bet · GG01UbU16 · 1993-05-25 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ca avde tidigare löntagarfondsmedlen skall användas för forskning. I enlighetmed regeringens förslag skall av medlen tillföras en stiftelse förstrategisk forskning för satsningar på i första hand naturvetenskapligoch teknisk forskning, av medlen skall tillföras en stiftelse förmiljöstrategisk forskning med uppgift att stödja forskning av strategiskbetydelse för en god livsmiljö. Regeringen hade föreslagit att avmedlen skulle tillföras en stiftelse för kulturvetenskaplig forskning ochatt denna skulle upprättas i anslutning till jubileumsfond.Utskottet föreslår att motsvarande medel i stället tillförsJubileumsfonden direkt i form av en donation. bildas ett organ för fördelningen av medlen.Med löntagarfondsmedlen skall skapas förutsättningar förforskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelse förutvecklingen av framtida konkurrenskraft. Utskottet stryker föregen del under hur viktig satsningen är för en långsiktig, positivutveckling av såväl svensk forskning som svenskt näringsliv.Socialdemokraterna motsätter sig i en reservation förslaget att användalöntagarfondsmedel för forskning och menar att medlen inte skall tas ianspråk för andra ändamål än ATP-pensionärernas välfärd. Av statsmakternabeslutade satsningar på forskning bör finansieras över statsbudgeten. Ireservationen instämmer suppleant.Denne föreslår i en meningsyttring i andra hand bl.a. att de fackligaorganisationerna skall vara representerade i stiftelsernas styrelser, atten mindre del av medlen borde användas för fasta forskningsresurser vidvissa medelstora högskolor och att de nu aktuella insatserna bordekombineras med en satsning på vuxenutbildning. Regeringen har i proposition 1992/93:171 Forskning i frontlinjendels föreslagit1. att godkänner vad i propositionen förordats omanvändningen av löntagarfondsmedel till forskning, särskilt riktlinjernaför val av och inriktning för satsningarna (avsnitt 3),2. att godkänner vad i propositionen förordats om deekonomiska och organisatoriska grunddragen för stiftelserna (avsnitt 4),3. att godkänner vad i propositionen förordats om stiftelsenför strategisk forskning (avsnitt 5),4. att godkänner vad i propositionen förordats om stiftelsenför miljöstrategisk forskning (avsnitt 6),5. att godkänner vad i propositionen förordats om stiftelsenför kulturvetenskaplig forskning (avsnitt 7),dels berett tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om6. organisatoriska frågor i samband med bildandet av stiftelserna(avsnitt 8).YttrandeFinansutskottets yttrande 1992/93:FiU5y återfinns som bilaga 1 tilldetta betänkande. 1992/93:Ub91 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning inombuller- och akustikområdet.1992/93:Ub92 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att avslår proposition 1992/93:171 i den del där avlöntagarfondsmedlen avsätts till miljöstrategisk forskning och att dessamedel i stället tillförs teknisk, medicinsk och naturvetenskapligforskning,2. att avslår proposition 1992/93:171 i den del där avlöntagarfondsmedlen avsätts till kulturvetenskaplig forskning och attdessa medel i stället tillförs teknisk, medicinsk och naturvetenskapligforskning,3. att avsätter sammanlagt ca avlöntagarfondsmedlen till en stiftelse för teknisk, medicinsk ochnaturvetenskaplig forskning med särskild inriktning på tillämpadforskning inom de angivna forskningsområdena, varvid tyngdpunkten skallligga på att få över forskningsresultaten i kommersiell exploateringgenom t.ex. nära samarbete med teknikparker, utvecklingsfonder ochnäringsliv,4. att , vid avslag på yrkande 3, även avslår övriga delar iproposition 1992/93:171,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ledamöterna till styrelserna skall rekryterasexternt på marknadsmässiga villkor efter meriter och inte tillsättasgenom s.k. politiska utnämningar,6. att beslutar att forskningsstyrelserna endast får