bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Projektets analys och förslag till reformer bildar nu ett centraltunderlag för den fortsatta reformprocessen i form av ett officiellt FN-dokumentbenämnt "Nordic Memorandum on UN Reforms".Regeringen lägger enligt propositionen avsevärd vikt vid att svenskabiståndsmedel kanaliseras till verksamheter och organisationer som uppvisar högeffektivitet.Som ett ytterligare led i regeringens ambition att nå ökad effektivitet ianvändningen av de multilaterala bidragen har en utredning tillsatts med syfteatt förbättra och skapa ökad klarhet i den ekonomiadministrativa processen iett antal internationella organisationer.Utredningen som genomförs i samverkan mellan ge förslag till stramare budgetrutiner och förstärkt revisionsförfarandei bl.a. en rad av FN:s reguljära budget.De multilaterala organ som har en stark fattigdomsinriktning, påtillskyndan av , bör enligt propositionen i mindre grad än andra drabbasav nedskärningar. De internationella finansieringsorganen, och då särskilt ,fond för utlåning till de fattigaste , spelar encentral roll i detta sammanhang.Till följd av ökade regionala och/eller etniska konflikter, ökar kraven påFN:s förmåga att spela en kraftfull, samordnad roll i olika katastrof- ochflyktingsituationer. Organ som , WFP, och FN:sflyktingkommissarie, , får därigenom en ökad betydelse. För att dessaorganisationer skall kunna agera snabbt och effektivt i nödsituationer krävsflexibla, reguljära bidrag, som i vissa fall kan kompletteras med särskiltriktade bidrag.Det bör betonas att särskilt riktade miljöinsatser främst har enkatalytisk effekt och att det i första hand är reguljära insatser i olika organsom måste utformas på ett miljömässigt riktigt sätt.Inför FN:s konferens om befolkning och utveckling kommer regeringen attfästa särskild vikt vid att förberedelserna inför konferensen blir så gedignasom möjligt. Regeringen kommer dessutom att aktivt verka för attbefolkningsfrågorna uppmärksammas i relevanta FN-organ och andrainternationella organisationer.Vidare ser regeringen det som angeläget att mobilisera såväl medlemsländersom internationella organisationer i mer offensiva insatser för att bekämpanarkotikaproblemet. FN:s narkotikaprogram har en viktig uppgift i detta arbete.Enligt propositionen bör de multilaterala organisationernas egnaresultatredovisningar och utvärderingar ges en större bredd och djup. (SOU 1991:48), vars betänkande redovisades utförligt iföregående års budgetproposition, påpekar har dessa organsutvärderingsfunktioner förstärkts . Kommittén menar dock att detfinns utrymme för ytterligare förstärkning av den multilaterala kapaciteten idessa avseenden.Den upphandlingsmarknad som genereras av de multilaterala utvecklingsbankernaoch FN:s biståndsverksamhet är av flera skäl mycket intressant. Den är relativtstor, den är växande men också svårpenetrerad och omgärdad av speciellaupphandlingsregler.Utrikesförvaltningen och kan dock komplettera företagens egnainsatser. Regeringen avser mot den här bakgrunden att närmare analysera hur densvenska andelen av de multilaterala organens upphandling skulle kunna öka.Regeringen verkar för att finna former för att på ett mer aktivt sätt främjarekrytering av svensk personal till internationella organ.En intressant utveckling inom det multilaterala biståndet, sommultibiståndskommittén särskilt pekade på, är ökande samverkan mellanmultilaterala organ och enskilda organisationer, internationella såväl somnationella. Det är regeringens avsikt att på de sätt som multibiståndskommitténförordar ytterligare främja denna utveckling.Det totala biståndsflödet från DAC-länder beräknades avOECD:s biståndskommitté (DAC) till . Av detta belopp gickdrygt till multilateralt samarbete, dvs. ca 26 %.Det svenska multilaterala biståndet redovisas huvudsakligen under C 1. Bidragtill internationella biståndsprogram. Därutöver utgår bidrag till FN:sverksamhet från övriga anslag. Det gäller främst bidrag