bet · GG01AU11 · 1993-03-11 00:00:00 — Är det skolan somdet är fel på, eller är det företagen som inte klarar deninternutbildning som de skall bedriva för att människor skallklara de nya jobben?Jag har en annan kort fråga som gäller någonting helt annat.Jag arbetar i mitt andra jobb mer med industriell ekonomi. Därtalar man mycket om industriell utveckling och innovation. Imånga diskussioner hamnar vi i föreställningarom att samspelet mellan stat och näringsliv var viktigt förframväxten av många stora svenska industrier -- Asea, ,kanske byggindustrin, läkemedelsindustrin. Jämförelsen med Japanligger nära till hands. Det är en bild som skiljer sig kraftigtfrån den betoning av spontanitet i den industriella utvecklingensom framhöll. Jag undrar om tanken om den gamlamodellen här har att göra med en mer planerad samverkan ochstatlig upphandling i fråga om stora produktionssystem ochstatlig industripolitik.Gunnar : Jag börjar med frågan om samspelet medstaten. Här har vi en långsiktig fråga framför oss. På IUI harvi hållit på med detta i olika sammanhang och i många omgångar,i stora forskningsprojekt . Vi har intervjuatföretag. Det går inte att driva ett väl dokumenterat argumentsom talar för långtgående industripolitik.Naturligtvis har statlig upphandling i olika former spelat enroll för industriell utveckling. Men det finns också andravarianter, där stora företag hjälpt fram mindre företag, därstora företag fört den industripolitik som . På den punkten finner vi bättre exempel i tidigareskeden i svensk industriell utveckling. Det är ett pessimistisktsvar. Det vore ju trevligt om det fanns en rak politisk lösning.Spontanitet får vi definitivt inte tappa bort iindustripolitiken. Tappar vi bort den, då händer det ingenting.Det är väldigt viktigt med individuellt agerande, att individertar initiativ och även får göra rejäla fel. Tappar vi bortspontaniteten via politiken förstör vi.När man håller ett föredrag kör man över enmassa nyanser. Kompetens är väldigt heterogen. Det finns mycketstora variationer, differentiering, i specifikationen av denmänskliga kompetensen, särskilt när man lärt sig jobbet,utvecklat sig och rört sig mer. Kompetensens värde beror på vadman befinner sig på för jobb. Man kan ha en specifikation sominte passar för just det jobbet. Man kan plötsligt bli mycketmer produktiv om man bara byter jobb.Mitt svar på frågan är alltså att det gäller att fåarbetsmarknaden att fungera. Då kommer delar av debristsituationer som vi talar om att försvinna av sig själva.Arbetsmarknaden har en viktig funktion att fylla när det gälleratt se till att människors specifikation och jobbensspecifikation passar ihop. Det är svårt, ofta omöjligt, attanpassa jobbens specifikation till människorna. Jag tror att jagdärmed har svarat på frågan.Beträffande tryggheten på arbetsmarknaden tror jag att maninte får vara för trygg, åtminstone inte känna sig för trygg.Samhället är också konstruerat så att människor skall kunnafungera under ett visst mått av otrygghet; det är stimulerande.Därför vill jag betona behovet av en annan typ avförsäkringssystem, socialförsäkring, som bättre än det nuvarandeskulle tillgodose effektiviteten i produktionen. Det finnsväldigt mycket att göra där. Vi har överförsäkrat oss på förmånga håll.Familjen utgör naturligtvis en del av tryggheten. Där har jagen del mycket speciella synpunkter, eftersom jag är ganskagammalmodig i vissa avseenden, som inte särskilt mycket byggerpå forskning. En fungerande familj, både ochunder resten av livet, spelar en stor roll för den mänskligastabiliteten och benägenheten att satsa långsiktigt ochuthålligt på olika områden. Det gäller inte bara ekonomin utanäven andra saker. Där håller jag helt med er. Jag tror attfamiljen spelar en väldigt stor