utdelarealavkastningen till forskningen varje år.1992/93:Ub93 av () vari yrkas att uttalaratt forskning och forskarutbildning om buller bör stärkas i enlighet medvad i motionen anförts.1992/93:Ub94 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1992/93:171,2. att antar förslaget till ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden (APR) enligt bilaga 1.1992/93:Ub95 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av framtidssatsningar som kan ge ny kunskapför fler arbetstillfällen, bättre miljö och ökad förståelse församhälleliga och kulturella samband,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den föreslagna endast bör vara ettriktmärke,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de föreslagna stiftelsernas verksamhet skallkunna prövas kontinuerligt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det i de föreslagna stiftelsernas styrelser börutses representanter från de fackliga organisationerna,5. att hos regeringen begär förslag om fastaforskningsresurser till de medelstora högskolorna enligt vad i motionenanförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten att kombinera framtidsinriktadeforsknings- och utvecklingsinsatser med satsning på vuxenutbildning.1992/93:Ub96 av m.fl. (c, m, fp, kds, v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kansliet för den föreslagna bör förläggas till . InledningLöntagarfonderna avvecklades vid utgången av genom beslut avriksdagen (prop. 1991/92:36, bet. FiU9, rskr. 92).I propositionen angavs alternativ till hur löntagarfondernas tillgångarskulle användas. Det anfördes bl.a. att de medel som inte togs i anspråkför sparstimulerande åtgärder borde användas för andra åtgärder somstimulerade tillväxten i den svenska ekonomin. Medel borde avsättas föratt främja forskning och utbildning vid främst universitet och högskolorpå områden som bidrar till en varaktig tillväxt, bl.a. miljöstrategiskoch medicinsk forskning. Frågan om hur de samlade fondtillgångarnaslutligt skulle användas borde bli föremål för fortsatt beredning.Finansutskottet anslöt sig till detta och menade att regeringen bordeåterkomma med förslag om användningen av fonderna. Förvaltningen avlöntagarfondernas tillgångar överfördes till en avvecklingsstyrelse (Fond92--94) vars uppgift blev att förbereda en total utskiftning avtillgångarna.I proposition 1991/92:92 om utskiftning av löntagarfondernas tillgångarm.m.--vilken proposition behandlades av finansutskottet --angav regeringen hur utskiftningen borde ske. Regeringenmenade att de tillgångar som frigjordes genom avveckling avlöntagarfonderna i stor utsträckning borde användas för långsiktigtkunskapssökande genom grundforskning och forskarrekrytering inom områdensom väljs utifrån bedömningar av den relevans de kan ha för utvecklingenav framtida konkurrenskraft. Detta utvecklades avutbildningsministern i en bilaga till propositionen, vari riksdagenbereddes tillfälle att ta del av vad i propositionen anförts om forskningför långsiktig kompetensutveckling. Regeringen avsåg att återkomma mednärmare förslag om användningen av löntagarfondernas tillgångar till dendel de skulle avse forskningsändamål. anslöt sig tillhuvuddragen i regeringens utskiftningsplan (bet. 1991/92:FiU21 s. 7 och12).I nu föreliggande proposition 1992/93:171 om forskning i frontlinjenframlägger regeringen sina förslag om hur löntagarfondsmedlen böranvändas för forskning. är värdet av det kapital som avsesbli använt för ändamålet ca 10miljarder kronor.Finansutskottet har yttrat sig över propositionen och den med anledningav propositionen väckta motionen 1992/93:Ub94 (s). Yttrandet återfinnssom bilaga 1.Användningen av löntagarfondsmedel till forskningInledningsvis ges i propositionen en översiktlig redogörelse för vadforskningsråd, vissa sektorsforskningsorgan och akademier har redovisatom önskvärdheten av och möjligheten till utbyggnad av forskningen inomskilda områden samt de förslag till användning av