bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Fora/centra är också av stort värde förkvinno- och jämställdhetsforskningens fortsatta utveckling.Utskottet går i det följande närmare in på vad som menas meddenna forskning med anledning av några motioner, som utskottetnu tar upp till behandling.I motion 1992/93:Ub128 (s) anförs att forskningens förändringi mer könsmedveten inriktning innebär ett kreativt nytänkande,som kan bidra till ett bättre samhälle, där båda könens kunskapoch erfarenheter kan tas till vara. Motionärerna villunderstryka vikten av att forskarsamhället tillför ökad kunskapom förhållanden av betydelse för ett gott liv för både kvinnoroch män. Därför får könsperspektivet aldrig begränsas till dens.k. Kvinno- och jämställdhetsforskningenskall i stället vara pådrivande i en utveckling mot attkönsperspektivet beaktas av det samlade forskarsamhället.Erfarenheterna från kvinnoforskningen visar att ensärredovisning av kvinnor och män röjer mönster, som eljestinte kommer fram. På de allra flesta områden är kvinnors ochmäns villkor olika, olika beslut påverkar kvinnor och män påolika sätt. I motionen anges en rad områden, där detta synsättbör göra sig gällande. Exempelvis måste kvinnors hälsa,kvinnosjukdomar och mäns och kvinnors biologiska skillnaderägnas ökad uppmärksamhet inom medicinsk forskning. Motionärernabegär att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett könsperspektiv iforskningen (yrkande 11).Liknande tankegångar beträffande forskningen om sjukdomarsuppkomst och förekomst återkommer i motion 1992/93:Ub612 (s),där det påpekas att det visat sig att den aktuellaforskning som finns gäller män och att man sedan förutsätteratt resultat och slutsatser kan överföras på kvinnorna. Det ärviktigt att kvinnoforskningen utvecklas och attkvinnorepresentationen ökar i de organ som fördelar berördaforskningsanslag. Enligt motion 1992/93:Ub106 (s) är detviktigt att belysa och finna nya möjligheter för dekunskapsbehov som samhälls- och arbetslivsförändringar skapar.Enahanda och osjälvständiga rutinuppgifter försvinner alltmer.Traditionella kvinnoarbetsuppgifter är säkert inte drömjobbenför flertalet kvinnor -- om de får möjlighet att väljafritt. Att satsa på kvinnor är strategiskt viktigt förnäringsliv och samhälle. Universitet och högskolor måste ges iuppdrag att bedriva forskning om kvinnors framtidsyrken ochidentifiering av kunskapsbehov.Utskottet instämmer till fullo i vad motionärerna anfört omkvinnoforskningen och har inget att erinra mot vad som sägs ombetydelsen av ett könsperspektiv i forskningen. Utskottet ansersig kunna konstatera att utvecklingen inom kvinno- ochjämställdhetsforskningen går i den riktning som är angiven imotionerna. FRN har i sin fördjupade anslagsframställningbeskrivit områdets utveckling. Utskottet finner anledning att idetta sammanhang kortfattat återge vad FRN anför.Utvecklingen av kvinnoforskningen vid universiteten börjadesom "tilläggsforskning". Man har tidigare i allmänhet utgåttfrån männen som grupp och antagit att de erfarenheter männenhar också är kvinnornas. Kvinnoforskning som tilläggsforskningkan då illustreras med frågor som: Får en historisk förändringsamma konsekvenser för båda könen? Kan man använda resultatenfrån de blodtrycksmätningar man utsätter unga värnpliktiga mänför till att dra slutsatser som gäller gamla kvinnor? Harautomatiseringen av kontoren samma konsekvenser för kvinnor somför män?Kvinnoforskningen utgår numera från förhållandet mellankönen. På engelska bedrivs därför den forskning som här äraktuell inte längre som "kvinnoforskning" utan som "genderresearch". Man utgår från könets och könsrelationernas storabetydelse i samhällets utformning och för individerna. Påsvenska har termen börjat användas bland kvinnoforskarna iformen "genusforskning". Genusforskningen är inte bara en frågaom att lägga till. Den anlägger ett nytt perspektiv --könsrelationerna -- och tar fram nya fakta och påverkar annanforskning. Den ger därmed i en del fall bättre forskning,bättre information om verkligheten när det gäller båda könen,än tidigare forskning gjort. Den definieras alltså somkvinno/genusforskning inte av sitt objekt, utan av sittperspektiv. Som kvinnoforskarna ser det representerargenusforskningen något nytt och fruktbart genom att ge enhelhetsbild.Så långt FRN. Utskottet har i det föregående tillstyrktförslag om förstärkning av kvinno- och jämställdhetsforskningoch återkommer vid behandlingen av anslaget E13. Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål till frågan om medeltill fora för kvinnliga forskare. Enligt utskottets uppfattninggår utvecklingen i den aktuella forskningen i den avmotionärerna önskade riktningen och de perspektiv på forskningöver huvud taget som anläggs i motionerna förefaller vinnaterräng. Utskottet är angeläget om att förutsättningarna för enfortsatt önskad utveckling alltmer förbättras, men anser inteatt särskilda uppdrag till universitet och högskolor skall gesför viss forskning på området. Ej heller är det enligtutskottet, mot bakgrund av vad FRN redovisat, påkallat attriksdagen nu gör uttalanden om könsperspektiv i forskningeneller om kvinnoforskning. Med hänvisning härtill bör riksdagenavslå motionerna 1992/93:Ub106, 1992/93:Ub128 yrkande 11 och1992/93:Ub612.I flera motioner framställs krav på uttalande av ombehovet av fler kvinnliga forskare. Andelen kvinnor inomteknisk forskning måste bli väsentligt större underplaneringsperioden framhålls det i motion 1992/93:Ub128 (s)yrkande 12. De bakomliggande faktorerna till att det vid vissafakulteter inte skett någon ökning av andelen forskarutbildadekvinnor bör särskilt analyseras. Inomutbildningsområden som omvårdnad och utbildning är andelenkvinnliga studenter stor. är möjligheterna tillforskarutbildning få och andelen forskarutbildade lärareanmärkningsvärt låg. Motionärerna kräver en betydande satsningpå forskarutbildning inom dessa områden. I motion 1992/93:Ub628(fp) yrkande 1 begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att flerkvinnor bör uppmuntras till forskarutbildning. För att få flerkvinnor att engagera sig i forskning behövs enligt samma motionyrkande 2 och motion 1992/93:A811 (c) yrkande 41 flerdoktorandtjänster.Utskottet är överens med motionärerna om att det är mycketangeläget att antalet kvinnliga forskare ökar. Kravet på flerkvinnor i forskning och fler kvinnliga lärare på hög nivå ärinte bara att betrakta som en del i jämställdhetssträvandena,det är också fråga om ett krav som bör ställas för att uppnåhögsta möjliga kvalitet i utbildning och forskning.Forskarbegåvningar tas i stor utsträcknng inte till vara genomden nuvarande könsmässiga snedrekryteringen.Av de uppgifter som redovisats ovan framgår att det sker enlångsam men stadig ökning av andelen kvinnor inomforskarutbildningen. Takten i förändringen måste enligtutskottet öka. Det är därför med tillfredsställelse somutskottet noterar de åtgärder som regeringen nu föreslår och deytterligare åtgärder som regeringen för sin del avser att vidtautan att behöver godkänna dem. Utskottet har i detföregående redovisat det s.k. tiopunktsprogrammet, som bl.a.innefattar omvandling av återstående utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster och att områden med stora inslag av kvinnligastuderande skall prioriteras vid fördelningen av medlen förstudiefinansiering. Utskottet har i det föregående behandlatregeringens förslag om forskarutbildningen och slagit fast attutbildningsbidragen såsom studiestödsform möjligt böravvecklas. Denna åtgärd är angelägen inte minst mot bakgrund avde sociala rättigheter som är förknippade med innehav avdoktorandtjänst och att sådan tjänst liksom andra tjänsterkan uppehållas på deltid i samband med föräldraledighet.Kvinnorna är särskilt underrepresenterade inom denaturvetenskapliga och tekniska områdena, där behovet av flerforskarutbildade är störst. Detta traditionella studiemönsterutgör ett problem när det gäller att öka antalet kvinnligadoktorander. För att en ändring skall kunna komma till ståndkrävs enligt regeringen