roll. Vi har organiseratsamhället ekonomiskt -- ännu mer i -- så attvi bryter sönder familjen. Det tror jag inte är bra för vare sigden humana eller den ekonomiska sidan. Därmed är vi inne på enmycket viktig fråga där jag inte har de kunskaper som krävs föratt kunna besvara era frågor.Jag tror att tog upp frågan om att vi harfått ett kortsiktigt samhälle. Ekonomin fungerar under ett förkort perspektiv, det kanske ni känner igen i politiken. Man kanpå många olika sätt institutionalisera kortsiktigheten iekonomin och därmed förhindra långsiktiga beslut.Finansmarknaden har klandrats för att ha drivit fram ettkortsiktigt tänkande i industrin. Jag är beredd att köpa en delav detta argument. Vi har i politiken ett treårsperspektiv.Värdet av att satsa långsiktigt och låta en del otrevligasaker hända nu men positiva saker är svårt attbedöma.Å ena sidan handlar det om värderingar, attityder ochförväntningar, alltså vad vi har att se fram emot. Det ärsjälvfallet viktigt att man har någonting stort att se fram emotom man skall våga göra långsiktiga åtaganden. Ett samhälle somt.ex. inte sköter om sina gamla väl förstör mycket lättlångsiktigheten. Det är viktigt inte minst . Detta liggerockså i samhällets försäkringsproblem.Å andra sidan bestämmer värderingar individers vilja att vågaexpandera och skapa industrier. Jag kan bara hänvisa till enstudie om hur såg ut före den industriella revolutionenoch hur det ser ut . vill man bo på landet, leva ettlugnt liv, leva på räntor. I beskrivningen av den industriellarevolutionen i bestod befolkningen av krämare ochäventyrare, som var beredda att ta stora risker och göra mångafel och som drev fram den utveckling som vi kallar denindustriella revolutionen. Det fanns en avigsida också i densnabba industriella utvecklingen. Den var att den sociala sidanblev lidande.Många ser nu i vissa länder en förnyad industriell revolutionpå gång och ser fram emot detta. Vi får hoppas att den nyatekniken kommer att inverka positivt på men det är intealls säkert att kompetensen finns. Ett land kan mycket välpasseras av en ny industriell revolution. Vi står förmodligen ibörjan av någonting nytt när det gäller den industriellautvecklingen och klarar vi inte anpassningen får vi ingentillväxt, bara de sociala problemen när svenska företag slås ut.Jämfört med vad vi ser hända inom vissa avgränsadeindustrier var tillväxten i svag och långsam. Den ärdokumenterad inom de speciella områden där det hände väldigtmycket. Men i den engelska ekonomin under den industriellarevolutionen låg tillväxten under vad vi har haft under 80-taleti svensk industriproduktion. Det kan vi lägga på minnet.Det talades om enkla arbetsuppgifter. Det kommer alltid attfinnas många enkla arbetsuppgifter i en ekonomi. Vad vi hargjort i via skattesystemet och lönebildningen är att vihar flyttat många tjänster som tidigare kunde hyras i marknadenin i hemmen. Ingen har väl råd att betala löner och skatterprivat.En del av dessa jobb -- det här är en del av strukturproblemet-- kan flyttas till andra länder. Jag har hafttillfälle att studera . En betydande del av svensk enkeltillverkningsindustri kommer att flyttas dit när ekonomin börjarfungera i de baltiska länderna. Det kommer då inte att bliroligt för svenska underleverantörer. Men det här skall vi sefram emot som en möjlighet för och för , och detdet kan gå väldigt fort. Då måste annan industri växa fram iSverige för att ta över. Det kommer inte att vara samma typ avindustri, utan det kommer framför allt att vara merkompetenskrävande industri. Därför är kompetensutvecklingen iSverige så viktig.Ingela : Det var ytterligare en fråga om huruvida nilitar på oss politiker eller inte, eller omvänt: Gör vi som nitycker?Gunnar : Vi ekonomer vill gärna bli tagna påallvar. Men