bet · GH01SfU6 · 1993-11-25 00:00:00 — Överföring och mottagande av flyktingar m.m. 1993/94SfU6ELFTE HUVUDTITELNTilläggsbudget Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag iproposition 1993/94:51 om en utökning av flyktingkvoten förinnevarande budgetår och ett stimulansbidrag i första hand tillkommuner som kraftigt ökar sitt flyktingmottagande.Regeringen begär godkännande av att flyktingkvoten utökas medupp till 6 000 personer. Av dessa skall upp till 5 500personer kunna föras över från f.d. . Ca 500 personerskall kunna föras över från annan del av världen. Kostnaden förden utökade kvoten beräknas till , främst iform av ersättningar till kommunerna. Dessa kostnader kommer ihuvudsak att belasta nästa budgetårs statsbudget.Det tillfälliga stimulansbidraget bör vara permottagen flykting. Om bidraget utnyttjas fullt ut av kommunerna,beräknas det kosta för budgetåren 1993/94och 1994/95. Om kommunmottagandet ökar, beräknasförläggningskostnaderna i stället minska med 2 600 miljonerkronor för samma tid.Inför utskottets behandling av ärendet har utskottet inhämtatytterligare upplysningar från bl.a. ,och Svenska kommunförbundet.Beträffande flyktingkvoten delar utskottet regeringensuppfattning att det i första hand måste bli fråga om insatser inärområdet, en uppfattning som också delas av UNHCR. Utskottetanser att den osäkra situationen i f.d. medför attregeringen behöver utrymme för att snabbt kunna vidta deåtgärder som kan anses erforderliga. Inte minst om UNHCRaktualiserar behov av en överföring från närområdet till andraländer bör regeringen ha möjlighet att låta överföra ett störreantal personer till än redan beslutad flyktingkvot. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet att kvoten utökas medupp till ytterligare 6 000 skyddsbehövande.Vidare anser utskottet att det föreslagna systemet medstimulansbidrag bör införas för att avtal snabbt skall kunnaträffas med kommunerna om ett ökat flyktingmottagande men ocksåför att påskynda själva utflyttningen till kommunerna.De motioner som väckts med anledning av propositionen avstyrksi den mån de inte anses tillgodosedda med vad utskottet anfört. Regeringen () har i proposition 1993/94:51föreslagit riksdagen1. att godkänna den huvudsakliga inriktningen av etthandlingsprogram med syfte att det till skall kunnaföras över upp till 6 000 skyddsbehövande inom ramen för enutökad flyktingkvot,2. att godkänna att ett tillfälligt stimulansbidrag införsför att öka kommunernas flyktingmottagande,3. att till Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m.för /94 under elfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på 1 . 1993/94:Sf4 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av viseringstvång för atthindra människor att fly,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphävande av visumtvångetför medborgare i ,3. att -- om yrkande 2 bifalls -- avslår förslagetom utökad flyktingkvot,4. att avslår förslaget om ett tillfälligtstimulansbidrag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna skall få fullkostnadstäckning för flyktingmottagandet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av ersättningssystemettill kommunerna för flyktingmottagandet.1993/94:Sf5 av och (nyd) variyrkas1. att avslår förslaget om godkännande av ettprogram för att utöka flyktingkvoten med upp till 6 000människor,2. att avslår förslaget om godkännande av ettstimulansbidrag till kommunerna för att utöka derasflyktingmottagande,3. att avslår förslaget om ett reservationsanslagpå 1 758 700 000 kr.1993/94:Sf6 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av konkretisering av åtgärdersom är bättre ägnade att lösa problemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående en utökning av flyktingkvoten.1993/94:Sf7 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omflexibelt anslag för utökad flyktingkvot från det fornaJugoslavien.1993/94:Sf8 av och (nyd) vari yrkas1. att avslår propositionen om överföring ochmottagande av flyktingar från f.d. ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare utredning av frågan omöverföring och mottagande av flyktingar från f.d. Jugoslavien,bl.a. i form av konsekvensanalyser. PropositionenBakgrundDen fattade regeringen ett principbeslut omasylsökande från i ett ärende somöverlämnats från . Beslutet innebär underrådande läge att skyddsbehövande bosnier som sökt asyl i Sverigeefter prövning i de enskilda ärendena kommer att beviljaspermanent uppehållstillstånd. Regeringen beslutade attinföra krav på visering för medborgare i . Isamband därmed uttalades att skulle få taställning till ett förslag om en väsentligt utökad flyktingkvotför att möjliggöra överföring till Sverige.FlyktingkvotenI propositionen anförs att kriget i ochden allvarliga konflikten i resten av f.d. har letttill en mycket allvarlig flyktingsituation. Totalt finns i f.d.Jugoslavien närmare fyra miljoner internflyktingar. Det storaflertalet av dem får betecknas som utsatta även om de idagsläget fått skydd i närområdet. är en av de störstabidragsgivarna till humanitära insatser för flyktingarna i f.d.Jugoslavien, och biståndet har främst gått till hjälpinsatser inärområdet.Regeringen anser att den viktigaste delen i de svenskainsatserna till förmån för flyktingarna även fortsättningsvisskall vara hjälpinsatser i närområdet. Det bör dock enligtregeringen finnas en beredskap för att vid behov möjliggöraöverföring till av flyktingar och andra skyddsbehövandefrån f.d. . För /94 har medel anvisatssom motsvarar överföring av 1 800 s.k. kvotflyktingar. Helakvoten skall enligt regeringens beslut avse överföring avskyddsbehövande från f.d. Jugoslavien.Regeringen föreslår nu en utökning av flyktingkvoten och begärriksdagens godkännande av följande huvudsakliga inriktning.Flyktingkvoten för /94 skall kunna utökas med upptill 6 000 skyddsbehövande personer. Av dessa skall upp till5 500 kunna föras över från f.d. . Av helaflyktingkvoten skall ca 500 personer kunna föras över från annandel av världen. Enligt propositionen skall Jugoslavienkvotenavse skyddsbehövande men även dem som är i akut behov av vård.Inom kvoten skall en vidare grupp anhöriga kunna tas ut. Kvotenskall inte omfatta anhöriga enligt utlänningslagen till bosniersom är i och fått uppehållstillstånd här. Regeringenavser att senare ge närmare instruktioner omuttagning av kvoten.Kostnaden för den utökade flyktingkvoten beräknas till 830miljoner kronor, främst i form av ersättningar till kommunerna.Dessa kostnader kommer i huvudsak att belasta nästa budgetårsstatsbudget.StimulansbidragVid tiden för regeringens principbeslut väntade i Sverige42 000 personer från på att få sinasylansökan prövad. Flertalet av dem beräknas få sinaasylansökningar prövade av före utgångenav . I de flesta fall väntas beslutet innebäratillstånd för bosättning i . Regeringen bedömer attanhöriginvandringen till bosnier som beviljas permanentuppehållstillstånd kan komma att bli 20 000--30 000 personer.Invandrarverket bedömde inför /94 att verketskulle kunna träffa överenskommelser med kommunerna om ettmottagande upp till en högsta nivå på 32 000 platser. Som enkonsekvens av regeringens principbeslut om permanentuppehållstillstånd för bosnier har verket nu ambitionen attkunna träffa överenskommelser med kommunerna om ca 70 000kommunplatser under . Det sammanlagda behovetav kommunplatser under budgetåren 1993/94 och 1994/95 bedömstill ca 110 000. Platsbehovet avser kvotflyktingar, utlänningarsom flyttar ut från en förläggning och anhöriga till flyktingar.I propositionen föreslås att ett tillfälligt stimulansbidraginförs för att öka kommunernas flyktingmottagande.Stimulansbidraget bör vara per mottagen flykting.Bidraget skall kunna betalas ut till kommuner som träffaröverenskommelser med om ett kraftigt utökatflyktingmottagande och till kommuner som redan nu har ett stortflyktingmottagande men som ändå ökar detta. För invandrartätastorstadskommuner