åtgärder i hela skolsystemet.Regeringen har mot bakgrund härav beslutat genomföra ettprogram -- framgår det av propositionen -- som täcker allanivåer från till universitet och högskolor och somsyftar till att stimulera intresset för teknik ochnaturvetenskap, inte minst bland kvinnorna. Utskottet villstryka under det angelägna i sådana insatser.Utskottet noterar också att regeringen avser att görasärskilda stimulansinsatser för kvinnliga doktorander vidteknisk fakultet inom ramen för forskarutbildningsprogram isamverkan med näringslivet.Enligt utskottets uppfattning är samtliga nu förevarandemotionsyrkanden tillgodosedda med vad utskottet dels harredovisat beträffande regeringens åtgärder i den nu aktuellafrågan, dels för egen del anfört. Med hänvisning härtill finnerinte utskottet att någon särskild åtgärd medanledning av yrkandena är påkallad. bör sålunda avslåmotionerna 1992/93:Ub128 yrkande 12, 1992/93:Ub628 yrkandena 1och 2 samt 1992/93:A811 yrkande 41.Med hänvisning till forskarassistenttjänsternas särskildabetydelse för jämställdheten, eftersom de utgör denhuvudsakliga rekryteringsbasen för lektorat och professurer,föreslås i motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 2 i denna del attkvotering till dessa tjänster bör övervägas.Utskottet konstaterar att motionärerna och regeringen äröverens om uppfattningen att forskarassistenttjänsterna haren särskild betydelse för att främja jämställdheten. Regeringenpekar på att kvinnornas andel bland forskarassistenterna,22--, förblivit oförändrad , trots att derasandel bland de nyutexaminerade doktorerna under samma tidstigit från till . Av tiopunktsprogrammet framgåratt de medel, , som regeringen vill avsättaför särskilda åtgärder i syfte att främja jämställdheten viduniversitet och högskolor bl.a. avser att främja åtgärder somleder till en ökad andel kvinnor bland universitets- ochhögskolelärarna. Inte minst gäller detta, framgår det avpropositionen, forskarassistenttjänsterna.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget omöverväganden beträffande kvotering av de aktuella tjänsterna. Isammanhanget finns det skäl att erinra om vad utskottet anfördei sitt betänkande tidigare under innevarande (1992/93:UbU3) med anledning av regeringens då framlagdaförslag till ny högskolelag och motioner om jämställdhet ihögskolan. Utskottet konstaterade att könsdiskrimineringgentemot anställda eller arbetssökande enligtjämställdhetslagen är förbjuden. Vidare framhöll utskottet:Dock är s.k. positiv särbehandling tillåten, t.ex. atttillsätta en kompetent sökande av underrepresenterat kön trotsatt han eller hon har sämre meriter än en medsökande av detandra könet, under förutsättning att åtgärden är ett led i ensystematisk strävan att åstadkomma en jämn fördelning mellankvinnor och män på en arbetsplats.Sedan flera år har det ansetts förenligt med gällandebestämmelser att låta jämställdhetsintresset fälla avgörandet,när flera sökande till en statlig tjänst bedöms vara jämbördigaeller i det närmaste jämbördiga. Enligt 11 kap. 9 §regeringsformen skall "vid tillsättning av statliga tjänsteravseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet". Jämställdhetsintresset betraktas då som enytterligare saklig grund. Enligt (SOU1990:41 s. 222) har denna princip i en rad fall tillämpats iregeringens praxis vid tillsättning av tjänster.Riksdagen bör med hänvisning till vad utskottet anfört avslåförevarande del av yrkande 2 i motion 1992/93:Ub121.Frågan om forskning och forskarutbildning inom områdetgenus och teknik tas upp i motionerna 1992/93:Ub111 (s) och1992/93:Ub133 (fp, s, c, kds, v) yrkande 3. I den förramotionen anser man det olyckligt att de av regeringenföreslagna medlen () för forskning på områdetendast skall avse . Motionärerna åberopar enmångfacetterad verksamhet vid ochanser att en satsning i i linje med en av FRN gjordutredning bättre motsvarar de krav samhället har anledning attställa på forskningen om genus och teknik. Med liknandemotivering föreslås i den senare motionen att