löntagarfondsmedlen somlämnats av universitet, högskolor, företag, forskargrupper, enskildaforskare, organisationer m.fl. (s. 4--6).I ett följande avsnitt görs jämförelser mellan och vissaviktiga industriländer när det gäller satsningar på forskning samtsamverkan och kunskapsutbyte mellan företag och offentligt finansieradeforskningsorgan (s.6f.). Det konstateras att program för sådanasatsningar redan har introducerats eller är under uppbyggnad i de flestaländer. Det gäller program för att stimulera forskares rörlighet, programför att ge företag incitament att samarbeta i finansiering ochgenomförande av konkurrensneutral forskning etc.I två avsnitt om svensk konkurrenskraft och svensk forskning av (s.7--11) framhålls att det krävs bredd i forskningssatsningarna såvälför att den högre utbildningen skall kunna ges en god kvalitativ bas somför att skall kunna möta nya möjligheter inom vetenskapensområde. Bredden är också en förutsättning för att resultat från deninternationella forskningen skall kunna utvecklas i vårt land. Parallelltmed detta är det enligt regeringen emellertid nödvändigt att åstadkommakraftsamling och koncentration av resurserna till särskilt lovandeområden. Detta är en förutsättning för att skall kunna stärka sininternationella konkurrenskraft, inom forskningen liksom inomnäringslivet och samhället i övrigt. Svensk forskning ställs inför en radutmaningar, och regeringen anser att löntagarfondsmedlen skapar särskildamöjligheter att möta dessa.De fondmedel som föreslås avsatta för forskning bör utnyttjasframför allt för att tillgodose kravet på att främja tillkomsten av vissasärskilt starka forskningsmiljöer och att inom dessa främjaforskarrekryteringen. I fråga om rekryteringen av forskare är detsärskilt viktigt att se till att flera kvinnor kan engageras.Regeringen föreslår nu följande när det gäller användningen avlöntagarfondsmedel till forskning:en stiftelse för strategisk forskning inrättas och tillförs avmedlen,en stiftelse för miljöstrategisk forskning inrättas och tillförs 25%av medlen,en stiftelse för kulturvetenskaplig forskning inrättas och tillförs15% av medlen.Som riktlinjer för val av och inriktning för satsningarna föreslåssammanfattningsvis följande.Resurserna bör inriktas på särskilda insatser, utöver och somkomplement till den forskning som finansieras i nuvarande former. Det ärsärskilt angeläget att med löntagarfondsmedlen skapa starkaforskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelse förutvecklingen av framtida konkurrenskraft. Resurserna bör ocksåanvändas så att tillgången på kvalificerade forskare i landet ökas. Detförutsätts att verksamhet som stöds med medel från stiftelserna normaltkommer att innefatta väsentliga inslag av handledning ochstudiefinansiering för forskarutbildning.-- De föreslagnastiftelserna har själva att göra såväl de konkretaforskningsbedömningarna som att ta ansvar för besluten.--Projekt ochprogram som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner börprioriteras.--De forskningsprogram eller forskningsområden som börkomma i fråga för stöd bör finnas inom eller i nära anslutning tilluniversitet och högskolor. Samverkan med näringslivet bör ges särskildprioritet när forskningen inom områden som är särskilt intressanta förnäringslivet kommer i fråga för stöd. Forskares rörlighet såvälinternationellt som mellan universitet/högskolor, institut och företagbör uppmuntras.--Endast i begränsad utsträckning och som en del iskapandet av en vetenskaplig miljö bör fondmedel också kunna användastill t.ex. forskning skall stödja forskning inomnaturvetenskap och teknik, men också medicin, särskilt biomedicin. Renindustriell produkt- eller processutveckling bör däremot inte bli föremålför stöd. Exempel på viktiga områden för insatser omnämns (s.15f. ).Utbildningsministern pekar bl.a. på områden som informationsteknik,bioteknik och materialteknik och framhåller dessa som exempel medmöjligheter till gränsöverskridande forskning bör särskilt stödjaforskning som bedrivs inom nätverk av samverkande forskargrupper ochinstitutioner. Huvuddelen av forskningsinsatserna bör utföras inomexisterande organisationer, i först hand inom universitet och högskolor.