bet · GH01JuU11 · 1993-11-30 00:00:00 — För att ge underlag för mer långsiktigaställningstaganden avser regeringen att ge BRÅ i uppdrag attgöra en fördjupad utvärdering av reformen avseende såvälkostnader som effekter av denna.Utskottet utgår ifrån att frågan om kostnaderna för reformensgenomförande och finansieringen av dessa närmare kommer attbelysas budgetproposition. I det sammanhanget börockså kostnaderna för trafikövervakningen belysas. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju15 även i här aktuella delar.Motionsönskemål som tillgodosetts genom propositionsförslagenI sex motioner som väckts under den allmänna motionstiden år1993, Ju603 (fp), Ju605 (m), Ju606 (c), Ju610 (nyd), Ju638 (nyd)och Ju641 (fp), begärs ändringar av trafikbrottslagen,förverkandereglerna i 36 kap. BrB och reglerna i 3 kap. 7--8 §§BrB vilka ligger i linje med vad som föreslagits ipropositionen. Dessa motionsönskemål har således blivittillgodosedda, och utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna i dessa delar.ÖvrigtDrograttfylleriI motion Ju12 (s) krävs ytterligare utredning av frågan oms.k. drograttfylleri innebär att om påverkansrekvisitet enligt4 § andra stycket trafikbrottslagen är uppfyllt kan ansvar såsomför rattfylleri ådömas även förare som varit påverkade av annatberusningsmedel än alkohol.Utskottet har tidigare behandlat frågor om drograttfylleri,senast i samband med reform avrattfyllerilagstiftningen (1989/90:JuU2 s. 30). Ipropositionen i det ärendet uttalade dåvarande justitieministernbl.a. att hon var medveten om att det beträffande bestämmelsenom drograttfylleri fanns en rad problem, bl.a. avseendetillämpningen, vilka var värda en närmare belysning. I detärendet saknades dock enligt justitieministern underlag sommöjliggjorde några mer genomgripande överväganden i denna fråga.Utskottet hänvisade för sin del till att år1985 antagit en rekommendation om att låta utreda omfattningenav drogproblemet i trafiken i de nordiska länderna och låtautveckla metoder för en snabb och effektiv analys av förekomstenav narkotika och andra medel som verkar på det centralanervsystemet. Utskottet utgick ifrån att åtgärder, utan någrauttalanden av , skulle vidtas för att en sådanutredning som förordats av skulle komma tillstånd samt att beredningsläget beträffande drograttfylleri kundekomma att förändras i framtiden.Inom BRÅ pågår ett forskningsprojekt med siktepå att kartlägga kunskapen om droger och trafikfarligaläkemedel. Detta arbete kommer att belysa bl.a. detillämpningssvårigheter som kan uppkomma i dessa sammanhang. Enförsta del av rapporten, avseende kartläggning av kunskapsläget,beräknas vara klar i början av år 1994.I den nu aktuella propositionen har frågan om drograttfylleriinte särskilt behandlats, och utskottet finner inte skäl attgöra något uttalande i denna fråga. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju12 i denna del.Beslag av fordonI motion Ju621 (s) begärs en lagändring innebärande att detunder vissa närmare angivna förutsättningar skall bli möjligtatt tillfälligt beslagta fordon. En liknande uppfattningframförs i motion Ju646 (m) där det begärs en lagändring som gerpolisen möjlighet att omhänderta fordon i samband medtrafiknykterhetsbrott.Reglerna om beslag i RB och de regler i polislagen som harnära samband med dessa utreds avPolisrättsutredningen (tilläggsdir. Utredningensuppdrag beräknas vara slutfört senast den 1 december 1994.Det pågående utredningsarbetet bör avvaktas. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Ju621 och Ju646.Medverkan till rattfylleriI motion Ju638 (nyd) begärs en utredning om förutsättningarnaför att kunna döma en medpassagerare för medhjälp tillrattfylleri.Reglerna i 23 kap. BrB om medverkan till brott gäller enligtsin ordalydelse endast brott som är upptagna i BrB. Inomspecialstraffrätten är i princip medverkansansvaret oreglerat. Ipraxis tillämpas dock 23 kap. 4 § BrB i de fall straffskalan fördet specialstraffrättsliga stadgandet innehåller fängelse. Detär således möjligt att döma för medverkan tillrattfylleri.I en nyligen avlämnad lagrådsremiss från Justitiedepartementetföreslås för övrigt att medverkansansvaret inomspecialstraffrätten skall lagregleras.Den i motionen efterlysta ordningen gäller således redan.