bet · GG01LU40 · 1993-04-15 00:00:00 — Konkurs- och bolagsrättsliga frågor m.m. I betänkandet behandlar utskottet 21 motioner som väckts under innevarande om olika konkurs- och bolagsrättsligaspörsmål.De frågor som tas upp i motionerna rör bl.a. ansvarsgenombrott,aktiekapitalets storlek, kungörelsedelgivning av juridisk person, kontrollen avde personuppgifter som lämnas i samband med bolagsregistrering,konkursförvaltningen, kungörelse av näringsförbud, konkursregister, en särskildmyndighet för obeståndsärenden och skuldsanering, förmånsrätten och denstatliga lönegarantin.Över motionen om kontrollen av personuppgifter som lämnas i samband medbolagsregistrering har utskottet inhämtat yttrande från Patent- ochregistreringsverket. Utskottet förordar med anledning av motionen ettförfarande som innebär att registreringsmyndigheten i efterhand skallunderrätta den som är föremål för en registreringsåtgärd.Övriga motioner avstyrks av utskottet med hänvisning bl.a. till pågåendeutrednings- och beredningsarbete.Till betänkandet har fogats sex reservationer och två särskilda yttranden. 1992/93:L203 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om lagreglering avansvarsgenombrott.1992/93:L204 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom minimikapital i privata aktiebolag.1992/93:L205 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om ansvarsgenombrott vidkoncernförhållanden.1992/93:L210 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om hur rättssäkerheten kan förbättras, t.ex. vidbildning av aktiebolag.1992/93:L301 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att höjamaximibeloppet för statlig lönegaranti.1992/93:L305 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en ändring av delgivnings- och konkurslagarna ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:L306 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsad rätt för gamlaägarkretsen att direkt efter en konkurs driva företaget vidare utan nyainsatser av eget kapital.1992/93:L309 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att frågan om en speciallagstiftning utreds med förturför de yrkesgrupper som beroende på speciella lönesystem har stora lönesummorinarbetade vid en konkurs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändring av förmånsrättslagen.1992/93:L312 av och (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet aven skyndsam översyn av lagstiftningen rörande betalningsinställelse ochkonkurs.1992/93:L313 av m.fl. (m, fp, c, kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring avförmånsrättslagen.1992/93:L314 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens skatteskulder efterställs skulder till övrigaborgenärer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten inte skall ha bättre rätt än övriga borgenärer avseendemöjligheten att göra gällande krav mot styrelsen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten inte skall ha annan ställning än övriga borgenärerbeträffande gäldenärsbrott och återvinningsfrågor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att viss del av lönerna skall utgå före företagshypotek,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönegarantin,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om administrationen av lönegarantin.1992/93:L316 av (-) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurslagstiftningen.1992/93:L317 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa möjligheter förborgenären att tidigt väcka förslag om rekonstruktion.1992/93:L318 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ändring ilönegarantilagen.1992/93:L320 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att höja ersättningstaket i lönegarantilagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skyndsamt se över lönegarantilagen, så att intetillämpningen av lagen innebär att konkurrensvillkoren snedvrids.1992/93:L324 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för en ändrad prioritering av leverantörsfordran vid enkonkurs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att maximera prioriterade fordringsägares utbetalning till avden totala fordran vid en konkurs,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en konkursgaranti eller låneform för leverantörer vid en konkurs.1992/93:L325 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attnormalinkomsttagare bör hållas skadeslösa vid konkurser.1992/93:L326 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en myndighet förobeståndsmål och skuldsaneringsärenden.1992/93:L329 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda