det är påkallat med en översyn avverksamhetsreglerna och deras tillämpning.Regeringen har tillsatt en utredning om utvecklingenpå kreditmarknaden. Ordförande i utredningen är docent . I direktiven (dir. 1992:105) konstateras bl.a. attutvecklingen på kreditmarknaden visat att Finansinspektioneninte har kunnat förhindra en i vissa avseenden osund verksamhet.Kommittén har som en av sina uppgifter att göra en översyn avtillsynens innehåll och inriktning. Den skall utreda om det hadevarit möjligt att förhindra att problemen fick en sådanomfattning om tillsynen och verksamhetsreglerna haft en annanutformning. Kommittén skall lämna förslag till erforderligaförändringar.Finansinspektionens verksamhet kommer också att granskas avRiksrevisionsverket (RRV), som fastställt en planför granskning av statens finansiella tillsyn, dvs. tillsynen avi första hand banker, finansbolag och försäkringsbolag.Granskningens syfte är att identifiera problem och föreslååtgärder vad avser inriktningen och genomförandet avtillsynsuppgiften. Bl.a. kommer inspektionens prioritering,metoder och organisation att studeras. Arbetet beräknas varaslutfört under år 1993.Utskottet har förståelse för att frågor väcks omFinansinspektionens agerande under den s.k. finanskrisen. Det ärdärför av stor vikt att inspektionens tillsynsverksamhetgranskas och att det övervägs om förändringar behöver vidtas föratt effektivisera tillsynen. De utredningar som redan harinitierats är enligt utskottets uppfattning tillräckliga.Utskottet avstyrker därför de nu berörda yrkandena imotionerna 1992/93:N229 (c), 1992/93:N254 (s) och 1992/93:N297(nyd). Åtgärder för att stärka det finansiella systemetOmfattningen av de statliga stödåtgärderna för banker ochandra kreditinstitut påverkas av en rad faktorer och har intekunnat beräknas i förväg. bemyndigande för regeringenatt besluta om stödåtgärder har därför inte begränsats till ettvisst belopp. Kostnaden för stödet skall belasta ett nyinrättatanslag kallat Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet. För innevarande budgetår har anslaget förts upp påstatsbudgeten med ett formellt belopp på 1000kr.I budgetpropositionen föreslås att anslaget också /94 tas upp med ett formellt belopp på 1000 kroch att det får belastas med kostnader dels för stödåtgärder,dels för konsultinsatser i samband med undersökningar av destödberättigade institutens ekonomiska situation. Utskottettillstyrker förslagen.Den finansiella krisen, sägs det i motion 1992/93:N229 (c),ger upphov till kännbart negativa effekter i ett brett spektrumöver samhällsekonomin. Till dessa effekter hör, framhålls det,kreditåtstramning, ökade kostnader för spararna, stora kostnaderför staten i och med förlusttäckningen samt en allmänförmögenhetsnedgång och realräntechock i ekonomin. I motionenföreslås att skall göra ett uttalande till regeringenom den finansiella krisens verkningar.Utskottet vill för sin del understryka att beslutet ombankstödet grundades på en analys av de allvarliga effekter påhela samhällsekonomin som störningar i det finansiella systemetkan få (se prop. 1992/93:135). Andra sådana analyser avfinanskrisen har redovisats i finansplanen (prop. 1992/93:100bil. 1) och i betänkande (SOU 1993:16) Nyavillkor för ekonomi och politik. Den av regeringen tillsattautredningen om kreditmarknaden skall enligt sina direktiv ocksåkartlägga effekterna av problemen i banksektorn. Mot dennabakgrund saknas det, enligt utskottets uppfattning, anledningför att göra ett särskilt uttalande om finanskrisensverkningar. Motion 1992/93:N229 (c) avstyrks därför i berörddel.En medborgarkommission bör, enligt förslag i motion1992/93:N279 (v), tillsättas för att utreda dels hur banker ochandra finansinstitut agerade , dels vad som kangöras för att förhindra att liknande problem uppstår iframtiden.Som utskottet har nämnt i det föregående har enkreditmarknadsutredning tillsatts. Dess uppdrag kanenligt direktiven delas in i tre delar. En del skall omfattadels en kartläggning och beskrivning av utvecklingen påkreditmarknaden, dels en analys av orsakerna till nuvarandeproblem. En annan del av uppdraget består i att analysera deeffekter som problemen på kreditmarknaden medfört och kan väntasmedföra för övriga delar av ekonomin. En tredje del av uppdragetomfattar en översyn av tillsynens innehåll och inriktning.Utredningen är oförhindrad att ta upp angränsande frågor i sittarbete. Kommittén skall lämna en slutrapport före utgången av år1994, men skall redovisa sitt arbete fortlöpande i form avdelrapporter.