medel motsvarandeen professors-/högskolelektorstjänst med inriktning mot genusoch teknik tilldelas såväl somHögskolan i har i det föregående vid behandlingen av FRNföreslagit den ändringen i regeringens förslag om gästprofessurvid FRN med inriktning på naturvetenskap att professurenplaceras i vid Tema Teknik och Social Förändring(Tema T) med inriktning mot naturvetenskap och teknik och attmotsvarande medel anvisas under anslaget till iLinköping. Med hänvisning härtill och till den motivering föråtgärden som utskottet tidigare anfört får motionärernasönskemål anses tillgodosett, varför yrkandena bör avslås avriksdagen.I detta sammanhang behandlar utskottet ett parmotionsyrkanden som tar sikte på regeringens förslag att FRNskall prioritera satsning på kvinno- ochjämställdhetsforskning. I motion 1992/93:Ub133 (fp, s, c, kds,v) yrkande 1 är det olyckligt att det sker på bekostnad avandra angelägna satsningar inom nämnden. Enligt motion1992/93:A811 (c) yrkande 42 -- väckt och således innan propositionen lades fram -- ärdet nödvändigt med fortsatt stöd från FRN förkvinnovetenskaplig forskning och jämställdhetsforskning.Utskottet har i det föregående tillstyrkt vad regeringenförordat beträffande FRN:s prioriteringar inom sin verksamhetmed den förändring beträffande gästprofessuren ikvinnoforskning som redovisats i det föregående. Likaså harutskottet i det föregående framhållit sin uppfattning om hurangelägen den ifrågavarande forskningen är. Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget är utskottet inte berett att nutillstyrka ett tillkännagivande om ytterligare medel till FRNför ändamålet. Utskottet avstyrker med detta motionerna1992/93:Ub133 yrkande 1 och 1992/93:A811 yrkande 42.6. Dyrbar vetenskaplig utrustningMedel för dyrbar vetenskaplig utrustning anvisasinnevarande budgetår under den i utrustningsplanen uppfördakostnadsramen Dyrbar vetenskaplig utrustning under anslaget G1. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheternam.m. För vartdera /94 och 1994/95 finnskostnadsramar m.m. uppförda. Medlen fördelas av FRN tillutrustningsobjekt med en kostnad överstigande 300000kr.Medlen fördelas efter bl.a. beredning i en kommitté därrepresentanter för forskningsråden ingår.Av propositionen framgår att flera forskningsråd i defördjupade anslagsframställningarna har föreslagit attkostnadsgränsen höjs och/eller att medel överförs tillforskningsråden. Fördelningen av medel till dyrbar vetenskapligutrustning har fungerat väl inom FRN. Emellertid finns detenligt regeringen svagheter i systemet. En sådan är att detinte finns en direkt koppling mellan forskningsrådens bedömningav bidrag till projekt och bedömningen av medel till dyrbarutrustning och driftkostnader av den aktuella utrustningen.Regeringen föreslår nu -- beträffande forskningsråden underUtbildningsdepartementet -- att beslut om anslag tillutrustning fortsättningsvis skallfattas av råden och att medel i motsvarande mån skall överförasfrån utrustningsanslaget till anslagen till de berördaforskningsråden. Härigenom ges större möjlighet till en samladbedömning av projektstöd, stöd till utrustning ochdriftkostnader. Under anslagen till berörda forskningsrådsorganföreslår regeringen medel anvisade i enlighet med förslaget.För fördelning av FRN återstår under ettnytt anslag Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning. Förövriga råd t.ex. sektorsråd och föreslås i fortsättningensamma regler som tidigare gälla, dvs. att gränsen för egenbedömning är . För inköp av utrustning över dengränsen skall FRN fördela och besluta.I motion 1992/93:Ub128 (s) anförs att statsmakternasmöjlighet att överblicka behoven upphör genom regeringensförslag. Vidare försvåras enligt motionärerna samordning avprioritering och anslagsgivning som berör fleraforskningsfinansierande organ. Man förordar att riksdagenavslår förslaget att överföra medel till tung vetenskapligutrustning från FRN till de andra forskningsråden. Dessutom bördet därmed av FRN disponerade anslaget tillföras ytterligare 15miljoner