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju638 i denna del.Juridiskt biträdeI motion Ju638 (nyd) anförs vidare att dödsoffers anhörigaalltid bör ha rätt till juridiskt biträde när de för talan ianledning av rattfylleribrott.När det gäller ett enskilt anspråk som grundas på brott somhör under allmänt åtal är åklagaren på målsägandens begäranskyldig att i samband med åtalet förbereda och utföra ävenmålsägandens talan, om det kan ske utan väsentlig olägenhet ochmålsägandens anspråk inte är uppenbart obefogat (22 kap. 2 §RB).Enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde har målsäganden,beträffande vissa typer av brott, möjlighet att på statensbekostnad få ett eget juridiskt biträde -- målsägandebiträde --under förundersökning och rättegång. Dessa bestämmelser föreslåsbli utvidgade i proposition 1993/94:26 som för närvarandebehandlas av riksdagen.Utskottet finner inte anledning att föreslå några särskildaregler för de fall som aktualiseras i motion Ju638 och avstyrkerbifall till den.Rapport till försäkringsbolagI motion Ju638 (nyd) föreslås, som en åtgärd mot rattfylleri,en utredning om möjligheten av att till rattfylleridömdastrafikförsäkringsbolag skicka rapport om domen så attförsäkringsbolaget därigenom får möjlighet att höjaförsäkringspremien.Någon allmän skyldighet för domstolar att expediera domar tillförsäkringsbolag föreligger inte.Utskottet är inte berett att med anledning av vad som anförtsi motion Ju638 i denna del föreslå en sådan ordning. Utskottetavstyrker bifall till motionen.KörkortsfrågorI motion Ju703 (m) anförs att trafikmål och körkortsmålbör handläggas gemensamt vid en domstol.I dag handläggs trafikmål vid tingsrätt och körkortsmål vidlänsrätt.Frågan om vilken myndighet som skall handlägga mål omkörkortsingripanden har diskuterats (se bl.a.SOU 1972:70--72 Rätten till ratten och SOU 1978:27 Fortsattkörkortsreform). behandlar frågan ingående isitt betänkande (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet.Domstolsutredningen anser inte att körkortsmålen skall flyttasöver till de allmänna domstolarna utan anser att de skall liggakvar hos förvaltningsdomstolarna. I betänkandet föreslås attbeslutanderätten i första instans i fråga om körkortsingripandenskall flyttas från länsrätt till länsstyrelse och attlänsstyrelsens avgöranden skall kunna överklagas tilllänsrätten.Enligt uppgift från avses enlagrådsremiss i frågan överlämnas . Enproposition beräknas kunna lämnas till i januari 1994.Motion Ju703 bör således inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Utskottet avstyrker bifall till den.Motion Ju623 (s) tar upp frågan om s.k. utvidgadlämplighetsprövning som infördes den 1 juni 1991.Den utredning av skötsamheten i nykterhetshänseende somtidigare gjordes vid ansökan om körkortstillstånd bestod normaltav en kontroll i person- och belastningsregistret. Den 1 juni1991 skärptes dock de krav som gäller för att en person som hardömts för ett trafiknykterhetsbrott skall få körkortstillstånd.Denna s.k. utvidgade lämplighetsprövning innebär bl.a. att enperson som dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri ochdärvid haft en alkoholkoncentration om iblodet eller per liter utandningsluft till sinansökan om körkortstillstånd måste foga ett särskiltutlåtande som styrker att han uppfyller körkortslagens krav pånyktert levnadssätt.Väg- och sjöfyllerikommittén har i sitt betänkande föreslagitatt den s.k. utvidgade lämplighetsprövningen skall gälla allasom döms för rattfylleri eller grovt rattfylleri. Förslagetutreds inom Kommunikationsdepartementettillsammans med andra frågor avseende körkortsreglerna.Det fortsatta beredningsarbetet bör avvaktas. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju623 i denna del.I motion Ju639 (kds) föreslås en försöksverksamhet medinmontering av alkolås i bilar.Frågan om alkolås ingår i den översyn av körkortsreglerna somför närvarande görs i . Departementetavser att under innevarande höst ge i uppdrag attutreda förutsättningarna för ett genomförande av enförsöksverksamhet med alkolås.Det pågående beredningsarbetet bör avvaktas. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju639.EftersupningI motion Ju11 (s) tas frågan om s.k. eftersupning upp.Motionärerna önskar en lagstiftning i efter mönster avvad som gäller i t.ex. Norge.I får en förare av motorfordon inte inta alkohol ellernågot annat berusande eller bedövande medel efter en avslutad körning om han förstår eller måste haförstått att körningen kan leda till polisundersökning. Förbudetmot s.k. eftersupning gäller dock inte efter det att blodproveller alkoholutandningsprov tagits eller polisen har beslutatatt något sådant prov inte skall tas.Motioner angående eftersupning har behandlats av utskottet vidflera tidigare tillfällen, senast i samband med 1991 årsändringar i trafiknykterhetslagstiftningen (se 1989/90:JuU2, s.31 och där gjorda hänvisningar). Utskottet har därvid avstyrktbifall till aktuella motioner bl.a. med hänvisning till attproblemet med påstådd eftersupning torde vara relativt litet,sett i förhållande till samtliga trafiknykterhetsbrott samt tillatt tungt vägande invändningar av bl.a. rättssäkerhetsnatur kanåberopas mot att införa en lagstiftning om förbud moteftersupning.I propositionen anges att frågan om eftersupning i och för sigär av intresse vid övervägande av rattfyllerilagstiftningensutformning, men att denna fråga, bl.a. med hänsyn tillberedningsunderlaget i ärendet, inte kunnat prövas på ettfullständigt sätt.Utskottet som inte finner skäl att nu göra något ytterligareuttalande i frågan avstyrker bifall till motion Ju11.SjöfylleriAllmän bakgrundFrågan om en särskild bestämmelse om ansvar för onykterhettill sjöss övervägdes . Först år 1967infördes emellertid en uttrycklig bestämmelse i ämnet. Dennabestämmelse togs in i 325 § sjölagen (1891:35 s. 1) och behöllsi sak oförändrad fram till , då de nuvarandebestämmelserna om onykterhet till sjöss infördes (prop.1990/91:128, LU35).Före år 1967 lagfördes den som varit onykter till sjöss genomåberopande av den dåvarande sjötrafikförordningens bestämmelserom vårdslöshet i trafik till sjöss eller sjölagens och dåvarandesjömanslagens bestämmelser om ansvar för den som genomvårdslöshet eller försummelse i tjänsten vållat en sjöolycka.I det straffstadgande som infördes stadgades straffför den som på fartyg fullgjort uppgift av väsentlig betydelseför säkerheten till sjöss och därvid varit så påverkad avalkoholhaltiga drycker eller något annat berusningsmedel, attdet måste antas att han inte på ett betryggande sätt kunnatutföra vad som därvid ålegat honom. Straffet var böter ellerfängelse i högst . Genom lag (1986:297) omformuleradesbestämmelsen för att tydligare framhäva att den även avsåg demsom framförde fritidsbåtar.Genom ändringar i sjölagen gavs straffbestämmelsernaom sjönykterhetsbrott en likartad lagteknisk uppbyggnad sommotsvarande bestämmelser i trafikbrottslagen ochjärnvägssäkerhetslagen. Ändringarna innebar en skärpt syn påonykterhet till sjöss. Bl.a. infördes särskildabrottsbenämningar. Vidare delades den brottsliga gärningen in itvå grader, sjöfylleri och grovt sjöfylleri. Några gränsvärdenför alkoholkoncentrationen i blodet eller utandningslufteninfördes emellertid inte i sjölagens bestämmelser.Gällande rättDe nu gällande bestämmelserna i sjölagen om nykterhetsbrotttill sjöss trädde, som ovan framgått, i kraft den 1 juli 1991.Sjöfylleribrottet delas in i två grader, sjöfylleri (325 §)och grovt sjöfylleri (325 a §). För sjöfylleri skall den dömassom framfört ett fartyg eller i övrigt på ett fartyg fullgjortuppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss ochdärvid varit så påverkad av alkoholhaltiga drycker