skall kraven kunna sättas lägre.Stimulansbidraget bör enligt regeringen utformas så att detstimulerar till dels att överenskommelser om ett ökatflyktingmottagande träffas snabbt, dels att mottagandet sker iså nära anslutning som möjligt till att fattartillståndsbeslut. Hälften av bidraget () bör därförutbetalas i anslutning till att kommunen senast i början av år1994 träffar överenskommelse med omflyktingmottagande . Denna del av bidraget bör avsealla de personer som överenskommelsen omfattar. Den andrahälften utbetalas när kommunen faktiskt tagit emot de flyktingarman träffat överenskommelse om. Mottagandet skall dock ha skettföre . Halvt stimulansbidrag skall i vissafall kunna lämnas för mottagande som sker före år 1994.Om stimulansbidraget utnyttjas fullt ut av kommunerna,beräknas det kosta för budgetåren 1993/94och 1994/95. Av beloppet kan komma attutbetalas under /94. Om kommunmottagandet ökar,bedömer regeringen att förläggningskostnaderna kan minska med2 för budgetåren 1993/94--1994/95.MedelsanvisningI propositionen föreslås att medel för stimulansbidrag förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 anvisas på ett särskilt anslag.På anslaget bör även anvisas för tillfälligförstärkning av bl.a. ambassaden i på grund av denväntade tillströmningen av ansökningar om uppehållstillstånd föranhöriga. Regeringen begär således att påstatsbudgeten för /94 på D 12. Särskilda åtgärderi flyktingmottagandet m.m. anvisar ett reservationsanslag på1 758,7 miljoner kronor.MotionernaFem motioner har väckts med anledning av propositionen.I motion Sf6 anför m.fl. (s) att regeringengenom sitt principbeslut skjutit över stora kostnader påkommunerna. Svårigheten att få flyktingarna i arbete kommer attleda till kraftigt ökade kostnader för framför allt kommunernassocialtjänst. Motionärerna befarar att de av regeringenföreslagna åtgärderna inte kommer att leda till att kommunernaökar sitt flyktingmottagande i tillräcklig omfattning. Om intekommunerna förmår öka mottagandet kommer flyktingarna att underlång tid bli kvar på förläggningarna. Motionärerna anser därföratt regeringen bör lägga fram förslag som är bättre ägnade attlösa det problem som regeringen genom sina egna beslut skapat(yrkande 1). Motionärerna pekar härvid också på den obalans somfinns mellan olika kommuner när det gäller fördelningen avkostnaderna för flyktingmottagningen. Vissa kommuner har genomatt vägra att ta emot flyktingar undandragit sig det gemensammaansvaret. Regeringen bör därför överväga olika metoder för attfördela dessa kostnader mellan samtliga kommuner i landet.Beträffande förslaget om en utökning av flyktingkvoten ansermotionärerna att medlen för flyktingkvoten bör användasflexibelt och i första hand för insatser i närområdet. Dettautesluter dock inte att medlen även kan användas för att tillSverige överföra människor som inte kan få skydd i närområdeteller som är i akut behov av vård. Motionärerna begär i yrkande2 ett tillkännagivande härom.Även i motion Sf7 av () begärs etttillkännagivande om att medlen för den utökade flyktingkvotenbör få användas flexibelt. Om och när detta är möjligt skall defå användas för hjälp i närområdet.I motion Sf5 av och (nyd)kritiseras att regeringen genom sitt principbeslut givitklartecken till att ca 42 000 bosnier beviljas permanentuppehållstillstånd trots att inga andra länder ger permanentatillstånd och trots att flertalet av bosnierna endast önskattemporärt uppehållstillstånd i avvaktan på att kriget skallupphöra. Motionärerna anser att genom att ta emot dessabosnier och ytterligare 5 500 människor från det fornaJugoslavien bidrar till den etniska rensningen. De finner detvidare cyniskt att man ger 5 500 människor en i Sverigei stället för att för samma belopp erbjuda 250 000--300 000personer bättre hjälp i närområdet. Motionärerna begär i yrkande1 avslag på förslaget om utökad flyktingkvot. Mot denna bakgrundbegär motionärerna även avslag på förslaget om stimulansbidrag(yrkande 2) och medelsanvisning (yrkande 3).