bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — I den föreslagna strategin ingårvidare en utbyggnad av nätets internationella anknytningar som uppmärksammats iflera motioner.Utskottet övergår efter denna allmänna bedömning avinvesteringsinriktningen till att behandla de järnvägsprojekt som haravgränsats särskilt i propositionen.NordlänkenUtskottet bedömer att Nordlänken utgör ett strategiskt järnvägsprojektför utvecklingen av trafiken mellan och kontinenten. Det är därförav stor betydelse att den tidigare oklarheten om projektets dragning nuundanröjts i och med regeringens klarläggande av vilken planeringsinriktningsom skall gälla.Utskottet konstaterar att järnvägsförbindelsen mellan storstädernaOslo------är en länk av stor betydelse för svenskt ochnorskt näringsliv bl.a. med hänsyn till den pågående utvecklingen av ettsammanhängande transportsystem i övriga . Det råder vidare en bredenighet mellan olika myndigheter och intressenter om att projektet är viktigtoch att det bör förverkligas snabbt. Enligt vad utskottet erfarit planerasockså på den angränsande bansträckningen i omfattande baninvesteringar.Utskottet anser det därför angeläget att projektet kan förverkligasskyndsamt. Som framhålls bl.a. i motion T52 (s, fp, c) kan ett snabbare ocheffektivare byggande ge förutsättningar för att öka lönsamheten iinfrastrukturens utbyggnad genom ett effektivare kapitalutnyttjande. Genom nyaorganisations- och samarbetsformer för projektets förverkligande kan ocksåmöjligheter öppnas för ett snabbare genomförande. Utskottet förutsätter motdenna bakgrund att möjligheten att uppnå en angelägen tidigareläggning kommeratt prövas inom ramen för den fortsatta planeringen.Vad sedan gäller behovet av särskilda investeringar i --Vänerbanan,som uppmärksammats i flera motionsyrkanden, kan utskottet hänvisa till denförordade allmänna planeringsinriktningen. I den föreslagna grundsatsningen påjärnvägsnätet ingår sålunda baninvesteringar på den aktuella järnvägslinjen.BotniabananUtskottet konstaterar att enligt underlagsmaterial kanBotniabanan få stor betydelse för norra . ärrelativt tätbefolkad och har ett aktivt näringsliv som bl.a. innefattar en stordel av landets viktiga exportindustrier. Enligt utskottets mening är det därförangeläget att projektet kan komma att ingå i en långsiktig satsning påinfrastrukturen.Utskottet delar därmed regeringens uppfattning om att projektet bör ha högprioritet. Inte minst mot bakgrund av det aktuella sysselsättningsläget är detenligt utskottets mening viktigt med ett snabbt igångsättande.I några motionsyrkanden framförs farhågor om att särskilda villkor kankomma att gälla med krav på ekonomisk medverkan för olika intressenter vidBotniabanans genomförande. Utskottet förutsätter för sin del att villkoren förmedverkan från regionala intressenter inte kommer att skilja sig från vad somtillämpas för det övriga järnvägsnätets utbyggnad.Utskottet konstaterar att det finns olika uppfattningar om projektetsetappindelning. Förutom regeringens förslag om prioritet för den gemensammasträckningen med till har alternativ framförts om attbyggstarten i stället skall ske med det s.k. Husumspåret(--) och bl.a. sträckningen --påNorrbotniabanan. Med Husumspåret har härvid inte någon industrispårslösning avenklare karaktär avsetts utan anläggandet av en kvalitativt högtstående bandelsom skall ingå som en integrerad länk i den kommande Botniabanan.Utskottet anser att regering och riksdag normalt inte bör föreskriva vilkenetappindelning som bör gälla vid upprustningar och nybyggnad av olika bandelar.Regering och riksdag bör fastställa övergripande riktlinjer för hur strategiskainfrastrukturprojekt skall förverkligas. Det bör i stället ankomma