eller någotannat medel att det kan antas att han inte på ett betryggandesätt kunnat utföra vad som därvid ålegat honom.Vid bedömningen av om brottet är grovt skall särskilt beaktasom gärningsmannen har varit avsevärt påverkad av alkohol ellernågot annat medel, om den uppgift som gärningsmannen haft attfullgöra varit särskilt krävande med hänsyn till fartygetsegenskaper eller andra omständigheter eller om framförandet avfartyget inneburit en påtaglig fara för säkerheten till sjöss.Straffskalan för sjöfylleri är böter eller fängelse och för grovt sjöfylleri fängelse i högst ett år.Bakgrunden till det nu aktuella förslagetSom ovan framgått innehåller sjölagen i motsats tilltrafikbrottslagen och järnvägssäkerhetslagen inte någrapromillegränser.Frågan om att införa promilleregler för sjötrafikens del haraktualiserats vid ett flertal tillfällen men avvisats,framförallt med hänsyn till de starkt skiftande och särprägladeförhållanden som råder inom sjötrafiken.Sjölagens bestämmelser om onykterhet till sjöss omfattar inteenbart förare av fartyg utan även andra som fullgör uppgifter avväsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Bestämmelserna ärvidare tillämpliga på alla typer av fartyg oavsett om fråga ärom båtar eller skepp. Det har antagits att en straffbarhet somär baserad på en promilleregel, mot bakgrund härav riskerar attkunna leda till en alltför onyanserad rättskipning när detgäller förhållandena till sjöss.Frågan om införande av promillegränser också för sjötrafikenövervägdes senast i samband med lagändringar. Ipropositionen gjordes emellertid bedömningen att det då intefanns ett tillräckligt beslutsunderlag för ett sådant förslag.Departementschefen ansåg det angeläget att frågansnarast blev föremål för förnyade överväganden och att enutredning därför borde få i uppdrag att överväga promillereglertill sjöss.Vid riksdagsbehandlingen delade lagutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande departementschefens uppfattningatt det då saknades ett tillräckligt beslutsunderlag för attbestämmelser om promilleregler skulle kunna införas i sjölagen.Med hänsyn till vad som anförts i propositionen utgick utskottetfrån att direktiven för utredningen på området skulle komma attutformas så att arbetet inriktades på frågan om enpromillereglering. En lagstiftning om promilleregler till sjössvar dock, enligt utskottet, förenad med åtskilliga svårigheter,bl.a. beroende på att förhållandena till sjöss i väsentlig månavviker från dem till lands. Utskottet påpekade att sjölagensnykterhetsbestämmelser har ett betydligt mer vidsträckttillämpningsområde än trafikbrottslagens. Det var enligtutskottet varken lämpligt eller motiverat att regler ompromillegränser fick omfatta samtliga fartyg i sjölagens meningeller alla de ombordvarande som den nuvarandetrafiknykterhetsbestämmelsen kan tillämpas på. Också andraskillnader mellan trafikförhållandena till lands och till sjössmåste beaktas liksom övervaknings- och kontrollaspekterna.Åtskilliga avgränsningsproblem måste alltså, enligt utskottet,lösas innan sjölagen skulle kunna tillföras bestämmelser ompromillegränser.Förslaget m.m.I propositionen föreslås inte några promillegränser försjötrafiken.I propositionen anförs i denna del att de svårigheter som ärförknippade med införandet av sådana regler till sjöss kanhänföras till de särpräglade och mycket varierande förhållandensom råder inom sjötrafiken. Medan nykterhetskravet i vägtrafikenendast avser förare, gäller för sjölivet dessutom attnykterhetskravet ombord inte omfattar enbart den som framför ettfartyg, utan även den som i övrigt fullgör uppgift av väsentligbetydelse för säkerheten till sjöss.Vidare anförs i propositionen att ett eventuellt behov avpromilleregler på sjön främst gör sig gällande inom vissaslag av sjötrafik. I första hand torde detta gälla nöjestrafikmed snabbgående motorbåtar och även annan sjötrafik isituationer som påminner om trafik till lands. Också sjötrafiksom innefattar yrkesmässig