Även i motion Sf8 av och (nyd)kritiseras att permanent uppehållstillstånd beviljas. Detta ärenligt motionärerna inte i linje med vad regeringen anger om attinsatser i flyktingarnas närområde måste prioriteras.Motionärerna efterlyser en allsidig konsekvensanalys avförslagen som borde ha omfattat bl.a. hur utbildningsbehovet,socialhjälpsbehovet och arbetslösheten påverkas. Motionärernabegär i yrkande 1 avslag på propositionen och i yrkande 2 etttillkännagivande om ytterligare utredning av frågan.Berith m.fl. (v) anför i motion Sf4 att detviseringskrav som regeringen beslutat om för medborgare iBosnien-Hercegovina närmast helt stoppat människor att fly fråndetta område till . De kan inte heller längre ta sig övergränsen till . Motionärerna hävdar att det strider motandan i att på detta vis användaviseringsinstrumentet som en metod att hindra flyktingar frånatt söka asyl i andra länder. bör därför ge regeringentill känna att detta missbruk av viseringsinstrumentet måsteupphöra (yrkande 1) och att visumtvånget för bosnier omedelbartskall upphävas (yrkande 2). Om bifaller yrkande 2 börenligt motionärerna propositionens förslag om utökadflyktingkvot avslås (yrkande 3). Motionärerna anser vidare attkommunerna bör få full kostnadstäckning för flyktingmottagandet,men ersättningssystemet bör utformas så att det innehållerincitament för kommunerna att satsa på svenskundervisning ochsärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för flyktingarna. Motdenna bakgrund begär motionärerna avslag på regeringens förslagom stimulansbidrag (yrkande 4) och tillkännagivande om vad somanförts om ersättningssystemet (yrkandena 5 och 6).UtskottetUtgångspunkt för utskottets bedömningSituationen i f.d. är fortfarande mycketallvarlig. Som angivits finns nu närmare fyra miljonerinternflyktingar där. Stora skaror har också flytt till andraländer. Särskilt allvarlig är situationen i Bosnien-Hercegovina.Totalt har 1 miljon människor lämnat republiken efterkrigsutbrottet. Av dessa har 275 000 kommit till EG- ochEFTA-länderna, men huvuddelen -- -- har anlänt till endastfem länder: 125 000, 50 000, Sverige43 000, 20 000 och 13 000 personer. Vidarehar till kommit 8 000 bosnier, till Frankrikeoch vardera 5 000 och till 4 000 bosnier.Inom anses allmänt att de mest skyddsbehövande frånf.d. är de som anlänt från . Fördem har alla de angivna länderna utom och Sverigeutfärdat särskilda bestämmelser om temporärt skydd. Bl.a.införde en särskild lag härom. De danska bestämmelserna innebär attutlänningen beviljas förnybara 6-månaderstillstånd,sammanlagt dock längst för två år.I propositionen konstateras att är ett avde länder i som tagit emot flest asylsökande frånf.d. räknat i förhållande till invånarantalet. Denojämna fördelningen vad gäller mottagandet av skyddsbehövandeoch övriga hjälpinsatser har av regeringen påtalats iinternationella fora. Därvid har bl.a. framhållits behovet avett betydligt förstärkt europeiskt samarbete. Vidare harpåtalats behovet av en beredskap att kunna ta emotskyddsbehövande som inte kan beredas skydd i närområdet, någotsom måste ske i en anda av internationell solidaritet. MellanSverige och andra europeiska länder pågår för närvarandesonderingar för att utveckla ett mera formellt system förfördelning av flyktingarna.Enligt utskottets mening vore det önskvärt att man inom Europautvecklar en mer enhetlig syn på flyktingfrågorna, och särskiltviktigt är det att utvecklar ett nära samarbete med deandra nordiska länderna.De ärenden om uppehållstillstånd för bosnier som regeringenavgjorde hade överlämnats tillregeringen från . I ett yttrande den 11 februari1993 förordade att ärendena skulle få avvaktabeslut . I regeringens beslut den 21 juni1993 angavs att någon snar lösning på konflikten inte var isikte och att skäl saknades att ytterligare avvakta med att taställning i ärendena. I propositionen anges att det fortfarandeinte finns