Även forskningsgrupper utanför universitet och högskolor bör emellertidkunna delta. Möjligheterna att uppnå industriella tillämpningar börtillvaratas. Bland de förslag till insatser som kommit in nämnsutveckling av resurssnål teknik liksom miljöanpassade produkter,konstruerade för att ge minsta miljöpåverkan och kunna återanvändas.Andra exempel på områden inom miljöforskningen som framhålls ärbevarandet av den biologiska mångfalden, utveckling av ekologisktanpassade brukningsmetoder i jordbruk, skogsbruk och fiske. Inomtransportområdet finns förslag till forskningsprogram med projekt sommotiveras av ökande krav på lägre miljöbelastning från forskning upprättas i anslutningtill Stiftelsen . Som skäl för skapandet avstiftelsen anförs att forskning inom kulturvetenskaperna är särskiltviktig i en värld som präglas av snabba tekniska, ekonomiska och socialaförändringar. Historiska och rättskomparativa perspektiv påsamhällsförändringar är betydelsefulla. De ökade internationellarelationerna skärper kraven på kunskaper i historia, kultur samträtts- och idéutveckling. Jubileumsfonden bör handha medelsförvaltningoch administration för stiftelsen, som dock bör ha en egen styrelse skildfrån Jubileumsfonden. Det sista motiveras med angelägenheten av att väljade nya stöd- och verksamhetsformer som förordas i propositionen.I motion 1992/93:Ub94 (s) yrkas avslag på propositionen (yrk.1).Motionärerna hänvisar till den överenskommelse mellan regeringen ochSocialdemokraterna som nåddes . Enligt denna skulleden utdelning av medel ur de tidigare löntagarfonderna som planerades avregeringen och Ny demokrati avbrytas och medlen skulle kvarstanna ipensionssystemet. Undantag gjordes endast för de medel som skulleanvändas till de s.k. riskkapitalbolagen och de sparpremier som vissaaktieägare redan hade tjänat in då uppgörelsen träffades. I motionenunderstryks att avvisandet av regeringens förslag inte innebär attmotionärerna vill satsa mindre på forskning och hänvisar till densocialdemokratiska partimotionen med anledning av den forskningspolitiskapropositionen (mot. 1992/93:Ub128, prop. 1992/93:170). Denforskningspolitiska betydelsen av regeringens förslag bör inteöverdrivas, anser motionärerna, som anför att direktavkastningen påaktier är låg, av aktiernas värde. Enligtmotionärerna är regeringens förslag inte förenligt med reglerna föranvändningen av löntagarfondsmedlen. Propositionen visar att skyddet förAP-fondens tillgångar är otillräckligt. Med hänvisning härtill föreslåsen ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfondeni syfte att garantera att fondmedlen, dvs. de medel som tillförtsfondstyrelserna, inte tas i anspråk för andra ändamål änATP-pensionärernas välfärd (yrk.2).I motion 1992/93:Ub92 (nyd) välkomnas koncentrerade satsningar påområden där kan ta en världsledande roll; äntligen betonas viktenav att forskningen i större utsträckning skall vara tillämpad och ske inära samarbete med näringslivet. Man har därmed inget att erinra motförslaget om en stiftelse för strategisk forskning. Däremot avvisasförslaget om de två övriga stiftelserna (yrk. 1 och 2). , svenskekonomi och miljön skulle få mer för pengarna, om även dessa stiftelsers4 miljarder kronor satsades på naturvetenskap, teknik och medicin (yrk.3). Denna andra stiftelse föreslås sålunda ha samma mål och inriktningsom den av regeringen föreslagna forskning, menmed en helt annan styrelse. Härigenom, menar motionärerna, möjliggörs ettbredare urval av projekt och större objektivitet än om en enda styrelseförfogar över samtliga medel. Stiftelsen bör särskilt sikta in sig på attfå över forskningsresultaten i kommersiell exploatering. Om riksdagenavslår dessa tre yrkanden, bör även avslå