befordran av passagerare eller farliglast kan i många fall vara hänförlig till denna kategori. Att ien lagbestämmelse särskilja de situationer där ett behov avpromilleregler kan sägas föreligga från situationer därnågot sådant behov inte finns är dock enligt propositionenförenat med betydande svårigheter.Mot denna bakgrund bör, enligt propositionen, något nedregränsvärde för sjöfylleri inte införas och inte heller någotgränsvärde för grovt sjöfylleri. Till detta kommer, enligtpropositionen, att effekterna av ändringar ännu inteklarlagts. Man bör därför avvakta med att införa nya regler påområdet. I stället avser regeringen att ge i uppdrag att utvärdera ändringar påsjöfyllerilagstiftningens område. När detta underlag föreliggerfår, enligt vad som anförs i propositionen, frågan omytterligare skärpningar t.ex. i form av promilleregler tas upppå nytt.Lagutskottet har i sitt yttrande (1993/94:LU1y) angåendeinförande av promillegränser anfört bl.a. följande:Utskottet vill, i linje med vad utskottet uttalade i 1991 årslagstiftningsärende, framhålla att de ändringar som då gjordes ilagstiftningen om sjöfylleri innebar en strängare syn påonykterhet till sjöss genom att brottet delades in i två graderoch genom att förutsättningarna för ansvar vidgades. Samtidigtinnebar ändringarna att det gavs utrymme för en nyanseradbedömning i varje enskilt fall av påföljdsfrågan. I likhet medregeringen anser utskottet att effekterna av dessa tämligenomfattande regeländringar bör klarläggas innan man överväger attytterligare skärpa lagstiftningen på området i form av t.ex. enpromillereglering. För detta talar också att själva frågan omgränsvärden för alkoholkoncentrationen till sjöss, såsom framgårav den förevarande propositionen, kan behöva övervägasytterligare i olika avseenden. Med hänsyn till det anförda harutskottet inget att erinra mot att fåri uppdrag att utvärdera ändringar av lagstiftningen omsjöfylleri och att det i uppdraget får ingå att göra enutvärdering av ändringarna även i påföljdshänseende. I avvaktanpå denna utvärdering bör, i enlighet med regeringens bedömning,någon promillereglering på sjötrafikens område nu inte införas.BedömningUtskottet delar regeringens och lagutskottets bedömning attpromillegränser för sjöfylleri inte nu bör införas. Utskottethar inget att erinra mot att BRÅ får i uppdrag att göra enutvärdering av ändringar av sjöfyllerilagstiftningen.Det sagda innebär att utskottet, liksom lagutskottet, avstyrkerbifall till motion Ju14 (fp, c), vari yrkats att promillegränsersnarast bör införas.Maximistraffet för grovt sjöfylleriI propositionen föreslås att maximistraffet för grovtsjöfylleri skall höjas från ett till fängelse. Skälenför en höjning är, enligt propositionen, desamma som anförts förförslaget att höja straffmaximum för grovt rattfylleri. Enhöjning av straffmaximum för grovt sjöfylleri står också, enligtpropositionen, i överensstämmelse med principen att grundsynenpå olika trafiknykterhetsbrott bör vara densamma, oavsett ombrotten begås till lands eller till sjöss.Lagrådet har i sitt yttrande i denna del hänvisat till vadLagrådet anfört beträffande förslaget om höjning avmaximistraffet för grovt rattfylleri. Lagrådet anser således attdet inte finns tillräckliga skäl att höja maximistraffet förgrovt sjöfylleri.Lagutskottet har i sitt yttrande anfört att lagutskottet intehar något att erinra mot förslaget att höja straffmaximum förgrovt sjöfylleri. vill dock, i linje med vadlagutskottet tidigare förespråkat om en samsyn på olikatrafiknykterhetsbrott, understryka vikten av att enöverensstämmelse med straffskalan för grovt rattfylleribibehålls.BedömningUtskottet delar regeringens och lagutskottets bedömningarangående förslaget om höjning av maximistraffet för grovtsjöfylleri. Detta innebär att utskottet, liksom lagutskottet,avstyrker bifall till motion Ju15 (s), vari yrkats attpropositionsförslaget i denna del skall avslås. Utskottettillstyrker regeringsförslaget.Ikraftträdande m.m.Med hänsyn till den