kronor (yrkande 46). Ett likartat förslag såvitt avserFRN:s fördelning av medel till dyrbar vetenskaplig utrustningframläggs i motion 1992/93:Ub132 (fp) yrkande 4 medmotiveringen att det nuvarande systemet har fungerat bra ochger en maximal möjlighet till samordning mellanforskningsråden.Regeringen begär godkännande av vad ipropositionen förordats beträffande dyrbar vetenskapligutrustning. Vidare föreslås att under det nyaanslaget Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning /94 anvisar 110miljoner kronor samt attriksdagen godkänner de riktlinjer för resurserna för de tvånärmast följande åren som angetts i propositionen och sominnebär oförändrade resurser.Utskottet noterar att förändringarna är kostnadsmässigtneutrala.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen förordat omhur medlen för dyrbar vetenskaplig utrustning skall anvisas ochtillstyrker även i övrigt vad regeringen föreslagit beträffandedyrbar utrustning. Utskottet utgår från att det årliga nyabeställningsbemyndigande beträffande dyrbar vetenskapligutrustning som har uttryckts genom den s.k. FRN-ramen-- för budgetåren 1992/93--1994/95 tidigare fastställd till218,i prisläget --skall finnas kvar på motsvarande sätt. bör med dettaklarläggande godkänna de i propositionen angivna riktlinjernaför resurserna för återstoden av planeringsperioden. Riksdagenbör därjämte avslå motionerna 1992/93:Ub128 yrkandena 45 och 46samt 1992/93:Ub132 yrkande 4.Utskottet föreslår vidare att anvisar det avregeringen begärda beloppet för /94 under detnya anslaget Medel för dyrbar utrustning.Utskottet behandlar i detta sammanhang motion 1992/93:Ub617(kds) -- väckt under allmänna motionstiden -- vari begärs ettuttalande av om investering i cyklotron iLinköping. Motionären åberopar ett pågående cyklotronprojekti , vars förverkligande förutsätter att man förfogaröver en tillräckligt kraftfull cyklotron för bl.a.tumörbehandling och strålbiologisk forskning. Motionären menaratt det rör sig om ett högteknologiskt projekt som borde liggai linje med regeringens uppfattning om hur exempelvis medlenfrån löntagarfonderna kan användas.Utskottet behandlade ett likartat motionsyrkande underföregående (mot. 1991/92:Ub560, bet. 1991/92:UbU16)och anförde då att frågor om dyrbar vetenskaplig utrustninghandläggs inom forskningsrådsorganisationen. När det gälleranvändningen av löntagarfondsmedlen för forskning anserregeringen att det inte är en uppgift för regering och riksdagatt ge detaljerade anvisningar om forskningens inriktning(prop. 1992/93:171). Utskottet ansluter sig till dennabedömning och anser för sin del dessutom att inte böruttala sig om enskilda forskningsprojekts behov av medel.Fördelningen av medel som anvisas av bör beslutasefter beredning av sakkunniga organ. Motionen bör enligtutskottets uppfattning avslås av riksdagen.7. Vissa infrastrukturella frågor m.m.InformationsförsörjningI propositionen (s.202f.) redovisar regeringenöversiktligt verksamheten vid universitets- ochhögskolebiblioteken, Kungl. (KB) och Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB).Informationsförsörjningens betydelse för forskningen, oavsettforskningsområde, framhålls. Den tekniska utvecklingen gör detidag möjligt för forskaren att i stor utsträckning självsvara för sin informationsförsörjning. Forskare kan, åtminstonepå vissa områden, utnyttja databaser från hela världen och imånga fall beställa kopior av originaldokumenten.Regeringen framhåller att universitet och högskolor måste tasitt ansvar att sörja för tillräckliga anslag till bibliotekoch lokala nätverk och för god anknytning till nationella ochinternationella nätverk och databaser. Detta är enförutsättning för att framgångsrik forskning skall kunnabedrivas och forskarutbildningen leda till en kraftig ökning avantalet avlagda doktorsexamina.Under anslaget till KB beräknas medel bl.a. till arbetet medatt bevara äldre material () samt till ettprojekt tillsammans med och Arkivet för ljud ochbild som syftar till att utreda metoder för att på lång