till FN:s humanitäraverksamhet och vid katastrofsituationer, men även vissa långsiktigautvecklingsinsatser, regionala program och stöd till internationellaforskningsprogram. Därmed utgör bidrag genom det multilaterala systemet ca entredjedel av det totala biståndet.C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram1991/92 Utgift 3 650 837 909 Reservation 738 381 777Utestående 4 418 126 425skuldsedlar1992/93 Anslag 3 566 147 0001993/94 Förslag 3 148 404 000Tabell 3 Bidrag till internationella biståndsprogram budgetåren 1992/93 och1993/94 (mkr)BiståndsanslagenC 1. Multilateralt biståndSammanfattning av motionernaI motion U221, yrkande 4 (c), anges att i internationella sammanhangbör intensifiera arbetet kring rekommendationerna i det Nordiska FN-projektet.Sverige måste aktivt arbeta för att stärka FN:s fackorgans roll sompolicyskapare samt UNDP:s betydelse som biståndsorgan. Vidare anges att svensktbistånd bör frigöras från anpassningen till politik. Det svenskabiståndet bör mer inriktas på de fattiga människorna och deras grundläggandebehov. Därvid har bl.a. FN-systemets policyorgan och UNDP en mycket viktigfunktion.I motion Fi211, berörd del av yrkande 18 (nyd), anges att är enorimligt stor biståndsgivare inom det multilaterala systemet och attnedskärningar bör göras för att nedbringa den svenska bidragsandelen.I motion U235 (nyd) föreslås att dels inte godkänner de gjordautfästelser som regeringen redogjort för i anslaget Bidrag till internationellabiståndsprogram (yrkande 1),dels inte bemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden ochutbetalningar som regeringen härutöver förordat (yrkande 2).UtskottetI propositionen framhåller föredragande statsrådet att svensk aktiv medverkani internationella organ på utvecklingsområdet är av grundläggande betydelse idet svenska biståndet. Genom en sådan medverkan kan bidra till attmultilaterala organ ges instrument och resurser att gripa sig an avgörandeutvecklingsfrågor i världen. Den analys och de slutsatser som presenterats avmultibiståndskommittén (SOU 1991:48) och det Nordiska utgör enligtpropositionen en god grund för fortsatta agerande i de multilateralaorganisationerna.FN-projektets slutrapport som har diskuterats vid i juli1992 bildar nu ett centralt underlag för den fortsatta reformprocessen i formav ett officiellt FN-dokument benämnt "Nordic Memorandum on UN Reforms".Utskottet delar regeringens uppfattning att aktivt bör verka för attgenomföra förbättringar och reformer i syfte att uppnå ett effektivt fungerandemultilateralt system. Det är viktigt att -- så som anges i propositionen --och söker att skapa en så bred uppslutning som möjligt förförslagen som väckts i anslutning till det nordiska blandmedlemsländerna, så att FN bättre kan möta 1990-talets utmaningar och problem.I fråga om de internationella biståndsorganens verksamhet vill utskottetliksom fallet har varit understryka värdet av atten betydande del av det svenska biståndet lämnas i form av multilateraltbistånd. Sammantaget uppgår det svenska biståndet genom multilateralabiståndsorganisationer till omkring en tredjedel av biståndsramen. ,liksom övriga nordiska länder, svarar för en oproportionerligt stor andel av demultilaterala biståndsorganens finansiering sett i relation till givarländernasBNI. Om andra bidragsgivare skulle höja sina bidrag i riktning mot vår nivå,skulle detta på ett fundamentalt sätt förändra och förbättra dessa organsmöjlighet att bistå de fattiga länderna. bör således aktivt fortsättaatt verka för högre bidrag från givarländerna till de multilaterala organen.Vad gäller propositionens medelsförslag för nästa budgetår konstaterarutskottet att flera biståndsprogram på grund av det rådande budgetläget harfått vidkännas minskade bidrag. De multilaterala organ som har en storfattigdomsinriktning har dock i mindre grad än andra drabbats av nedskärningar.Propositionens förslag innebär att de multilaterala bidragen under anslagetBidrag till