propositionen iövrigt (yrk.4).I motion 1992/93:Ub95 (v) yrkande 1 föreslås ett uttalande av riksdageni enlighet med vad i motionen anförts om behovet av framtidssatsningarsom kan ge ny kunskap för fler arbetstillfällen, bättre miljö och ökadförståelse för samhälleliga och kulturella samband. Motionärernaframhåller att strategisk forskning inom områdena naturvetenskap ochteknik är mycket viktig, inte minst för att svensk industri skall kunnamöta en internationell konkurrens. Dessutom finns det inom dettastrategiska fält också framtida möjligheter till resultat som har enpositiv inverkan för utveckling av ny miljövänlig produktion, ökadhållbarhet och minskad sårbarhet i för samhället viktiga tekniska system.Framtidssatsningar behövs för att skapa kunskap om nya produkter och nyatekniker inom produktionen. En inriktning av långsiktig karaktär gällerockså i allt väsentligt de av regeringen föreslagna områdena strategiskmiljöforskning och kulturvetenskaplig forskning.Utskottet ansluter sig till de motiveringar som regeringen anfört i denföreliggande propositionen för sitt förslag om användningen avlöntagarfondsmedel för forskning och vill därtill stryka under följande,vilket regeringen även i andra sammanhang anfört som skäl förifrågavarande satsning (jfr prop. 1991/92:92 och 1992/93:170). Det ärnödvändigt för att förstärka kapaciteten inom forskning och högreutbildning, inte minst på områden som bidrar till en varaktig ekonomisktillväxt. Med hänvisning härtill är det, enligt utskottets uppfattning,av strategisk betydelse att resurserna inriktas på särskilda insatserutöver och som komplement till den forskning som finansieras i nuvarandeformer. Medlen bör avsättas för grundforskning och forskarrekryteringinom ett begränsat antal områden, som har stor betydelse för utvecklingenav konkurrenskraft. Insatserna måste vara effektiva, och detmåste röra sig om forskning på högsta internationella nivå för att detenligt utskottets mening skall kunna motiveras att så stora resurser somdet nu är fråga om avsätts för ändamålet. vill utskottet betonaden betydelse som rekryteringen av goda forskare har för landetslångsiktiga utvecklingspotential. Löntagarfondsmedlen bör alltså användasså att tillgången på kvalificerade forskare blir väsentligt större än vadsom är fallet . Utskottet delar regeringens uppfattning att de ipropositionen angivna riktlinjerna, så långt det är möjligt och lämpligtmed hänsyn till varje forskningsområdes speciella förutsättningar, börvara vägledande för val och inriktning av satsningar medlöntagarfondsmedel.Utskottet vill härtill, bl.a. mot bakgrund av vad som anförs i motion1992/93:Ub92, framhålla följande.Ett kvalificerat utredningsarbete har genomförts för attklarlägga vad som bör göras för att inte bara lösa dagens ekonomiskaproblem utan även för att åstadkomma grundläggande förändringar i densvenska ekonomin (Nya villkor för ekonomi och politik, SOU 1993:16).Utredningen har visat på angelägenheten av breda ansatser och åtgärdermed stor spännvidd inom en rad skilda områden för att åstadkomma enlångsiktigt positiv utveckling. Strategiska insatser måste göras över enbred front. Det gäller naturligtvis, menar utskottet, även forskningen,vars insatser sålunda bör spänna över många vetenskaps- ochproblemområden.Forskning inom naturvetenskap, teknik och biomedicin får strategiskbetydelse, när den förenar hög vetenskaplig kvalitet med långsiktigtindustriell nytta. Det är naturligt att de generiska vetenskaps- ochteknikområdena tilldrar sig stort intresse i det perspektivet. Forskningtill stöd för en lägre miljöbelastning från transportsektorn är exempelpå sådan mångvetenskaplig forskning som har stor betydelse församhälle och näringsliv. En djupare kunskap om andra länders ochkulturers förhållanden är av stor betydelse för vårt lands förmåga attsamverka kulturellt, socialt och ekonomiskt med vår omvärld. Forskninginom breda kulturvetenskapliga områden kommer att kunna