på Banverketatt, tillsammans med berörda intressenter, pröva i vilken ordning olika etapperskall byggas. Utskottet förutsätter att beslut grundas på vad som ärsamhällsekonomiskt mest riktigt. Utskottets ställningstagande innebär attBanverket bör få avgöra om den första etappen av skall avse dets.k. Husumspåret eller någon annan sträcka.GötalandsbananUtskottet anser det angeläget att infrastrukturplaneringen bedrivs med godframförhållning. Götalandsbanan utgör enligt det underlag som presenteratsett intressant framtidsprojekt. Genom projektet ges möjligheter att bygga uppen stor sammanhängande stadsregion med utmärkta miljövänliga kommunikationer.För att kunna besluta om projektets genomförande krävs ett fördjupatkunskapsunderlag. Utskottet förutsätter därför att projektet kommer att prövasingående inom ramen för det fortsatta planeringsarbetet där såväl desamhällsekonomiska som de finansiella förutsättningarna analyseras.I sammanhanget kan nämnas att genom Nyköpingslänken på kanGötalandsbanans ekonomiska förutsättningar förbättras ytterligare.Riksbangård SydUtskottet bedömer att järnvägen kan få ökad betydelse för godstrafiken mellanSkandinavien och kontinenten. Faktorer som talar för detta är bl.a. fortsatteuropeisk integrering, långa transportavstånd och det arbete som pågår med attmodernisera och marknadsanpassa järnvägssystemet i många europeiska länder.Utskottet anser det mot denna bakgrund viktigt att järnvägens godskunder kanerbjudas en kostnadseffektiv och rationell trafikuppläggning. Det är därförangeläget att beslut om strategiska trafikprojekt som Riksbangård Sydföregås av en allsidig prövning.Enligt regeringens förslag kommer projektet att bli föremål för fortsattaöverväganden och analyser. Utskottet förutsätter att de frågor som tagits upp ide aktuella motionerna kan komma att behandlas inom ramen för detta arbete.Tredje spåret genom StockholmBeträffande det s.k. tredje spåret genom kan konstateras attkapacitetsproblemen är besvärande för tågtrafiken genom Stockholm.En kapacitetsförstärkning har också ansetts som en nödvändigförutsättning för utbyggnaden av såväl snabbtågssystemet för fjärrtrafiken somför regionaltågen i och . I den överenskommelse som harträffats om infrastrukturens utbyggnad i (den s.k.Dennisuppgörelsen) har projektet ansetts ha en avgörande betydelse förmöjligheterna att utveckla kollektivtrafiken.Vidare kan konstateras att med den upprustning och utbyggnad avjärnvägsnätet som utskottet har ställt sig bakom för den kommandeplaneringsperioden ges järnvägstrafiken ökade förutsättningar att utvecklas.För att fullt ut kunna dra nytta av denna utbyggnad i landet krävs attkapacitetsproblemen i undanröjs. Utskottet bedömer mot denna bakgrundatt en förstärkning av kapaciteten i har stor betydelse för att kunnautveckla såväl fjärr- som regionaltågstrafiken och att den därför börgenomföras skyndsamt.Beträffande frågan om den nödvändiga spårlösningen skall genomföras som ettyt- eller tunnelalternativ anser utskottet att normalt inte bör fattadetaljbeslut om hur konkreta spårdragningar bör ske. Det bör i stället ankommapå berörda myndigheter, kommuner och olika intressenter att gemensamt sökafinna lämpliga lösningar. I sammanhanget kan även nämnas att för ett flertalbanprojekt i landet har uppfattningar framförts om att förlägga vissabansträckor i tunnlar.Av det anförda följer att utskottet inte har något att erinra mot vadregeringen anfört om det tredje spåret genom . Utskottet vill härviderinra om betydelsen av vad som framhålls i propositionen om att störstamöjliga hänsyn måste tas till stadsbild och kulturmiljö. Utskottet förutsättersamtidigt att om en finansieringslösning kan åstadkommas för etttunnelalternativ, som