internationella biståndsprogram minskar med ca 418 miljoner kronortill totalt . Det totala multilaterala biståndet är dockstörre eftersom stora bidrag till internationella organisationer även ges frånde andra anslagen inom biståndsramen. Sammantaget uppgår de svenskamultilaterala bidragen till ca en tredjedel av biståndsramen. Fleramotionsförslag tar upp regeringens budgetförslag för olika biståndsprogram.I motion U235 (nyd) förslås en rad omprioriteringar i fråga om demultilaterala bidragen samt en kraftig minskning av det totala anslagsbeloppet.Utskottet behandlar dessa förslag i det följande.Inriktningen av det multilaterala biståndet tas upp i två motioner. Desynpunkter och förslag som förs fram i motion U221 (c) ligger enligt utskottetsmening i linje med de allmänna riktlinjer för det multilaterala biståndet somregeringen har angett och som utskottet i allt väsentligt har ställt sig bakom.Härmed får yrkande 4 i motion U221 anses besvarat.Den allmänna syn på inriktningen och utformningen av det svenskamultilaterala biståndet som präglar motion Fi211 (nyd) kan utskottet inteställa sig bakom.Motion Fi211 yrkande 18 i här aktuell del avstyrks således.FN:s utvecklingsprogram (UNDP)Sammanfattning av propositionen (s. 79--80)UNDP är FN-systemets centrala organ för finansiering av tekniskt bistånd.UNDP är inte sektorsbundet och kan därigenom ge utvecklingsländerna råd ochfinansiera insatser inom alla samhällssektorer. UNDP har program i 150 ländermed tyngdpunkt i de fattigaste u-länderna.För att vara FN:s centrala biståndsorgan har UNDP begränsade resurser.Budgeten för uppgick till ca . De nordiskaländerna svarade för närmare en tredjedel av bidragen. var Sverigetotalt sett UNDP:s största bidragsgivare och svarade för avbudgeten.I propositionen betonas att UNDP behöver en mer solid resursbas för att kunnafullfölja sina uppgifter. måste bördefördelningen bli betydligtjämnare. Vidare understryks vikten av en effektivare samordning av FN-systemetsbiståndsinsatser och särskilt då av en klarare ansvars- och rollfördelningenmellan UNDP, fackorganen och /. UNDP planerar verksamhet iCentral- och samt i OSS. UNDP har också en viktig uppgift i FN:skatastrofarbete. Om UNDP:s verksamhet skall kunna effektiviseras måste enligtpropositionen styr- och finansieringsformerna reformeras i enlighet med deförslag och övriga nordiska länder driver på grundval av slutsatserna idet nordiska . bidrag beräknas i propositionen till 560miljoner kronor för nästa budgetår.FN:s kapitalutvecklingsfond () ger finansiellt och tekniskt biståndtill småskaliga investeringsprojekt som gynnar den lokala företagsamheten i deminst utvecklade länderna. Till stor del är verksamheten inriktad på attengagera kvinnor att starta och utveckla mindre företag. är den störstabidragsgivaren till fonden och svarade för en andel på . Ipropositionen föreslås att bidraget för nästa budgetår beräknas till 40miljoner kronor.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U250 anförs att regeringen föreslårnedskärningar i anslagen till vissa FN-organ som går betydligt längre ängenomsnittet för andra nedskärningar. Därtill skall läggas effekten av attanslag till FN beräknas i dollar, vilket efter den svenska kronans fall innebäratt värdet av de svenska bidragen nu sjunker kraftigt. Regeringens prioriteringkan inte accepteras säger motionärerna.För UNDP som drabbas mycket hårt innebär enligt motionärerna regeringensförslag att bidraget skärs ned med sammanlagt från ett budgetår till ettannat (i nedskärning samt i devalveringseffekt). Motionärernaföreslår därför att bidraget till UNDP skall räknas upp med 40 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag vilket innebär ett bidrag om totalt 600miljoner kronor.Vänsterpartiet hävdar i motion U233 att de i propositionen föreslagnanedskärningarna är ett uttryck för att regeringen sluter upp bakomVärldsbankens ledarskap i FN-organen -- framför allt i UNDP som försökerreducera till förmån för Världsbanken.I