bet · GG01SoU25 · 1993-04-29 00:00:00 — och bör enligt motionärerna känna ett särskiltansvar för att denna forskning kommer till stånd. Vidare anförsdet att bristande psykiskt välbefinnande nästan dubbelt så oftarapporteras av kvinnor som av män. Det behövs mer forskning omorsakerna bakom kvinnors psykiska problem och om vilkenbehandling som ger bäst effekt.I motion 1992/93:A811 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om särskilda forsknings- ochbehandlingsmöjligheter såvitt avser kvinnors sjukdomar(yrkande 28). Det ökande ohälsotalet bland kvinnor äroroande, sägs det i motionen. Kvinnor utnyttjar sjukvården merän män. Det är viktigt med en helhetssyn på kvinnans situation,särskilt vid behandlingen av klimakterieproblem, ansermotionärerna, som förespråkar ytterligare forskning när detgäller kvinnors ohälsa.I folkhälsopropositionen (prop. 1990/91:175, s. 16 f. och80 f.) angavs bl.a. att livsvillkoren för män och kvinnor ärmycket olika samt att kvinnors sjukdomar, symtom och skadororsakas av ett samspel av olika betingelser.Folkhälsoinstitutet skall främja för hela folket likvärdigaförutsättningar för en god hälsa genom att på bl.a. nationellnivå och med vetenskaplig förankring bedriva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär.Samarbete skall ske med universitet och högskolor för attgarantera långsiktig kunskapsutveckling och medverkan avforskare inom institutets verksamhet. Ett av institutets åttaprogram innefattar Kvinnors hälsa. Programmet är inriktat på ettkönsspecifikt perspektiv på hälsan. ett årligt stöd till forskning ochkunskapsutveckling vid inom området Kvinnorshälsa. En nordisk konferens om kvinnomedicinsk forskning ägerrum i kommande höst.SFR har ställt sig mycket positivt till forskning inomdetta område. Rådet har givit stöd till en internationellkunskapsuppbyggande forskningskonferens om kvinnors livsvillkoroch hälsa ur olika aspekter. Konferensen skall äga rum iStockholm. En konferensstruktur har planerats som går frånmakro- till mikronivå med början på samhällsnivån (epidemiologi,sociologi, samhällsmedicin) och avslutning på den fysiologiskanivån. Även har givit stöd tillkonferensen.Utskottet har behandlat motionerom forskning kring kvinnors ohälsa. Utskottet har därvidunderstrukit att forskningen med kvinnomedicinsk inriktningmåste drivas framåt och att former för att på ett effektivt sättföra ut forskningsresultat på området måste sökas. I betänkandet1990/91:SoU4 (s. 46) redovisade utskottet att ettkvinnomedicinskt forskningscentrum hade inrättats vid , varvid man framför allt ville öka kunskaperna ommedelålders kvinnors hälsa och sjukdomar. Efter det attregeringen lämnat ett särskilt uppdrag till , somberörde kvinnors hälsa, överlämnade styrelsen enrapport över uppdraget till . För ensammanfattning av rapporten hänvisas till utskottets betänkande1991/92:SoU15 (s. 143 f.).I sistnämnda betänkande omtalades att Forskningsrådsnämndenutlyst medel för stöd till kvinno- och jämställdhetsforskningunder /93. Bl.a. gällde det enligt nämnden attsynliggöra förhållandet mellan kvinnors villkor i samhället ochkvinnors hälsa. I betänkandet konstaterade utskottet (s. 145)att kvinnosjukvården var eftersatt och att kvinnors särskildahälsoproblem inte fått tillräcklig uppmärksamhet. Utskottet sågdet angeläget att dessa frågor uppmärksammades ytterligare iframtiden. har här en viktig uppgift,uttalade utskottet. Utskottet hänvisade till pågående arbete ochförutsatte att regeringen noga skulle följa utvecklingen. Dåaktuella motioner avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet har redan tidigare uttalat att det är angeläget attfrågan om kvinnornas särskilda hälsoproblem uppmärksammasytterligare . Utskottet vidhåller denna uppfattning.Av stort intresse i sammanhanget är arbetemed ett särskilt program om kvinnors hälsa. Olikaforskningskonferenser med speciell inriktning på kvinnomedicinskforskning planeras. Mot bakgrund av det arbete som sålunda pågårfår motionerna Ub101 (s), Ub133 (fp, s, c, kds, v) yrkande 2,Ub147 (m), So439 (s) yrkande 8, So448 (fp, m, c, kds) yrkande 2,So475 (fp) yrkandena 1, 2 och 11 samt A811 (c) yrkande 28 ansestillgodosedda och avstyrks därför.LäkemedelsforskningI motion 1992/93:Ub132 av () hemställsatt regeringen ges till känna vad som anförts omläkemedelsepidemiologiskt nätverk (yrkande 7). Motionärenhänvisar till en av regeringen tillsatt arbetsgrupp och dessförslag om en sammanhållande organisation förläkemedelsepidemiologi och förbättrad läkemedelsbehandling irapporten -- NEPI. En av deförsta uppgifterna för nätverket skulle vara frågan omläkemedelsberoende, uppger motionären. I likhet medarbetsgruppen anser motionären att en stiftelse borde inrättasmed uppgift att genom ett nätverk av specialister och grupperfrån olika ämnesområden verka för en utveckladläkemedelsepidemiologisk samhällsservice och förbättradläkemedelsbehandling.I samband med utskottets behandling av propositionen ominrättande av (prop. 1989/90:99) uttaladeutskottet i betänkandet 1989/90:SoU21 (s. 17) att det serpositivt på att ett centrum med en hög vetenskaplig kompetens iläkemedelsepidemiologi bildas. Utskottet tog då också upp fråganom åtgärder mot läkemedelsberoende och läkemedelsmissbruk ochuppgav att utskottet tidigare uttalat att det finns behov avinsatser på en rad områden för att man skall komma till rättamed de problem som kan uppstå vid förskrivning avberoendeframkallande medel.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp meduppgift att överväga och lämna förslag till ett centrum förläkemedelsepidemiologi och utveckling av läkemedelsterapier(dir. 1990:72, tilläggsdir. I september 1992avlämnade arbetsgruppen rapporten 1992:104, Nätverk förläkemedelsepidemiologi -- NEPI. Av rapporten framgår bl.a.följande. Det är enligt arbetsgruppens mening viktigt för svensksjukvård att en kraftsamling för läkemedelsepidemiologi ochutveckling av läkemedelsterapier sker. De som arbetar inomområdet och ansvarar för utvecklingen, nämligen sjukvården,, Apoteksbolaget och läkemedelsindustrin,och universiteten är organisatoriskt helt skildafrån varandra. Därför bör en nätverksmodell användas för attskapa en bred samverkan mellan organisationer ochvetenskapsområden med en liten administrativ kärna som hållerihop verksamheten på ett rationellt sätt. Ett sådantsammanhållande nav med vetenskaplig kompetens skall hålla ihopoch utveckla nätverket, samla uppdrag, ha överblick övertillgängliga forskningsresurser samt inventera behov avutvecklingsprojekt. Vidare skall navet ha till uppgift attstödja och driva projekt genom samarbete mellan befintligaorganisationer och institutioner och på detta viskostnadseffektivt nå samordningsfördelar vad gällerkunskapsuppbyggnad, forskning och utbildning inom ämnesområdena.Arbetsgruppen föreslår att en stiftelse inrättas med uppgift attgenom ett nätverk av specialister och grupper från olikaämnesområden verka för en utvecklad läkemedelsepidemiologisksamhällsservice och förbättrad läkemedelsbehandling. En sådanorganisation kan ge vinster för sjukvården och patienterna.Rapporten om ett läkemedelsepidemiologiskt nätverk har varitföremål för remissbehandling och bereds inomregeringskansliet.När det gäller åtgärder mot läkemedelsberoende behandladeutskottet ett antal motioner i ämnet i samband med behandlingenav regeringens proposition 1991/92:107 om ny läkemedelslagm.m. Utskottet redogjorde därvid för innehållet ihuvudbetänkandet års läkemedelsutredning. För enutförlig redovisning hänvisas till utskottets betänkande1991/92:SoU21 (s. 20 f.). Utskottet erinrade om att det vidupprepade tillfällen påtalat det angelägna i att åtgärder vidtasför att komma till rätta med beroendet och missbruket avläkemedel, som är ett stort problem för såväl samhället som deenskilda som drabbas. Utskottet påpekade att det redan tidigaregivit regeringen till känna att berörda myndigheter snabbtborde vidta erforderliga åtgärder på området. Utskottetkonstaterade vidare att en hel del insatser redan hade gjorts.Det är viktigt att detta arbete får en fortsättning i form avkonkreta åtgärder för att begränsa felaktig användning av bl.a.bensodiazepiner och för att förbättra vården för dem som hamnati ett beroende eller missbruk av dessa läkemedel, uttalades det.Enligt utskottets mening behövdes inte något ytterligareinitiativ av , varför motionerna avstyrktes.Genom sitt betänkande Bensodiazepiner -- beroendeframkallandepsykofarmaka, (SOU 1993:5), har Psykiatriutredningenuppmärksammat problemen kring denna typ av läkemedel.