något som tyder på att de asylsökande frånBosnien-Hercegovina kommer att kunnaåtervända till sitt hemland. Det vore enligt regeringen därförorimligt att låta dessa människor avvakta beslutpå svenska förläggningar.Utgångspunkten för utskottets bedömning av förslagen ipropositionen är främst att ett stort antal bosnier nu väntas fåpermanent uppehållstillstånd. Det är därför viktigt attutflyttningen till kommunerna från flyktingförläggningar kan skesnabbt och omfatta ett stort antal flyktingar. Till kommunernaväntas också komma ett stort antal anhöriga, s.k.anknytningsfall. Regeringen har beräknat anhöriginvandringentill 20 000--30 000 personer medan , enligt vadsom anges i propositionen, uppskattat att den kan komma att bli45 000--50 000 personer. Inför utskottet har verketsgeneraldirektör dock uppgivit att, med de uppgifter om gruppenssammansättning som föreligger, anhöriginvandringen kanberäknas ligga närmare det antal regeringen uppgivit än vadverket tidigare uppskattat. Utskottet vill tillägga att debosnier som finns i anges vara en relativt homogenoch välutbildad grupp. Särskilda utbildningsinsatser sätts ocksåin redan på förläggningarna och en intensifierad kartläggningskall ske av flyktingarnas utbildningsbakgrund ocharbetslivserfarenhet.Även om den nuvarande situationen måste vara utgångspunktenför utskottets bedömning, bör nämnas att utskottet redan i ettpressmeddelande , med anledning av den storatillströmningen av asylsökande från det ,enhälligt uttalade att möjligheten att ge någon form avtemporärt uppehållstillstånd i situationer som den rådande måsteutredas med största skyndsamhet.I oktober samma år föreslog Utredningen (Ku 1992:05) omöversyn av vissa delar av utlänningslagstiftningen m.m. i enpromemoria en särskild lag om att utlänningar som rest in iSverige från ett område där det råder väpnad konflikt eller krisav synnerligen allvarlig art skall kunna beviljas etttillfälligt vistelsetillstånd här. Promemorian harremissbehandlats.Därefter har regeringen till Lagrådetremitterat förslag om bl.a. tillfälliga uppehållstillstånd. Iremissen anger regeringen att en särskild lag omvistelsetillstånd inte bör införas utan ytterligare beredning,något som ligger inom uppdraget för . Regeringen anför vidare att det i vissasituationer kan vara lämpligt och önskvärt att bevilja etttidsbegränsat uppehållstillstånd. Detta anges i och för sigkunna ske inom ramen för nu gällande lagstiftning men skulle --om det utvidgas att gälla större grupper -- rimma dåligt med deuttalanden som gjorts i tidigare lagstiftningsärenden. Enligtlagrådsremissen bör tidsbegränsade uppehållstillstånd användasfrämst då skyddssökande flyr undan konflikter och kriser sombedöms ha en kortare varaktighet. Det kan också vara fråga om ennaturkatastrof eller en ekologisk katastrof. Det förstatillståndet meddelas lämpligen . Om skyddsbehovetkvarstår bör tillståndet kunna förlängas förytterligare . I lagrådsremissen anges att merlångtgående integrationsinsatser inte behöver vidtas beträffandedem med tidsbegränsade tillstånd. En fullständig prövning avutlänningens skäl för ansökan om uppehållstillstånd skall dockgöras även i dessa fall.Utskottet vill också erinra om att (dir. 1993:1) har i uppdrag att se över hurmänniskor från andra länder, som söker en undan förtryckav olika slag, skall kunna få detta tillgodosett i vårt land ochhur invandringsreglerna i ett framtida system kan utformas såatt de tydligare än uttrycker ansvaret för att gerättsligt skydd åt olika kategorier skyddsbehövande. I uppdragetingår vidare att bedöma behovet av en mer omfattande användningav tillfälliga skyddsanordningar. Arbetet skall vara avslutatden 1 mars 1995.VisumkravSamtidigt med sitt principbeslut införde regeringen krav påvisering för medborgare i . I propositionenanges att i bakgrunden till detta beslut ingick att flertalet avde bosnier som kommit till inte kommit direkt frånhemlandet utan haft skydd i annat land.Visumkravet