motion U235 (nyd) erinras om att är den största bidragsgivaren tillUNDP och bidrar av budgeten. Motionärerna anser att det inte finnsnågot skäl för att skall stå för så stor del av budgeten och föreslåren minskning av bidraget med 510 miljoner kronor.I samma motion föreslås att bidraget till UNCFD skall reduceras med 30miljoner kronor till totalt . Motionärerna påpekar attSverige är största bidragsgivare och svarar för av budgeten.UtskottetUtskottet har understrukit värdet av deinternationella biståndsorganens verksamhet. UNDP har en viktig uppgift attstödja utvecklingsländerna att ta ett eget ansvar för sin utveckling samt attsamla FN-systemet för gemensamma insatser. Utskottet vill dock erinra om vadsom anförs i propositionen om behovet av en effektivisering och en aktivarestyrning på policynivå av UNDP:s verksamhet.När det gäller regeringens budgetförslag har utskottet i det föregåenderedovisat att de bidragsminskningar som drabbar flera av biståndsprogrammenfrämst har sin i grund det rådande svåra budgetläget.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens medelsförslag och avstyrkermotionerna U233 (v) yrkande 27, U235 (nyd) yrkande 2 (delvis), och U250 (s)yrkande 18.FN:s befolkningsfond ()Propositionen (s. 81)() är den centrala organisationen församordning och finansiering av bistånd inom FN-systemet på befolkningsområdet.UNFPA svarar för biståndsinsatser samt främjar och samordnar befolkningsprograminom FN-systemet.I propositionen föreslås att bidraget till UNFPA skall utgå med 140 miljonerkronor för /94.Sammanfattning av motionernaI motion U233 (v) föreslås att bidraget till UNFPA höjs med 10 miljonerkronor utöver regeringens förslag.Även i motion U235 (nyd) föreslås en anslagshöjning med l0 miljoner kronor.Motionärerna anför att befolkningsfrågan förmodligen är utvecklingsländernasallra största problem och att FN på allvar måste ta itu med denna fråga.UtskottetFN:s befolkningsfond har en viktig roll att fylla när det gäller att stödjau-ländernas ansträngningar att bygga upp egen kapacitet för effektiva programpå befolkningsområdet. I propositionen understryks att UNFPA:s ledande funktioninom FN-systemet bör stödjas och dess samarbete med både FN-organisationer ochenskilda organisationer framhållas, t.ex. samarbete med Internationellaframiljeplaneringsfederationen.I propositionen föreslås också en i jämförelse med andra anslag mindreminskning av bidraget med till totalt 140 miljoner kronor.Utskottet godtar regeringens medelsförslag och avstyrker därmed motionernaU233 (v) yrkande 28 och U235 (nyd) yrkande 2 (delvis).FN:s barnfond ()Sammanfattning av propositionen (s. 81--82)verksamhet har tre viktiga funktioner. har en katalytiskroll som rådgivare och policyskapare. Ett exempel härför är arbetet medkonventionen om barnens rätt och världstoppmötet för barn. Inom ramen förprogramverksamhet gör omfattande insatser för bl.a. hälso- och sjukvård,vattenförsörjning och utbildning. Vidare deltar i katastrofinsatser.I propositionen uttalas att främsta mål måste varautvecklingsinsatser. Vidare framhålls att behovet av nya mer ändamålsenligastyr- och finansieringsformer framstår som påtagligt i det aktiva samarbetetmellan , andra länder och . Under förra budgetåret uppgickSveriges totala bidrag, inkl. tilläggs- och katastrofbidrag över SIDA:s anslagtill , en ökning med 51 miljoner från /91.Av totala inkomster från regeringar och mellanstatligaorganisationer stod för . För /94föreslår regeringen ett bidrag om vilket innebär enminskning med i förhållande till innevarande budgetår.MotionernaI den socialdemokratiska partimotionen U250 föreslås en höjning av bidragetmed utöver regeringens förslag. Motionärerna påpekar att denföreslagna bidragsminskningen slår mycket hårt då bidragen till FN-organenberäknas i dollar. Genom kronans minskade värde kommer bidragen att urholkaskraftigt.I motion U233 (v) föreslås ett bidrag om vilket är 50miljoner kronor mer än vad regeringen förslagit.I