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att rapporten om ettläkemedelsepidemiologiskt nätverk bereds iregeringskansliet. En av de första frågorna för nätverket skulleenligt rapporten vara frågan om läkemedelsberoende. Beredningenbör enligt utskottet avvaktas, innan tar ställningtill frågan om inrättande av ett sådant nätverk som förordas imotion Ub132 (fp) yrkande 7. beträffande forskning vid Smittskyddsinstitutetatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,2. beträffande målsättningen för verksamheten inomansvarsområdet för godkänner i propositionen angiven övergripandemålsättning för verksamheten inom ansvarsområdet för miljömedicin,res. 1 (s)3. beträffande medelsanvisningen till Statens institutför psykosocial miljömedicinatt till för /94 under femte huvudtitelnanvisar ett ramanslag på 6943000kr,4. beträffande målsättningen för verksamhetatt godkänner i propositionen angiven övergripandemålsättning för Socialvetenskapliga forskningsrådets verksamhet,5. beträffande bemyndigande för Socialvetenskapligaforskningsrådetatt godkänner vad som i propositionen förordats ifråga om bemyndigande för Socialvetenskapliga forskningsrådetatt inom en given ram -- utgörande en mindre del av anslagetSocialvetenskapliga forskningsrådet: Forskningsmedel -- beslutaom fördelning av medel för en ,6. beträffande medelsanvisningen tillSocialvetenskapliga forskningsrådet: Forskningsmedelatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1992/93:Ub121 yrkande 32 till : Forskningsmedel för /94 underfemte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på86740000kr,7. beträffande medelsanvisningen tillSocialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltningatt till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Förvaltning för /94 under femte huvudtitelnanvisar ett ramanslag på 5600000kr,8. beträffande forskning om hälso- och sjukvård samtsocialtjänstatt avslår motionerna 1992/93:Ub132 yrkande 5 och1992/93:Ub149,9. beträffande äldreforskningatt avslår motion 1992/93:Ub103 yrkande 1,10. beträffande handikappforskningatt avslår motion 1992/93:Ub104,11. beträffande forskning om familjernas situationatt avslår motionerna 1992/93:Ub103 yrkande 4 och1992/93:So221,12. beträffande forskning om incestatt avslår motion 1992/93:So288,res. 2 (s)13. beträffande forskning om missbrukatt avslår motionerna 1992/93:So30, 1992/93:Ub103yrkande 3 delvis och 1992/93:Ub132 yrkande 6,14. beträffande forskning om spelberoendeatt avslår motionerna 1992/93:Ub103 yrkande 3 delvissamt 1992/93:So204 yrkandena 1 och 2,15. beträffande forskning om självmordatt avslår motion 1992/93:Ub103 yrkande 7,16. beträffande forskning om vissa psykiska problematt avslår motion 1992/93:So404 yrkandena 1 och 2,17. beträffande forskning inomsocialförsäkringsområdetatt avslår motion 1992/93:Sf255,18. beträffande invandrarforskningatt avslår motion 1992/93:Ub103 yrkande 12,19. beträffande en ny levnadsnivåundersökningatt avslår motion 1992/93:Ub121 yrkande 31,20. beträffande folkhälsoforskningatt avslår motion 1992/93:Ub103 yrkande 6,21. beträffande forskning om kvinnors hälsaatt avslår motionerna 1992/93:Ub101, 1992/93:Ub133yrkande 2, 1992/93:Ub147, 1992/93:So439 yrkande 8,1992/93:So448 yrkande 2, 1992/93:So475 yrkandena 1, 2 och 11samt 1992/93:A811 yrkande 28,22. beträffande läkemedelsforskningatt avslår motion 1992/93:Ub132 yrkande 7.Stockholm den 29 april 1993På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (nyd), (), (), (), () ochBarbro (). Målsättningen för verksamheten inom ansvarsområdet förStatens miljömedicin (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 6 som börjar med"Utskottet föreslår" och slutar med "kommande treårsperioden. "bort ha följande lydelse:Vad utskottet anfört i fråga om centrumets organisatoriskatillhörighet bör , med anledning av propositionen, somsin mening ge regeringen till känna.