inte inkräktar ekonomiskt eller verksamhetsmässigt på detövriga järnvägsbyggandet, bör den nu förordade ytsträckningen med enförbindelse över kunna frångås. Det bör ankomma på berördaintressenter att ta sådana initiativ.ArlandabananUtskottet har erfarit att sedan propositionen avlämnats har i april1993 på regeringens uppdrag redovisat sitt utredningsuppdrag omArlandabanan och Norra böjen. har därvid gjort en jämförelse avolika alternativ. Utredningsresultatet bekräftar att det är samhällsekonomisktriktigt att anlägga en nordlig järnvägsanslutning till , vilketöverensstämmer med departementschefens bedömning.Utskottet anser även för sin del att det är angeläget att kollektivatrafiksystem som tåg och flyg kan knytas samman till ett integrerattrafiksystem. Det är därför med tillfredsställelse utskottet konstaterar attregeringens förslag ger förutsättningar för att projektet kan förverkligas isin helhet. Utskottet anser det också värdefullt med den föreslagnauppdelningen i tre utbyggnadsdelar, om därmed förutsättningar skapas för attöka den externa finansieringen av projektet. Utskottet förutsätter attArlandabanan kan tas i drift så snart som möjligt.NyköpingslänkenUtöver de nu nämnda järnvägsprojekten innefattas i propositionens riktlinjerför den fortsatta järnvägsutbyggnaden en utbyggnad av Nyköpingslänken. mening utgör Nyköpingslänken ett strategiskt viktigtframtidsprojekt. finns det även en rad andra järnvägsprojekt som ärklart samhällsekonomiskt angelägna. Detta gäller bl.a. miljö ochsäkerhetsinvesteringar som prioriterats högt i investeringsprogram.Även andra investeringar på bl.a. är betydelsefulla för attutveckla tågtrafiken. Utskottet förutsätter därför att ytterligare övervägandenkan ske inom ramen för den fortsatta beredningen inför utarbetande av slutligaplaneringsdirektiv.Sammanfattande ställningstagandeSammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag såväl tilllångsiktig inriktning för investeringar i järnvägens infrastruktur som tillplaneringsinriktning för järnvägsinvesteringar för . Beträffanderegeringens avvägning mellan de olika storprojekten och särskilda projekten harutskottet, med undantag för inriktningen för , inga erinringar. anfört om etappindelning bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet förutsätter vidare att frågan ominvesteringsomfattningen i Nyköpingslänken blirföremål för ytterligare överväganden.Utskottets ställningstagande innebär att syftet med ett flertalmotionsyrkanden kommer att tillgodoses helt eller delvis. Motionerna bör dockinte föranleda någon åtgärd från sida. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motionsyrkanden.6.5 AnslagsfrågorDet statliga järnvägsnätet finansieras i huvudsak med allmänna medel.Riksdagen har tidigare i vår med anledning av årets budgetproposition beslutatom medel till och till vissa försvarsuppgifter hosBanverket och SJ. har vidare tilldelats en ram på 450 miljoner kronorför upplåning i Riksgäldskontoret.6.5.1 Anslaget : AdministrationskostnaderFör administrationskostnader föreslås i budgetpropositionen attett nytt anslag införs. har motsvarande kostnader finansierats frånBanverkets anslag till drift och vidmakthållande av statliga järnvägar. Sommotiv för anslagsförändringen hänvisas till de skärpta krav som på senare årställts på kostnadsredovisningen i den offentliga sektorn.Kommunikationsministern beräknar medelsbehovet till 301 miljoner kronor.För att skapa incitament att hålla administrationskostnaderna på en lågnivå föreslås att det bör vara möjligt för regeringen att besluta om överföringav medel från detta anslag till anslaget för drift och vidmakthållande avstatliga järnvägar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning samt attriksdagen ger regeringen det begärda bemyndigandet.Utskottet förutsätter att en redovisning görs i efterhand av storleken påeventuella överföringar mellan anslagen.6.5.2 Anslaget Drift och vidmakthållande av statliga järnvägarAnslaget finansierar kostnader för underhåll och reinvesteringarav det statliga järnvägsnätet.Kommunikationsministern anger i budgetpropositionen att anslaget till driftoch vidmakthållande av statliga järnvägar inte har ståtti proportion till anslagsnivån för nyinvesteringar. Därigenom uppges att enrisk finns att gjorda investeringar inte kan utnyttjas fullt ut. För att uppnåbalans framhålls att anslaget bör ökas.Förslaget till medelsberäkning i budgetpropositionen innebär att drygt2825 skall anvisas för drift och vidmakthållande av statligajärnvägar för nästa budgetår. I sammanhanget erinras om de ökade insatser somskett genom möjligheter att använda vissa besparingar fråninvesteringsanslaget till underhållsinsatser. Vidare hänvisas till de extramedel som anvisats i samband med särskilda sysselsättningsåtgärder samt attkostnaderna för verkets interna administration brutits ut ur anslaget.I motion T71 (s) framhålls att underhållsinsatserna måste öka dels till följdav eftersatt underhåll, dels eftersom nyinvesteringarna kräver ökade medel fördrift och underhåll. Underhållsinsatserna på de statliga järnvägarna bör enligtmotionen öka med . Med enproportionell fördelning innebär detta för budgetåret1993/94 en höjning med 1,5 miljarder kronor.Även i motion T208 (v) föreslås att anslaget i förhållande tillbudgetpropositionen höjs med till sammanlagt drygt 3,3miljarder kronor.Utskottet anser det angeläget att en rimlig balans uppstår mellaninvesteringar och underhållsinsatser så att en effektiv kapitalanvändningfrämjas. Därmed kan gjorda investeringar utnyttjas fullt ut. Som framhålls ibudgetpropositionen är det därför angeläget att anslaget till drift ochvidmakthållande av det statliga järnvägsnätet ökas.Utskottet vill erinra om de särskilda medel som anvisats under senare tidför förstärkta underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Utskottetförutsätter också att ytterligare insatser kan komma att göras om så bedömsvara lämpligt från bl.a. sysselsättningspolitiska överväganden.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker därmed motionen med begäran om ett förhöjt anslag förunderhållsåtgärder.6.5.3 Anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägarI motion T71 (s) framhålls, som tidigare redovisats, att planeringsramen förden kommande tioårsperioden bör fastställas til 45 miljarder kronor.Utskottet har i avsnitt 3.2.4 förordat att medel till investeringar itrafikens infrastruktur även fortsättningsvis skall anvisas genom anslag överstatsbudgeten. Utskottet har vidare framhållit att ramanslag bör väljas och attriksdagen dessutom bör fastställa treåriga kostnadsramar.Mot denna bakgrund anser utskottet att för nästa budgetår böranvisa ett ramanslag på och fastställa en kostnadsramför den kommande treårsperioden på . Utgångspunkten fördessa medelsberäkningar har varit de bedömningar om investeringsbehovet somredovisas i propositionen.Av det anförda följer att utskottet avstyrker yrkandena i motionerna T71(s), T216 (s) och A267 (s) i vilka begärs att för nästa budgetåranvisar för tidigareläggning av investeringar i vägar ochjärnvägar, varav avser järnvägar. Enligt den sistnämndamotionen bör vidare erhålla räntestöd förtidigareläggningskostnaderna. Utskottet avstyrker likaledes motion T208 (v) ivilken det begärs att investeringsanslaget för stomjärnvägar för nästa budgetårhöjs med 2 miljarder kronor.Riksdagen har tidigare i vår beslutat om en låneram för iRiksgäldskontoret