ge betydelsefullabidrag i detta avseende.Utskottet konstaterar att regeringens förslag om hurlöntagarfondsmedlen för forskning skall inriktas innebär insatser inomskilda områden, men med det gemensamma syftet att främja en positivutveckling av och den svenska konkurrenskraften i vid mening ochi ett längre perspektiv. Regeringen framhåller att den närmarefördelningen på forskningsområden av tillgängliga resurser givetvis ärstiftelsernas sak och ger endast för var och en av stiftelserna exempelpå vilken typ av forskningsinsatser som kan bli aktuell för att visakaraktären av verksamheten. En sådan beskrivning kan inte få någon höggrad av konkretion. Regeringens exemplifiering av insatser ådagaläggeremellertid en rad behov och möjligheter inom ett brett spektrum avforskningsområden, som är centrala för den långsiktigasamhällsutvecklingen. Enligt utskottets bedömning är således insatserinom alla de tre verksamhetsområdena viktiga för att uppnå målet attutveckla framtida konkurrenskraft. Utskottet finnerresursfördelningen mellan ändamålen rimlig med beaktande avforskningsbehoven och kostnader för olika slag av forskning.Med hänvisning till det nu anförda finner utskottet att vad somframförs i motionerna 1992/93:Ub92 yrkandena 1--3 och 1992/93:Ub95yrkande 1 i allt väsentligt är tillgodosett. Utskottet vill med anledningav den sistnämnda motionen dock stryka under vad i motionen anförs omsatsningarnas betydelse för att skapa ny kunskap och därmed åstadkommaflera arbetstillfällen. Detta senare möjliggörs av en inte barabibehållen utan även, och främst, genom ökad konkurrenskraft. Likaangeläget finner utskottet det att framhäva värdet av stiftelsernasverksamhet när det gäller en bättre miljö och en ökad förståelse för de imotionen angivna samhälleliga och kulturella sambanden, detta senare inteminst i en värld som karakteriseras av snabba omvälvningar i teknik,ekonomi och sociala förhållanden.När det gäller den i motion 1992/93:Ub94 åberopade överenskommelsenmellan regeringspartierna och Socialdemokraterna hänvisar utskottet tillvad som anförs i propositionen. Regeringen hävdar att uppgörelsen omvissa ekonomisk-politiska åtgärder innebar en överenskommelse om attsamråd skulle äga rum om löntagarfondsmedlens användning för forskning.Det konstateras nu att sådant samråd har genomförts (prop. s.4).Beträffande möjligheten att använda nu ifrågavarande medel förforskning har finansutskottet framfört följande i sitt yttrande tillutbildningsutskottet. erinrar om att det vid behandlingenav regeringens förslag till utskiftningsplan för löntagarfonderna intehade något att erinra mot huvuddragen i regeringens förslag (prop.1991/92:92, bet. Utskottet slog då fast att en del avlöntagarfondernas tillgångar borde användas för forskning. I det nuföreliggande yttrandet finner finansutskottet inte anledning att frångåsin tidigare uppfattning utan anser att utbildningsutskottet bör avstyrkamotion 1992/93:Ub94.Finansutskottet nämner att det aktuella marknadsvärdet på de tidigarelöntagarfondernas tillgångar uppgår till efter detatt medel (6,) betalats ut till riskkapitalbolag. Hurmycket som kommer att finnas tillgängligt för forskningsinsatser kan intefastställas med säkerhet förrän längre fram. Avgörande är nämligen värdetav de kvarvarande löntagarfondernas tillgångar föröverföringen, sedan avdrag gjorts för sparpremier ochfondbolagsersättningar i enlighet med tidigare gjorda utfästelser.Av propositionen framgår att stiftelserna skall vara beredda attbesluta om insatser så att forskning som finansieras med medel från detidigare löntagarfonderna kan starta under /95.Propositionen åtföljs inte av något lagförslag som gör det möjligt attdisponera medel för ändamålet. Regeringen har emellertid i proposition1992/93:231 om högskolor i stiftelseform--mångfald för kvalitetsedermera framlagt ett sådant förslag. Av lagförslaget framgår attsammanlagt högst skall föras över till de stiftelsersom nu är i fråga.