förutsättningarna för att sänka arvodes- ochersättningsnivån till konkursförvaltare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statens ansvar för konkursförvaltarersättningen måste begränsas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra insynen i konkursförvaltarverksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa förutsättningar så att fler kan få uppdrag somkonkursförvaltare, dvs. att förbättra konkurrensläget,5. att hos regeringen begär att det tillsätts en särskild utredningmed uppgift att utreda konkursförvaltarna och deras verksamhet.1992/93:Ju817 av m.fl. (s) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ändringar av aktiebolagslagen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att effektivare utreda misstanke om ekobrottslighet isamband med konkurs,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kungöra beslut om näringsförbud,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upprätta ett centralt konkursregister,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av revisorernas roll och uppgifter,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att begränsa möjligheten att sent under utredningenkomma med nya uppgifter om bokföringen.1992/93:A246 av m.fl. (nyd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nivån för ersättning enligt lönegarantilagen bör vara densammasom i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. I betänkandet behandlar utskottet 21 motioner om olika konkurs- ochbolagsrättsliga frågor. De frågor som tas upp i motionerna rör bl.a.aktiekapitalets storlek, kungörelsedelgivning av juridisk person, kontrollen avde personuppgifter som lämnas i samband med bolagsregistrering,konkursförvaltningen, kungörelse av näringsförbud, konkursregister, en särskildmyndighet för obeståndsärenden och skuldsanering, förmånsrätten och denstatliga lönegarantin.Utskottet kommer nedan att under skilda rubriker behandla de frågor somaktualiseras i motionerna.Bolagsrättsliga frågorAllmän bakgrundSom en allmän bakgrund till motionsyrkandena vill utskottet erinra om attaktiebolagsrätten har varit föremål för ettfortlöpande reformarbete. Ett första steg togs då betydandeförändringar vidtogs aktiebolagslag i syfte att trygga aktiebolagenskapitalförsörjning och stärka skyddet för bolagets egna kapital. Reformeninnebar också att minimigränsen för aktiekapitalet höjdes från till50000kr. ersattes aktiebolagslag med en ny aktiebolagslag(1975:1385). Lagstiftningen innebar i huvudsak en genomgripande teknisk översynav aktiebolagsrätten. Den nya aktiebolagslagen (ABL) tillkom efter samnordisktutredningsarbete och trädde i kraft den 1 januari 1977.Ändringar i ABL har därefter fortlöpande genomförts. Bland ändringarna kannämnas att bestämmelserna om skyldighet för aktiebolag att träda i likvidationdå aktiekapitalet gått förlorat skärptes . Reglerna om revision ändradesår 1982 så att det numera krävs en auktoriserad eller godkänd revisor i varjeaktiebolag. infördes bestämmelser i syfte att stärka minoritetsskyddeti samband med beslut om riktade emissioner och vid tilldelning av aktier.År 1990 tillkallades (Ju 1990:08) för att göra enöversyn av ABL. Kommitténs uppgifter är bl.a. att i samarbete med motsvarandekommittéer i och föreslå de lagändringar som erfordras med hänsyntill den pågående europeiska integrationen. Kommittén har i ett delbetänkandeföreslagit att reglerna om bundna aktier avskaffas. Förslaget har lett tilllagstiftning som trätt i kraft (prop. 1992/93:68, LU14,rskr. I samma lagstiftningsärende antogs även ett förslag om att kravet påbosättning i för vissa befattningshavare i bl.a. aktiebolag ändras tillatt gälla bosättning inom EES samt att även juridiska personer som har bildatsenligt lagstiftning i en stat inom EES under vissa förutsättningar skall kunnavara stiftare av bl.a. aktiebolag. Dessa lagändringar, som skall träda i kraftden dag regeringen bestämmer, är avsedda att bli gällande medEES-avtalet. En annan fråga som har anknytning till ABL och som ocksåbehandlades i samma lagstiftningsärende är den om möjligheten att genomkungörelsedelgivning delge en juridisk person som saknar en registrerad behörigställföreträdare. Delgivningslagen ändrades så att det skall vara möjligt attunder närmare angivna förutsättningar använda kungörelsedelgivning om enjuridisk person i strid med gällande bestämmelser saknar registrerad behörigföreträdare. Även denna regel skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer.Aktiebolagskommittén har i ett avlämnat