eftersom vi säger så många olika saker kan det varasvårt att följa oss. Inte desto mindre är det naturligtvis såatt vi ibland föreslår saker, unisont, somförmodligen är viktiga på lång sikt men som är ganska otrevligapå kort sikt. Vi behöver inte sköta den kortsiktigaanpassningen. Då ser vi naturligtvis den politik som förs somett hinder för att få en långsiktig lösning till stånd. På denpunkten är långsiktigheten förmodligen mycket viktig.De exempel som vi kan ta från den ekonomiska historien visar,att det går att göra ett halvfattigt land av ett en gång riktland. Men det tar väldigt . Det är nästa generation somfår ta kostnaderna. Räknar vi på under 20 och 30 årtillbaka i tiden har vi redan exploaterat nästa generation iförhållande till de förmåner våra föräldrar gav oss. Det är intebra.Ingela : Jag tackar , och jag villäven tacka de övriga medverkande som har hörsammat vår inbjudanoch ställt sig till förfogande för att ge sina synpunkter på huren framtida arbetsmarknad skulle kunna se ut och vilka krav somkan ställas för att den skall bli sådan som vi skulle vilja haden. Det har varit en spännande dag. Det sista som GunnarEliasson sade om att det har varit litet olika bud stämmer ocksåbra på vad som har sagts här . Det var vad vi själva badom. Det kommer naturligtvis att dröja ett tag innan allt som harsagts här har sjunkit ner. Eftersom vi kommer att få enskriftlig dokumentation, får vi möjlighet att i efterhandstudera det som har sagts.Det är några saker som jag utan att försöka göra enuppsummering fäst mig vid . En sådan sak är att detär viktigt när det gäller kompetens, forskning och utvecklingatt lyfta fram spjutspetsar i , men att vi absolut intefår glömma bort basen. Jag har också noterat att många har talatom incitament och att det är viktigt att föra in rätt incitamenti systemen men att vi också mycket noggrant bör analysera vilkadessa incitament bör vara innan vi för in dem i olika system.Det gäller allt från att förändra arbetsorganisationen med hjälpav lagstiftning eller annat till utbildningssystem ochsocialförsäkring i vid mening.Pär Skedinger var inne på frågan om regionala löneskillnader,på vilket sätt det skulle ge oss varaktiga arbeten. Med respektför alla er övriga är det nog han som har kastat in den störstadunken bensin i dagens debatt. Det är ingen nackdel. Jag ärövertygad om att det kommer att föras en mycket omfattandediskussion om detta även framöver.Sonja Rembo tog upp en sak som jag tycker är oerhört viktig,nämligen att vi inte får låta oss styras av myter utan vi skallanvända oss av fakta. På det svarade någon att fakta måsteanalyseras och sättas in i sitt sammanhang. Det är naturligtvisgenerellt väldigt viktigt, men inte minst viktigt nu när vi somsitter som ledamöter och suppleanter i arbetsmarknadsutskottetskall ge oss i kast med det kortsiktiga arbetet, nämligen nästabudgetår, och välja rätt när det gäller arbetsmarknadspolitiskainstrument och ställa krav på dem. Vi är i den meningen i ettsnävt men inte desto mindre hett område. Vi har alltså lagt denhär seminariedagen så i tiden att vi skulle få litet grand medoss i bagaget inför det korta perspektivet. Tanken för oss varatt kunna använda oss av det här för att kunna se litet /94. Det gäller både sysselsättning,arbetsmarknad, arbetsorganisation och naturligtvis frågornakring lönepolitik och sådant.Marianne Frankenhaeuser sade att vi måste ge människan modetatt misslyckas. Som politiker skall vi nog försöka skaffa ossmodet att då och då misslyckas. har vi kanskeintrycket att omvärlden tycker att vi alltid misslyckas. Men detfår vi leva med.I ett annat sammanhang var det någon som sade att om man sermänniskan som enbart två händer, får man en människa med enbarttvå händer. Om man vill se människan