för /94 (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU21,rskr. Låneramen, som fastställts till , får användasför att finansiera kostnader för produktionshjälpmedel, rörelsekapital ochlager.Vissa investeringar som finansieras genom lån frånRiksgäldskontoret har i infrastrukturpropositionen inräknats i den föreslagnanya sammanlagda låneramen. Utskottet anser att även fortsättningsvis bör deaktuella investeringarna på Grödingebanan och de investeringar som innefattas iden s.k. SL-överenskommelsen finansieras genom lån. Detta innebär attBanverkets ram för upplåning bör höjas till sammanlagt 1950 miljoner kronor.Riksdagen har tidigare medgivit att och får disponerabesparingar på projekt finansierade från anslagen Investeringar i trafikensinfrastruktur och Vissa produktivitets- och sysselsättnignsfrämjande åtgärderinom område för underhållsåtgärder. Utskottetstidigare ställningstagande innebär att dessa anslag skall upphöra. Därav följeratt kvarstående besparingar bör få belasta anslaget Nyinvesteringar istomjärnvägar.6.5.4 Anslaget Ersättning till för vissa kapitalkostnaderFrån anslaget har tidigare finansierats dels kapitalkostnader förlån för SL-investeringarna i i enlighet med 1983 årsöverenskommelse med , SJ och staten, delsavskrivningskostnaden för eldriftsanläggningar.Med hänsyn till utskottets tidigare ställningstagande för en fortsattanslagsfinansiering bör anslaget alltjämt finnas kvar i statsbudgeten.Utskottet anser att för ändamålet bör ett förslagsanslag på 370 miljoner kronoranvisas för /94.6.6 Turistjärnvägar6.6.1 Regeringens förslagGenom trafikpolitiska beslut infördes enmöjlighet att överlåta banor, som inte längre trafikeras reguljärt, till andraintressenter för turiständamål. Regeringen har bemyndigats att överlåta fastegendom till ett värde av högst i varje enskilt fall. Somriktmärke gäller att berörda turistintressenter skall svara för minst sammainsats som den statliga efterskänkta andelen av anläggningen motsvarar.I propositionen anges att de principer som kom till uttrycki det trafikpolitiska beslutet för upplåtelse av turistjärnvägar har visatsig vara svåra att tillämpa i praktiken. Den enda gjorda överlåtelsen gällerden smalspåriga järnvägen mellan och , där dock denna möjlighettillämpades retroaktivt. Genom regeringsbeslutet har sålundaVäxjö----Järnvägsaktiebolag (VHVJ) fått en ersättning meddrygt för sitt övertagande av den banan medtillhörande fastigheter.Riksdagen har vidare genom beslut anslagit 3,7 miljoner kronorsom ett engångsbidrag till VHVJ. Dessa medel har dock inte betalats ut, dåmöjligheterna till en långsiktig överlevnad för företaget inte bedömtsföreligga. Företaget har försatts i konkurs.I syfte att skapa bättre förutsättningar för turisttrafik föreslås ipropositionen att regeringen fortsättningsvis bemyndigas att upplåta bandelargratis åt en museiförening eller annan som bedöms lämplig för ändamålet.Härigenom anförs att en fortsatt statlig kontroll säkerställs dels öververksamheten så att den bedrivs på ett sätt som gagnar en positivinställning till järnvägstrafiken, dels över den framtida markanvändningen ommuseiverksamheten en gång upphör. Som villkoranges att nyttjanderättshavaren bör själv svara helt för övriga kostnader somligger utanför infrastrukturen liksom också ta på sig det fullabanhållaransvaret.När det gäller den smalspåriga järnvägen mellan ochVästervik framhålls att de principer som låg bakom beslut år 1992fortfarande bör gälla. Under förutsättning att det finns möjligheter till enlångsiktig överlevnad för verksamheten förordas att det tidigare anslagnabidraget får betalas ut till lämplig intressent som påtar sig banhållaransvaroch säkerställer trafiken.6.