motion U235 (nyd) föreslås att bidraget skall minskas med 100 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att flera europeiskastormakter inte finns med bland de större givarna och att inte kanvara bäst i allt.UtskottetUnicef gör viktiga insatser för att ändra barnens villkor. Barnfondensprogramverksamhet är mest omfattande i de länder där fattigdomen är svårast,där det föds flest barn och där barnadödligheten är som högst. Unicefsamarbetar med en rad andra FN-organ, internationella och enskildaorganisationer för barnens välbefinnande och framtid.I propositionen betonas behovet av nya mera ändamålsenliga styr- ochfinansieringsformer i det aktiva samarbetet mellan , andra länder ochUnicef. Vidare framhålls att eftersträvar att skallfå ett så stort generellt bidrag som möjligt för att möjliggöra en långsiktigplanering och utveckling av verksamheten.I propositionen föreslås en minskning av det svenska bidraget till Unicef.Med hänsyn till dels att är en av de största bidragsgivarna, dels attdet utgår ett extra riktat stöd via SIDA till utvecklings- ochkatastrofinsatser godtar utskottet det föreslagna bidraget till Unicef.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna U233 (v) yrkande 29, U235(nyd) yrkande 2 (delvis) och U250 (s) yrkande 19 avstyrks.Världslivsmedelsprogrammet (WFP)Sammanfattning av propositionen (s. 83--84)WFP har en betydelsefull roll vid samordning av livsmedelsleveranser iinternationella biståndsprogram. verkar för att en större andel avvärldens sammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP och för att WFP skallkunna spela en mer aktiv roll för att lindra verkningarna av katastrofer avolika slag.Under 1991 förmedlade WFP livsmedel till drygt 40 miljoner människor, varav20 miljoner människor fick del av livsmedelsbistånd genom reguljärautvecklingsprojekt. Livsmedelsbiståndet i katastrofer och flyktingsituationerhar ökat kraftigt och utgjorde mer än hälftenav WFP:S totala livsmedelsleveranser.Det svenska bidraget till WFP utgörs av följande tre delkomponenter. Ett ordinarie bidrag till WFP:s aktiviteter på utvecklingsområdet. Tvåtredjedelar av det ordinarie bidraget är bundet till upphandling av livsmedel iu-länder med exportproduktion eller i . Bidrag till katastrof- och flyktingsituationer. Bidrag till konventionen om livsmedelshjälp.I propositionen föreslås ett bidrag till WFP om totalt 270 miljoner kronor.Sammanfattning av motionernaVänsterpartiet föreslår i motion U233 att anslaget till WFP skall höjas med15 utöver regeringens förslag.I motion Jo215 (nyd) föreslås att skall besluta att medel urbiståndsbudgeten 1993/94 får användas för utnyttjande av jordbrukets överskottsom riktad hjälp till katastrofdrabbade områden.I sin motivering anknyter motionärerna till regeringens förslag ibudgetpropositionen under huvudtitel rörande densvenska jordbrukspolitikens harmonisering med EG:s jordbrukspolitik.Motionärerna vänder sig särskilt mot kravet att av stödarealen skallanslutas till omställningsprogrammet enligt livsmedelspolitiska beslutför att erhålla ett arealbidrag. De anser att det vore bättre att temporärtbibehålla nuvarande åkerareal och använda produktionsöverskottet för riktadhjälp till katastrofdrabbade områden. Detta innebär enligt motionen att uppköpav livsmedel i första hand bör göras i Sverige.I motion U235 (nyd) uttalas att WFP har en betydelsefull roll vid samordningav livsmedelsleveranser. Motionärerna föreslår dock att bidraget av budgetskälskall minskas med 70 miljoner kronor.UtskottetUtskottet finner det i propositionen beräknade bidraget till WFP 270 miljonerkronor väl avvägt.