tid som åtgår för riksdagsbehandlingensamt utfärdande och kungörande av de nya bestämmelserna börikraftträdandet för den nya regleringen skjutas fram till den 1februari 1994.I övrigt har utskottet ingenting att anföra i anledning avpropositionen och motionerna. beträffande säkerhetsavdrag m.m.att avslår motion 1992/93:Ju626,2. beträffande grovt rattfylleri m.m.att med avslag på motion 1993/94:Ju15 yrkande 3 idenna del antar dels förslaget till 4 a § i lagen om ändring ilagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, dels förslagettill lag om ändring i järnvägssäkerhetslagen (1990:1157), dockmed den ändringen för sistnämnda lag att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till ,res. 1 (s)3. beträffande principer för påföljdsvaletatt avslår motionerna 1993/94:Ju12 yrkande 3 och1993/94:Ju15 yrkande 2,res. 2 (s)4. beträffande behandlingsprogramatt avslår motion 1992/93:Ju611,5. beträffande rehabiliteringatt avslår motion 1992/93:Ju623 yrkande 2,6. beträffande häktning för rattfylleriatt avslår motion 1992/93:Ju638 yrkande 2,7. beträffande personligt ansvar m.m.att avslår motion 1992/93:Ju638 yrkandena 3--5,8. beträffande bötesstraffatt avslår motion 1992/93:Ju638 yrkande 6,9. beträffande grovt vållande till annans död m.m.att med avslag på motion 1993/94:Ju15 yrkande 4antar förslaget till lag om ändring i , dock med denändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1februari 1994,res. 3 (s)10. beträffande bildråpatt avslår motion 1992/93:Ju610 yrkande 4,res. 4 (nyd)11. beträffande alkoholutandningsprovatt med anledning av motion 1993/94:Ju13 antar 2 § iförslaget till lag om ändring i lagen (1976:1090) omalkoholutandningsprov, dock att ett nytt tredje stycke medföljande lydelse tillfogas: Om den undersökte begär det skallprotokoll föras vid provtagningen och bevis om utförd åtgärdutfärdas,12. beträffande ekonomiska konsekvenseratt avslår motion 1993/94:Ju15 yrkandena 1 och 5,res. 5 (s)13. beträffande tillgodosedda motioneratt avslår motionerna 1992/93:Ju603, 1992/93:Ju605,1992/93:Ju606, 1992/93:Ju610 yrkandena 1--3, 1992/93:Ju638yrkande 7 och 1992/93:Ju641 yrkande 1,14. beträffande drograttfylleriatt avslår motion 1993/94:Ju12 yrkandena 1 och 2,15. beträffande beslagatt avslår motionerna 1992/93:Ju621 och1992/93:Ju646,16. beträffande medverkan till rattfylleriatt avslår motion 1992/93:Ju638 yrkande 8,17. beträffande juridiskt biträdeatt avslår motion 1992/93:Ju638 yrkande 9,18. beträffande rapport till försäkringsbolagatt avslår motion 1992/93:Ju638 yrkande 10,res. 6 (nyd)19. beträffande körkortsmålatt avslår motion 1992/93:Ju703,20. beträffande lämplighetsprövningatt avslår motion 1992/93:Ju623 yrkande 1,21. beträffande alkolåsatt avslår motion 1992/93:Ju639,22. beträffande eftersupningatt avslår motion 1993/94:Ju11,23. beträffande promillegränser vid sjöfylleriatt avslår motion 1993/94:Ju14,24. beträffande grovt sjöfylleriatt med avslag på motion 1993/94:Ju15 yrkande 3 idenna del antar förslaget till lag om ändring i sjölagen(1891:35 s. 1), dock med den ändringen att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till ,res. 7 (s)25. beträffande trafikbrottslagen i övrigtatt antar förslaget till lag om ändring i lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott i den mån det inteomfattas av utskottets hemställan ovan, dock med den ändringenatt tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1 februari1994,26. beträffande lagen om alkoholutandningsprov i övrigtatt antar förslaget till lag om ändring i lagen(1976:1090) om alkoholutandningsprov i den mån det inte omfattasav utskottets hemställan ovan, dock med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1 februari 1994.Stockholm den 30 november 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() och (). Grovt rattfylleri m.m. (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "tillstyrkerregeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns allmänt sett skäl att sesträngt på grovt rattfylleri.