delbetänkande,Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83), lagt fram ytterligare förslag till denanpassning av den svenska lagstiftningen till EG-rätten som följer av åtagandeni . I betänkandet behandlas implementeringen av EG:s bolagsdirektiv1, 2, 3 och 12 i svensk rätt genom ändringar i ABL. Utredningen föreslår tvåalternativ för den som önskar driva verksamhet i bolag utan personligtbetalningsansvar för bolagets förpliktelser. I förslaget skiljs mellan "publikaaktiebolagprivata aktiebolag". För de publika bolagen skall enligtförslaget krävas ett aktiekapital om och för de privataminst 200000kr.AnsvarsgenombrottAktiebolag är ett från sina ägare fristående rättssubjekt. Som ettgrundstadgande i ABL är inskrivet att delägarna inte har något personligtansvar för bolagets förpliktelser. Från denna princip finns några i lag angivnaundantag. Sålunda gäller enligt 13kap. 2§ ABL under vissa förutsättningarett personligt betalningsansvar för styrelseledamöter och andra -- t.ex.aktieägare -- som inte iakttar sina förpliktelser då förutsättningar förlikvidation av bolaget föreligger. ABL innehåller vidare bestämmelser omskadeståndsansvar för bl.a. styrelseledamöter och aktieägare gentemot bolagetoch dess borgenärer. För bolagets obetalda skatter kan den som företräderbolaget bli personligen ansvarig enligt särskilda författningar. Härjämte finnsbestämmelser om skyldighet att återbära från bolaget olovligt utdelad vinst.Vid sidan av de nämnda lagreglerna har i rättspraxis ett personligtbetalningsansvar ålagts aktieägare.Betalningsansvarskommittén tillkallades 1984 på begäran av (bet. LU1982/83:16) med uppdrag att utreda frågor om betalningsansvar för skulder iaktiebolag och ekonomiska föreningar m.m. Kommittén avlämnade 1987 sittbetänkande (SOU 1987:59) Ansvarsgenombrott m.m. med förslag om bl.a. regler iABL som innebär att en delägare i ett aktiebolag i vissa undantagssituationerskall kunna bli solidariskt betalningsansvarig för bolagets skulder(ansvarsgenombrott).Våren 1991 beslutade den dåvarande regeringen att inhämta Lagrådets yttrandeöver ett förslag till ändringar i ABL och lagen om ekonomiska föreningar som ihuvudsak byggde på betänkande. Förslaget möttekritik av Lagrådet. Något förslag till lagstiftning om ansvarsgenombrott pågrundval av det kritiserade förslaget lades därför inte fram. För att ommöjligt precisera förutsättningarna för ansvarsgenombrott ytterligare beslutadeden dåvarande regeringen om tilläggsdirektiv med denna innebörd tillAktiebolagskommittén (dir. 1991:89).Den nuvarande regeringen har genom ytterligare tilläggsdirektiv tillAktiebolagskommittén avfört frågan om ansvarsgenombrott från kommitténs uppdrag(dir. 1991:98). Som motivering anges att i rättspraxis har godtagitsansvarsgenombrott i några få, mycket speciella fall då det inte har ansettsacceptabelt att upprätthålla principen om frihet från personligtbetalningsansvar. Det finns, anförs det vidare, inget som tyderpå att det skulle föreligga behov av att införa särskilda lagregler omansvarsgenombrott.I motion L203 av och () anförs atträttsläget beträffande ansvarsgenombrott är oklart eftersom antalet rättsfalldär ansvarsgenombrott konstituerats är litet. Enligt motionärerna börförutsättningarna för ansvarsgenombrott preciseras i lag så att en enhetligrättstillämpning kan komma till stånd. Skälen för att överväga frågan omansvarsgenombrott har enligt motionärerna blivit starkare genom utvecklingen avden ekonomiska brottsligheten. I motionen föreslås därför attAktiebolagskommittén på nytt får i uppdrag att -- i enlighet med tidigaremeddelat tilläggsdirektiv -- utreda frågan. I motion L205 framhåller sammamotionärer att utredningen om ansvarsgenombrott bör avse ävenkoncernförhållanden. Även i motion Ju817 av m.fl. (s)föreslås att på nytt får i uppdrag att komma med förslagtill lagstiftning om ansvarsgenombrott (yrkande 10 delvis).Motionsyrkanden med samma innehåll som de nu aktuella behandlades avutskottet så sent som i det av godkända betänkandet1992/93:LU14. Utskottet underströk därvid principen om personlig ansvarsfrihetför bolagets förpliktelser och dess betydelse för företagen och näringslivetsamt framhöll att de fall då principen genombrutits i rättspraxis är få tillantalet och avser speciella situationer. Någon rättsosäkerhet kunde enligtutskottet knappast anses föreligga, och utskottet delade därför regeringensbedömning att behov av att införa särskilda regler om ansvarsgenombrott saknas.Utskottet avstyrkte således bifall till motionerna.Utskottet har -- -- ingen annan uppfattning. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna L203, L205 och Ju817 (yrkande 10 idenna del).Översyn av revisorsrollenI motion Ju817 av m.fl. (s) begärs en utredning avrevisorernas roll och uppgifter (yrkande 16). Motionärerna framhåller attrevisorerna borde åläggas att anmäla ekonomisk brottslighet, exempelvisförskingring, till åklagare.Utskottet behandlade i betänkandet 1991/92:LU10 en motion med begäran om enöversyn av revisorsrollen i syfte att stärka revisorns roll. Utskottet erinradedärvid om att enligt sina direktiv (dir. 1990:46) skallöverväga revisorsrollen med utgångspunkt i bl.a. EGs åttonde bolagsdirektivfrån om auktorisation och godkännande av revisorer i public resp.private companies. I direktiven uttalas att revisorernas roll och kontakternamed företagsledningen blivit av allt större betydelse för bolagsorganensmöjligheter att balansera varandra och de olika aktieägarintressena. Det ärenligt direktiven av central betydelse att revisorn intar en självständigställning gentemot dem han skall granska och i förhållande till bolagsstämmanså att han kan agera opartiskt vid granskningen. Att revisorerna skall inta ensjälvständig ställning även i förhållande till bolagsstämman sammanhänger medatt revisorernas uppgift inte bara är att beakta aktieägarnas intressen. Detåligger revisorerna att också ägna uppmärksamhet åt i vad mån bolagsledningenbeaktat samhällets, de anställdas och borgenärernas intressen. Revisorerna hardärutöver, framhålls i direktiven, även ett ansvar mot den aktieplacerandeallmänheten. Kommittén bör överväga om om tillsättande ochentledigande av revisorer är utformade så att de befrämjar att revisorernautför sina funktioner med självständighet och auktoritet.Utskottet kan konstatera att en översyn av revisorsrollen enligt den lämnaderedogörelsen redan pågår. Det saknas enligt utskottets mening därför anledningatt ta ytterligare utredningsinitiativ om revisorernasuppgifter. Någon åtgärd i frågan är därför inte påkallad, ochutskottet avstyrker bifall till motion Ju817 yrkande 16.Aktiekapitalets storlek m.m.Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen höjdes minimigränsenför aktiekapitalet från 5000kr till 50000kr. I motion L204av och () anförs att regeringensnarast bör lägga fram förslag om höjt minimikapital för aktiebolag till minst200000kr för privata bolag. Motionärerna anser att Aktiebolagskommitténsförslag med ett krav på endast 100000kr i aktiekapital för privataaktiebolag är synnerligen lågt, sett i ett internationellt perspektiv. Imotionen framhålls att aktiekapitalet har en viktig funktion när det gäller attmotverka den ekonomiska brottsligheten. Den effekten skulle enligt motionärernaurholkas om minimikapitalet bestäms till 100000kr. Även i motion Ju817av m.fl. (s) tas frågan om aktiekapitalets storlek upp (yrkande10 delvis). Motionärerna anför att det är av vikt att arbetet med att se överaktiebolagslagen prioriteras. De framhåller därvid särskilt frågorna om enhöjning av gränsen för minsta tillåtna aktiekapital och en översyn av reglernaom låneförbud och olovlig vinstutdelning. Även skyddet för aktiekapitaletbehöver enligt motionärernas uppfattning ses över och likvidationsförfarandetmåste göras väsentligt snabbare.Aktiebolagskommittén har som ovan angetts i sitt lämnadedelbetänkande Aktiebolagslagen och EG lagt fram förslag om bl.a. nya regler omminsta tillåtna aktiekapital i publika resp. privata aktiebolag. De frågor som tas upp i betänkandet övervägs förnärvarande i , och enligt vad utskottet har inhämtatkommer förslag till lagstiftning i dessa frågor att föreläggas underhösten 1993. I det pågående arbetet övervägs bl.a. frågan om kravet påaktiekapitalets storlek i ljuset av de synpunkter som framkommit underremissförfarandet. Utskottet utgår ifrån att även de synpunkter som förs fram imotionerna beaktas i det sammanhanget. arbetar nu vidaremed de frågor som inte har ett samband med den europeiskaintegrationsprocessen. I det sammanhanget kommer kommittén att behandla deövriga bolagsrättsliga frågor som aktualiseras i motion Ju817. Resultatet avdet arbetet kommer att presenteras i kommitténs slutbetänkande, som beräknasbli framlagt under 1994.Med hänvisning till de överväganden som sålunda sker i olika sammanhang av dei motionerna aktualiserade spörsmålen anser utskottet att någon riksdagensåtgärd med anledning av motionerna inte är erforderlig. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motionerna L204 och Ju817 yrkande 10 i denna del.Delgivning med juridiska personerEnligt 8kap. 11§ aktiebolagslagen företräder styrelsen ettaktiebolag och tecknar dess firma. Styrelsen kan dock bemyndigaenskild styrelseledamot, verkställande direktör eller annan attföreträda bolaget och teckna dess firma såvida inte förbudhäremot intagits i bolagsordningen.Ett aktiebolag skall enligt 8kap. 15§ aktiebolagslagen förregistrering anmäla vem som utsetts till styrelseledamot,verkställande direktör, suppleant och firmatecknare samt avvilka och hur bolagets firma tecknas. Anmälan görs första gången när bolagetanmäls för registrering och därefter genast efter det att ändring inträtt i deifrågavarande förhållandena.Vidare skall ett aktiebolag efter den ordinariebolagsstämman till registreringsmyndigheten sända in en aktuellförteckning över bolagets ledamöter, verkställande direktör,suppleanter och firmatecknare (8kap. 15§ sista stycketaktiebolagslagen). för aktiebolag ärPatent- och registreringsverket.Ett nybildat aktiebolag blir särskilt rättssubjekt i och medatt det registreras. Aktiebolaget upphör vanligen att vararättssubjekt genom likvidation. Under likvidationen är bolagetett rättssubjekt, där styrelsen ersatts av likvidatorer. I vissa fallföreligger en likvidationsplikt. Ett sådant fall är då bolagets eget kapitalunderstiger hälften av det registrerade aktiekapitalet (13kap. Skyldighet att träda i likvidation föreligger också bl.a. dåbolaget saknar till () anmäld behörigstyrelse eller verkställande direktör (13kap. Om bolagsstämmaninte tar konsekvenserna av den föreliggande situationen och beslutar attbolaget skall träda i likvidation finns möjlighet för rätten att besluta omtvångslikvidation.Om delgivning skall ske av handling i mål eller ärende hos domstol ellerannan myndighet skall delgivningen ske enligt bestämmelserna i delgivningslagen(1970:428). Därvid gäller att delgivning med annan juridisk person än statensker genom att handlingen överlämnas till någon som har rätt att företräda denjuridiska personen eller, om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem.För aktiebolag innebär regleringen att varje styrelseledamot är behörig att taemot delgivning på bolagets vägnar, oavsett om han är firmatecknare eller ej.Som framgått av redovisningen ovan anger i regel aktiebolagsregistret vilkapersoner som ingår i ett bolags styrelse och som alltså är behöriga att ta emotdelgivning med bolaget. Styrelsens sammansättning kan emellertid ha ändratsutan att detta hunnit återspeglas i registret. I sådant fall får (se Högstadomstolens avgörande NJA 1979 s. 655) anses gälla att delgivning skall ske mednågon som vid tillfället faktiskt tillhör bolagets styrelse eller eljest ärbehörig att företräda bolaget, oavsett om registrering ägt rum eller ej. Irättsfallet uttalade att det emellertid måste ställas storakrav på bevisningen när det hävdas att vad som finns antecknat iaktiebolagsregistret inte överensstämmer med de verkliga förhållandena.Möjligheten att tillgripa kungörelsedelgivning beträffande en juridisk personregleras i 15§ delgivningslagen. En tillämpning av bestämmelsen förutsätteratt det finns en bestämd person, t.ex. en styrelseledamot i ett bolag, medvilken delgivning skall ske och som det av angivna skäl inte går att nå fördelgivning i annan ordning. Om det inte finns någon uppgift om vem som ärbehörig att motta handlingar för den juridiska personens räkning saknas detdärför möjlighet att delge ansökningen genom kungörelse med stöd av 15§.I motion L305 av och () anförs bl.a.att det allt oftare visar sig att bolag inte kan delges t.ex.betalningsföreläggande eller lagsökning eftersom bolaget saknar registreradstyrelse och det i övrigt inte ens finns någon som är behörig att ta emothandlingar för bolagets räkning. I sådana fall ser sig borgenärerna oftanödsakade att starta en tidsödande likvidationsprocess för att få en likvidatorutsedd, vilket leder till stora förluster. Detsamma gäller när enkonkursansökan av angiven anledning inte kan delges med gäldenären. Härigenomförsvåras enligt motionärerna möjligheterna till återvinning i konkursen,eftersom gäldenären på detta sätt kan förhala fristdagen, dvs. den dag frånvilken återvinningsfristerna räknas (normalt dagen då ansökan om gäldenärensförsättande i konkurs kom in till rätten, 4kap. 2§ första stycketkonkurslagen). I motionen anförs att vissa lagändringar måste vidtasför att komma till rätta med de angivna problemen. Sålunda bör delgivningslagenändras så att delgivning kan ske med såväl behörig företrädare som registreradföreträdare för en juridisk person. Kungörelsedelgivning bör få användas när enjuridisk person saknar registrerad företrädare.