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrker motionernaU233 (v) yrkande 30 och U235 (nyd) yrkande 2 (delvis).I motion Jo215 (nyd) föreslås att skall besluta att medel urbiståndsbudgeten 1993/94 får användas för utnyttjande av jordbrukets överskottsom riktad hjälp till katastrofdrabbade områden.Våren 1990 avstyrkte utskottet (bet. 1989/90:UU15,) motionsförslag om att detsvenska livsmedelsöverskottet skulle användas till bistånd till svältande iolika länder. Utskottet framhöll då att den svenska inställningen är attlivsmedelsbistånd endast skall ges vid akuta katastrofsituationer. Av dettaskäl bidrar t.ex. till WFP:s katastroflager. Ett stort inflöde avlivsmedel under normala situationer kan, anförde utskottet, ha den effekten attdet lokala prissättningssystemet sätts ur spel. Hjälpsändningar kan då kommaatt ersätta den inhemska jordbruksproduktionen med långsiktigt skadligakonsekvenser. Landet kan lätt bli beroende av livsmedelshjälp och den egnaöverlevnadsförmågan förändras.Vad utskottet då anförde äger alltjämt sin giltighet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Jo215 yrkande 3(nyd).FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA)Sammanfattning av propositionen (s. 84--85)har den socio-ekonomiska situationen för mångapalestinier allvarligt försämrats och många som varit självförsörjandehar tvingats söka bistånd från UNRWA som sammanlagt bistår 2,65 miljonerpalestinier. Utöver bidraget till UNRWA utgår även svenskt stöd till bilateralainsatser och katastrofbistånd till och . Regeringen föreslår ettbidrag om för nästkommande budgetår vilket innebär enminskning med i förhållande till innevarande budgetår.Sammanfattning av motionernaI tre motioner föreslås en höjning av bidraget till UNRWA utöver regeringensförslag. I motion U233 förslår en höjning med 18 milj. kr tilltotalt 148 miljoner kronor.I den socialdemokratiska partimotionen U250 föreslås en medelsram för UNRWA om145 . I motion U614 (s) föreslås att skall göra enframställning till regeringen om att bidraget till UNRWA skall höjas med 15miljoner kronor. En minskning av bidraget till UNRWA med 120 miljoner kronorförespråkas i motion U235 (nyd). Motionärerna påpekar att varden tredje största bidragsgivaren.UtskottetDet framgår av propositionen att Palestinaflyktingarnas situation fortfarandeställer höga krav på UNRWA i fråga om utbildning, hälsoinsatser och socialverksamhet. lämnar också ett stort bidrag till organisationensverksamhet. 1991 var den tredje största givaren och stod för avorganisationens budget.Utöver bidraget via UNRWA förmedlas svenskt bistånd till palestinierna genomandra kanaler, främst svenska enskilda organisationer och från det särskildabidraget till katastrofer och återuppbyggnad. Detta stöd uppgick budgetåret1991/92 till ca 20 miljoner kronor.Mot bakgrund av det svåra försörjningsläget för palestinierna på Gazaremsankommer enligt en utfästelse av utrikesministern att ge ett extrakatastrofbistånd på ca . Detta stöd kommer att kanaliserasvia de svenska organisationerna och Individuell Människohjälp somarbetar bland flyktingarna.Mot här angiven bakgrund tillstyrker utskottet regeringens medelsförslag.Härmed avstyrks motionerna U233 (v) yrkande 31, U235 (nyd) yrkande 2 (delvis),U250 (s) yrkande 20 och motion U614 (s) yrkande 10 (delvis).FN:s flyktingkommissarie ()Sammanfattning av propositionen (s. 85--86)I propositionen framhålls att den förändrade flyktingsituationen har medförtstora krav på ökade insatser från UNHCR. Enligt UNHCR:s beräkningar finns det 17 miljoner flyktingar i världen samt minst lika många internflyktingar.UNHCR har bl.a. verkat för att inom ett utvecklingsinriktat bistånd skapaförutsättningar för flyktingar att återvända. UNHCR har också i ökadutsträckning kommit att uppmärksamma flyktingkvinnornas och barnens situation.För uppskattade UNHCR behoven till 1 100 miljoner dollaroch inkomsterna till . Budgeten reguljäraprogram uppgår till . Därutöver kommer kostnaden försärskilda flyktingprogram som sannolikt kommer att uppgå till nivå,dvs. ca 700 miljoner dollar.Med hänsyn till de snabbt växande behov som UNHCR möter anser regeringen attdet är angeläget att det svenska bidraget kan bibehållas på en hög nivå. Detreguljära bidraget bör kunna användas av UNHCR för att täcka både reguljäraprogramkostnader och särskilda program.