som helhet, måste man ocksåskapa förutsättningar för att människan skall kunna få vara hel.Det kan vara en god ambition när vi framöver skall tala omarbetslivspolitik. Då hoppas jag att det i det kortaperspektivet ändå inte blir så som varinne på, nämligen att människor ständigt lever med andan ihalsen.Jag hoppas att det som vi var inne på sist blir något avnyckelorden så att vi i andra sammanhang, även om det kanskeinte precis gäller arbetsmarknadspolitik, exempelvis i fråga omnyetablering, omorganisation, förnyelse, effektiv drift och ensund avveckling av företagen, finner former för att nå målet iarbetsmarknadspolitiken: att skapa en trygghet i förändringenför den enskilde löntagaren och att tryggheten blir sådan vågar ta språnget. Vi har ofta haft diskussioner iarbetsmarknadsutskottet just med denna utgångspunkt, dvs. att vitycker att arbetsmarknadspolitiken skall bidra till förändringoch utveckling men att den enskilda människan skall kännatrygghet i den förändringen och våga ta språnget.Jag vill tacka arbetsmarknadsutskottets ledamöter och övrigasom har varit med och hörsammat vår inbjudan fråndepartement, institutioner, högskolor och övriga organisationer.Jag tycker att det har varit glädjande att så många har varithär. Framför allt vill jag passa på att tacka utskottetskanslipersonal. Ni förstår att den här sortens seminarium inteförbereds och organiseras på en kafferast, utan det har varitmånga timmars förberedelse. Det som vi har varit med om ärresultatet av god omtanke och omvårdnad av dem som sköter om osstill vardags. Vi är väl omskötta. Än en gång tack till allamedverkande. Jag förklarar seminariet avslutat.Bild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bild 6Bild 7Bild 8Bild 9Bild 10Bild 11Bild 12Bild 13Bild 14Bild 15Bild 16Bild 17Bild 18Bild 19 Sammanfattning 1Propositionen 3Motionerna 4Allmän bakgrund 13Utskottet 16Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning 16Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader 24Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 25Inledning 25Åtgärdsvolym 26Utbildningsfrågor 31Beredskapsarbete 37Bidrag för att starta egen näringsverksamhet 41Arbetslöshetsförsäkringen m.m. 42Bakgrund 42Finansieringsfrågor och ersättningsnivåer m.m. 43Andra övergripande frågor rörandearbetslöshetsförsäkringen 48Arbetsmarknadssituationen för olika grupper 50Medelsanvisning 59Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 59Bidrag till Stiftelsen 59Utbetalning från Lönegarantifonden 60Hemställan 60Reservationer 661. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning(mom. 1), (s) 662. Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning(mom. 1), (nyd) 683. förvaltningskostnader (mom.2),(s) 704. Åtgärdsvolym (mom. 6), (s) 705. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning (mom. 7), (s) 716.Kompetensutvecklinginomföretagensram (mom.12),(s)717. Reglerna för företagsutbildning (mom. 13), (s) 728. Avslag på propositionen i fråga omarbetslöshetsförsäkringen m.m. (mom. 20), (m, fp, c, kds) 739.Finansieringenavarbetslöshetsförsäkringenm.m.(mom. 21), (m, fp, c, kds) 7410. Finansieringen av arbetslöshetsersättningarna på längresikt m.m. (mom. 22), (m, fp, c, kds) 7411. Ersättningsnivåer och finansiering m.m. (mom.23),(nyd) 7512. Krav på motprestation från de arbetslösa (mom.27),(nyd) 7613. Kvinnornas arbetsmarknadssituation (mom. 29), (s) 7614.Arbetsmarknadeninomdenoffentliga sektorn (mom.36, motiveringen), (s) 7715. Medelsanvisning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(mom. 37), (s) 78Särskilt yttrande1.Arbetsmarknadenförinvandrare/flyktingar (mom.33),(nyd) 78Meningsyttring av suppleant 79BilagorBilaga 1: I proposition 1992/93:100 framlagt lagförslag 81Bilaga 2: Protokoll från seminarium 82