siktbevara i första hand elektroniska dokument ().Under anslaget beräknas även medel till (3,). Sammanlagt begärregeringen till KB 90728000kr för /94.Vidare föreslås att godkänner de riktlinjer för detvå närmast följande budgetåren som anges i propositionen.I motion 1992/93:Ub123 (v) anförs bl.a. attforskningsverksamheten vid () bör stärkas. Motionärerna åberoparSBI:s anslagsframställning vari man bl.a. begärt medel förforskning om barn- och ungdomslitteratur samt permanentning aven litteraturpedagogtjänst.Utskottet anser att verksamheten vid SBI är viktig och finnerdet angeläget att det ges goda förutsättningar för fortsattforskning om barnlitteratur vid institutet. Utskottet föreslårdärför att sammanlagt anvisas till SBI underanslaget till KB . För budgetåret1993/94 bör sålunda 333000kr under KB:s anslag avse enförstärkning av resurserna till SBI. Samma ökning av SBI:sresurser bör beräknas för vart och ett av de två återståendeåren av planeringsperioden. Den föreslagna förstärkningen tillSBI bör finansieras genom en överföring av motsvarande beloppfrån anslaget E 13. Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål.Med hänvisning till det anförda bör med anledningav propositionen och motion 1992/93:Ub123 till Kungl.biblioteket för /94 anvisa 91061000kr.Riksdagen bör godkänna de av regeringen angivna riktlinjernaför resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 --oförändrade resurser -- med den ändring som följer av vadutskottet föreslår beträffande mera medel tillBarnboksinstitutet.Regeringen beräknar under anslaget till Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek för /945992000kr. Utskottet har inget att erinra motmedelsberäkningen och föreslår att anvisar det avregeringen föreslagna anslagsbeloppet. Utskottet har ej hellernågot att erinra mot vad regeringen angett såsom riktlinjerför resurserna för de närmast följande två åren, nämligenoförändrade resurser.PliktleveranserLagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- ochbildupptagningar innebär att exemplar av i stort sett allt somtrycks och förläggs i skall levereras till KB ochsamtliga universitetsbibliotek (sammanlagt sju exemplar). KBhar i egenskap av nationalbibliotek skyldighet att bevara alltinlevererat material. Universitetsbiblioteket i hardessutom skyldighet att bevara det s.k. nationellareservexemplaret.I propositionen redogör regeringen för förslag frånUtredningen om reglerna för bevarande av skrifter och ljud- ochbildupptagningar (Pliktleverans, SOU 1992:92). Utredningenföreslår bl.a. att den bestämmelse om bevarande för framtidensom nu gäller för exemplaret i skall upphöra att gälla.Regeringen avser att senare förelägga förslag ompliktleveranslag. Dock anförs nu i propositionen att antaletpliktexemplar även bör vara sju och att det s.k.reservexemplaret i bör bibehållas.I motion 1992/93:Kr213 (fp) -- som väcktes och således innan propositionen lagts fram förriksdagen -- argumenteras utförligt mot utredningens förslagatt avskaffa reservexemplaret vid Lunds universitetsbibliotek.Motionärerna menar att en förlust av reservexemplaret skulleförsämra forskningsmiljön rent allmänt och framför allt iSydsverige. Utredningens förslag bör sålunda enligt motionenavvisas. Även motion 1992/93:Ub151 (fp) behandlarpliktexemplaret i men tar sikte på merkostnaderna föruniversitetsbiblioteket att ta hand om exemplaret. Det är högstrimligt, menar motionären, att staten tillskjuter extra medelför denna nationella funktion och att det för ändamålet bl.a.förs över medel från KB för nästa budgetår. Regeringen bör tainitiativ till ytterligare utredning i frågan.Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål såvitt avserbevarandet av det s.k. reservexemplaret i är tillgodosettmed vad regeringen nu föreslår i propositionen. När det gällerfinansieringen beräknar regeringen under anslaget E 2.Universitetet i : Forskning och forskarutbildning500000kr för att pliktexemplar för framtiden skall bevarasmed största möjliga fullständighet vid Lundsuniversitetsbibliotek.