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringenanfört beträffande de övergripande mål som skall styra IPM:sverksamhet under den kommande treårsperioden.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande målsättningen för verksamheteninom ansvarsområdet för riksdagena) med anledning av propositionen som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,b) godkänner i propositionen angiven övergripandemålsättning för verksamheten inom ansvarsområdet för miljömedicin,2. Forskning om incest (mom. 12), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 17 som börjar med"Utskottet utgår från" och slutar med "avstyrks sålunda." bortha följande lydelse:Utskottet anser att SFR särskilt bör beakta behovet av ökadeforsknings- och utvecklingsinsatser beträffande incest.Vad utskottet nu anfört bör , med anledning av motionSo288 (s), som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 12 bort hemställa:12. beträffande forskning om incestatt med anledning av motion 1992/93:So288 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,yttrande1992/93:SfU6y Forskning för kunskap och framstegTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfälle att senast den 15 aprilyttra sig över proposition 1992/93:170 om Forskning för kunskapoch framsteg, avsnitt 5, jämte motioner, såvitt propositionenoch motionerna berör socialförsäringsutskottetsberedningsområde.De delar av propositionen i avsnitt 5 som berör utskottetsområde är avsnitten 5.2 Forskning rörande de ekonomiskatrygghetssystemen och 5.5 Forskning om internationell migrationoch etniska relationer. Medel för forskning inom dessa områdenberäknas i propositionen under anslaget : Forskningsmedel.Av de motioner som väckts med anledning av propositionen berörUb132 yrkande 5 frågor under avnitt 5.2 och Ub103 yrkande 12frågor under avsnitt 5.5. Under den allmänna motionstiden harvidare väckts motion Sf255 som berör frågor under avsnitt 5.2.Utskottet överlämnar den senare motionen till socialutskottetför fortsatt behandling.PropositionenI propositionen framhålls (avsnitt 5.2) att behovet avforskningsbaserad kunskap om de ekonomiska trygghetssystemensfunktion och effekter är betydande, inte minst mot bakgrund avden genomgripande översyn och omprövning av socialförsäkringensgrenar som pågår. Betydande behov finns av merforskningsbaserad kunskap om bl.a. de faktorer och samband somligger bakom de stora förändringarna i sjukfrånvaro ochförtidspensionering , liksom om samspelet mellansocialförsäkringen och arbetsmarknaden. Det är också angelägetmed forskning kring de offentliga pensionssystemen, inte minst iförhållande till andra försäkringssektorer, och hur dettapåverkar sparande, kapitalbildning och arbetskraftsutbud. Denlångt decentraliserade regeltillämpningen inomsocialförsäkringsområdet pekar på ett behov av tillämpadjuridisk forskning. I propositionen framhålls också attsatsningen på en mer aktiv rehabilitering innebär att en rad nyaåtgärder och instrument ställs till försäkringskassornas ochandra rehabiliteringsansvarigas förfogande, vilket skaparintressanta forskningsuppgifter för utvärderings- ochimplementationsforskning. Slutligen framhålls att det ökadeinternationella samarbete på socialförsäkringsområdet somaktualiserats genom innebär att ett nytt angelägetområde för forskningsinsatser öppnar sig och att metoder förstudier på detta område behöver utvecklas.Under avsnitt 5.5 erinras i propositionen om att forskning ominternationell migration och etniska relationer bedrivs inom ettflertal humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen, att ettnationellt nätverk är under uppbyggnad och att detinternationella forskararbetet utvecklas successivt. Myckettyder enligt propositionen på att den internationellamigrationen och därmed sammanhängande problemkomplex under mångaår framöver kommer att utgöra mycket centrala faktorer isamhällsutvecklingen, såväl i som i många andra länder.Med hänsyn till det stora kunskapsbehovet måste forskningen påområdet därför ges hög prioritet.Socialvetenskapliga forskningsrådet () började sinverksamhet och övertog då de pågåendeforskningsprojekt som finansierats genom de tidigaresektorsorganen Delegationen för social forskning (DSF) ochDelegationen för invandrarforskning (Deifo) samt det ansvar förhandikappforskningen som tidigare legat påForskningsrådsnämnden. Den fördjupade prövning som regeringengjort av rådet har lett till slutsatsen att rådet även förperioden /94--1995/96 skall ha till uppgift att stödjabetydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inomsocialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap samtinformera om kunskapsläge och aktuell forskning. Med hänsyn tilldet stora behov av forskningsbaserad kunskap som finns inom denämnda områdena anser regeringen att SFR genom ökade resurserskall ges möjlighet att förstärka forskningen. För innevarandebudgetår har anslagits för rådets verksamhet. Ipropositionen föreslås att för nästa budgetår skall anslås för forskningmedel och på ett nytt anslag 5 600 000kr för rådets förvaltningsuppgifter.MotionernaI motion Sf255 av och () erinrarmotionärerna om de dramatiskt ökade kostnaderna förlångtidssjukskrivningar, arbetsskador och förtidspensioneringarunder senare år och att en åtgärd att möta detta har varit attge försäkringskassorna ekonomiska resurser för att köparehabiliteringstjänster. Motionärerna erinrar också om attrehabiliteringsberedningen framhöll att socialförsäkring medrehabilitering i förgrunden är ett alltför viktigt FoU-områdeför att lämnas åt en slumpartad utveckling, men att någonnationell systematiskt genomförd utvärdering inte genomförts somkan visa på effekterna av de rehabiliteringssatsningar somgjorts. Motionärerna nämner i motionen olika forskningsstudierm.m. som initierats av i isamarbete med forskare och framhåller att det intefinns några möjligheter för huvudaktören på området ---- att använda befintliga resurser förforskning inom rehabiliteringsområdet. Enligt motionärerna börmedel till de angivna forskningsinsatserna t.ex. kunna frigörasfrån de medel som socialförsäkringen utger tillförsäkringskassorna för rehabiliteringsinsatser. De begär etttillkännagivande om att regeringen bör lägga framförslag till forskningsinsatser inom socialförsäkringsområdet.Även () berör i motion Ub132försäkringskassornas möjlighet att köpa rehabiliteringstjänstersom en del i det pågående förändringsarbetet i syfte attåstadkomma effektivare insatser till lägre kostnader. Honunderstryker att det saknas forsknings- och utvärderingsresultatsom behövs för kommande nödvändiga vägval och anser det viktigtatt t.ex. försäkringskassorna får möjlighet att bygga inforsknings- och utvecklingsarbete i sin verksamhet tillsammansmed universitet och högskolor.I motion Ub103 av m.fl. (kds) yrkande 12begärs ett tillkännagivande om prioriteringar förinvandrarforskning. Motionären anför att kunskaperna är små ochotillräckliga om på vilket sätt flykting/migrations- ochbiståndspolitik samt en samordning av dessa politikområden kanbidra till att människor inte behöver emigrera för sin utkomst.Motionärerna vill också prioritera forskning om orsakerna tillmänniskors beslut att utvandra, etniska relationer, vilkenetnisk mångfald som är möjlig och hur man kan undvika etniskakonflikter.Utskottets bedömningDe ekonomiska trygghetssystemenDe samlade utgifterna för det sociala trygghetssystemetmotsvarar av BNP. av desamlade utgifterna utgörs av transfereringar till hushållen.Staten och socialförsäkringssektorn svarar för av dessatransfereringsutgifter. Det