för bosnier, liksom det generella visumkrav somgäller enligt utlänningslagen (1989:529), kritiseras i motionSf4.Enligt utskottets mening skulle det utan viseringskrav varaförenat med stora svårigheter att reglera invandringen. Den somkommer till och ansöker om asyl behöver dock inte havisum. Däremot kan den som måste lämna sitt land och resa tillSverige i praktiken bli tvungen att försöka skaffa ett visum. Idirektiven till Utredningen om översyn av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. (dir. 1992:51) anges att utredarenbör överväga om några ändrade regler är påkallade med hänsyntill risken för att viseringsregler -- bl.a. i kombination medsanktionsmöjligheter gentemot transportföretag som för med sigutlänningar som saknar visering -- kan medföra olyckligakonsekvenser för flyktingars möjligheter till skydd i ett annatland.Utskottet anser att, i avvaktan på den pågående översynen avutlänningslagstiftningen, ett generellt viseringskrav ärnödvändigt för att invandringen i övrigt skall kunna regleras.Detta överensstämmer med den uppfattning utskottet givit uttryckför i sitt av godkända betänkande 1991/92:SfU10. Motbakgrund av att flertalet av bosnierna, enligt vad som anges ipropositionen, tidigare kom från andra länder där de haft skyddanser utskottet att visumkrav är befogat även förbosnier.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf4yrkandena 1 och 2.FlyktingkvotenSverige har haft ett system för kollektivöverföring av flyktingar genom s.k. flyktingkvoter. Kvoten haranvänts för uttagning av flyktingar eller andra personer sombefunnit sig i en särskilt utsatt situation och/eller för att tahand om personer som UNHCR haft särskilda svårigheter att finnaett lämpligt placeringsland till.Kvoten har och fram /91 uppgått till ca 1 250 personer . Detvå följande budgetåren utökades kvoten till 2 000 personer.Ett av åren utökades kvoten dessutom tillfälligt med 1 250personer med anledning av flyktingsituationen i och kringIrak. För innevarande budgetår har medel anvisats för en kvot på1 800 personer. Hela kvoten skall som nämnts inriktas påflyktingar från f.d. Jugoslavien.I propositionen föreslås att flyktingkvoten under innevarandebudgetår utökas med ytterligare 6 000 personer, av vilka5 500 skall kunna föras över från f.d. . Av helakvoten skall ca 500 personer kunna föras över från annan del avvärlden.Inom den nuvarande kvoten har juli--september i årtagits ut 62 personer, varav 43 från f.d. . Endelegation som besökt närområdet har därefter tagit ut 95personer.I propositionen understryker regeringen att en överföring avflyktingar till inte är något självändamål. Inriktningenskall i första hand vara insatser i närområdet, en inställningsom också delas av bl.a. UNHCR. Först när dessa insatser inte ärtillfredsställande bör överföringar till eller andraländer komma i fråga. Endast så stor del av kvoten som kanmotiveras utifrån denna grundsyn och strategiska inriktning i anspråk. Regeringen kommer att mycket närafölja utvecklingen. Det bör vidare vara en strävan att inriktakvoten i samråd med flera länder, så att ett effektivt systemför fördelning av flyktingar från f.d. kan etablerasi Europa.Som nämnts är en av de största bidragsgivarna tillhumanitära insatser för flyktingar i f.d. . Detsvenska biståndet har i första hand kanaliserats genom FN, Rödakorset samt enskilda svenska organisationer. Under budgetåret1992/93 var det svenska biståndet över 400 miljoner kronor.Detta bistånd har främst gått till hjälpinsatser i närområdet.Det är fråga om omfattande insatser för att skydda personer ochvarutransporter samt vårdinsatser. I propositionen anges attinsatser i närområdet kan vara att föredra t.ex. om man kanhjälpa samma antal flyktingar och andra skyddsbehövande till enlägre kostnad. En annan viktig princip är att skapaförutsättningar för flyktingar att leva kvar ifamiljegemenskapen i närområdet bl.a. för att de så snartkonflikten lösts skall kunna återvända hem.