är därför såväl för staten som förden enskilde av utomordentligt stor betydelse att man hartillräckliga kunskaper om att de medel som tilldelassocialförsäkringsområdet också används på ett riktigt ochändamålsenligt sätt. De stora förändringar som skett inomsocialförsäkringsområdet har också, undertrycket av landets hastigt försämrade ekonomi, måstgenomföras utan sedvanligt grundläggande utrednings- ochanalysarbete av vilka slutliga samhällsekonomiska effekter somkan bli följden och hur förändringarna kan komma att styra deförsäkrades beteende och efterfrågan på förmånerna. Därigenomhar ett tidigare väl sammanhängande lagkomplex, i vilket deolika förmånsslagen utformats för att samspela med varandra ochsom ur administration- och informationssynpunkt varitlätthanterligt, komplicerats och blivit i det närmasteoöverblickbart för medborgarna. En kärv ekonomi har ocksåtvingat de tre huvudaktörer på det sociala området, staten,kommunerna och landstingen, att söka nya lösningar för attåstadkomma besparingar, utan att genomarbetadeanalyser gjorts av vilka övervältringseffekter detta kaninnebära mellan de olika huvudmännens områden.Utskottet kan konstatera att intresset för och möjligheternatill forskning på socialförsäkringsområdet vid universitet ochhögskolor successivt har ökat . Emellertid är,som framhållits i propositionen, omfattningen avsocialvetenskaplig forskning med anknytning till de ekonomiskatrygghetssystemen fortfarande relativt begränsad med hänsyntagen till socialförsäkringens stora betydelse för individensvälfärd och för samhällsekonomin. Utskottet delar heltregeringens uppfattning om att det finns ett betydande behov avmer forskningsbaserad kunskap på detta område. Inte minst gällerdetta forskning kring de offentliga pensionssystemen, isynnerhet i förhållande till andra försäkringssektorer, såsomavtalsförsäkringar. Utskottet utgår därför från att SFR, som förkommande treårsperiod föreslagits få ökade ekonomiska resurser,fortlöpande uppmärksammar och prioriterar sådan forskning. Medanledning av vad som framhållits i motionerna Sf255 och Ub132 ombehovet av ett nära samarbete mellan forskare vid universitetoch högskolor och försäkringskassorna kan utskottet med stortillfredsställelse konstatera att många initiativ till sådanagemensamma forskningsansträngningar tagits ochutskottet vill gärna understryka det angelägna i att ett sådantsamarbete utvecklas ytterligare. SFR har också gett ekonomisktstöd åt två forskarseminarier om välfärdssystemet, vilkaarrangerats av och Centralförbundetför socialt arbete i samarbete med läns allmännaförsäkringskassa och . I motion Sf255 harsärskilt framhållits vikten av forskning om effekterna av derehabiliteringsinsatser som görs från försäkringskassornas sida.Samma område har särskilt nämnts i propositionen som intressantför utvärderings- och implementationsforskning. Mot bakgrund avatt de nya satsningarna på rehabilitering innebär ett förändratsätt att använda försäkringens resurser är det enligt utskottetsmening särskilt viktigt att detta område blir föremål förforskning. Det ekonomiska stödet till forskningen i fråga bördock tillföras försäkringskassorna på annat sätt än genom medelsom avsatts för rehabiliteringsinsatser.Med det anförda anser utskottet att syftet med motionernaSf255 och Ub132 yrkande 7 kan tillgodoses utan någon särskildåtgärd från sida.Internationell migration och etniska relationerUtskottet delar regeringens bedömning att med hänsyn till detstora kunskapsbehovet om den internationella migrationen ochdärmed sammanhängande frågor måste forskningen på området geshög prioritet. Utskottet har också erfarit att dessa frågorunder uppmärksammats inom forskningen och att 154doktorsavhandlingar har skrivits inom forskningsområdetinternationell migration och etniska relationer under perioden1964--1992, varav 25 --1992. Som framhållits ipropositionen är forskningen på detta område väl spridd överlandet och ett nationellt nätverk är under uppbyggnad.