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det finns ett intresse för att utvecklaturisttrafik på järnvägsområdet. Genom olika ideella föreningar läggs på mångahåll i landet ned ett betydande engagemang och intresse på att upprätthållaolika former av musei- och turisttrafik. Enligt utskottets mening är detangeläget att detta intresse kan stimuleras så att turisttrafik kanupprätthållas på bandelar som inte längre används för reguljär trafik.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att den nuvarandemöjligheten för regeringen att enligt vissa förutsättningar efterskänka halvavärdet av vissa anläggningar slopas och att i stället upplåtelse avturistjärnvägar får ske med nyttjanderätt av järnvägar som inte längreanvänds för reguljär trafik.Utskottet har heller inget att erinra mot att det av tidigareanvisade anslaget till VHVJ för tågtrafik på den smalspåriga järnvägen mellanVäxjö och under vissa förutsättningar får utbetalas till annanintressent än detta bolag.6.7 PersontrafikfrågorEtt flertal motioner har tagit upp frågor som gällertrafikuppläggning. Förslagen gäller bl.a. tågtrafikens samordning,tidtabellernas uppläggning, fordonsanvändning och utveckling av nyatrafiksystem.I motion T80 (kds) konstateras att tågförbindelserna i första hand finns isyd- och nordled. Förbindelserna i öst- och västled är däremot begränsade.Detta gäller bl.a. för resenärer från som måste byta tågför resor till . Genom att samordna tågtrafiken mellan kan enligt motionen flera fördelar nås som t.ex. förbättradfjärrtågstrafik samt förkortade restider.I motion T512 (fp) anges att kust-till-kustbanan utgör en viktigkommunikationsled mellan /Karlskorna och över , ochBorås. Banan har rustats upp för godstrafiken, och ytterligareinvesteringar planeras som gör det möjligt att höja hastigheten till 160km/tim. Vidare anges att av sysselsättningsskäl har en beställning på 14enheter av lagts ut på ABB Traction i . Dessa tågenheterbedöms vara utomordentligt väl lämpade för trafik på kust-till-kustbanan.I motion T515 (s) föreslås att en ringlinje skapas på sträckanStockholm------. Trafiken bör utföras med X2000-tåg.Genom ringa kostnader bedöms att framkomlighet, tillgänglighet och komfortdärmed kan öka väsentligt. kan järnvägen bli ett än mer attraktivtalternativ för i första hand persontrafiken.I motion T521 (kds) framhålls att effektiva pendeltågssystem med tåg somstannar på de mindre orterna på stambanan är såväl miljö- som enegieffektivt.Detta gäller för bl.a. där ett sådant trafiksystem också skulleinnebära en avsevärd förbättring och främja sysselsättning, näringsliv ochoffentlig förvaltning. Motionären anser därför att pendeltågstrafiken iÖstergötland bör prioriteras från statsmakternas sida. Det är därför angelägetatt från de nya medel som kommer att ställas till förfogande för investeringari infrastrukturen särskilda resurser avdelas för utveckling av pendeltåg ochinvesteringar i sådana trafiksystem.I motion T531 (v) behandlas utvecklingen av tågtrafiken mellan ochSverige. Enligt motionären planerar SJ att fortsättningsvis dra nattågenStockholm--via ----Kornsjö i stället för viaCharlottenberg. Motionären anser att detta är oacceptabelt och förordar atttrafiken över Värmlandsbanan i stället utvecklas med bl.a. snabbtåg mellan Oslooch före sekelskiftet.I motion T537 (c) föreslås en satsning på ett sammanhållet och modernttågburet kommunikationssystem för att utveckla sydöstra . Med en utbyggdregionaltågstrafik mellan och anges att flera positivaeffekter kan uppnås. Tillväxten skulle bl.a. främjas genom att privataetableringar och investeringar stimuleras. Turismen på och i övrigaKalmar län skulle vidare få ett uppsving, som turistsäsongen skullekunna förlängas. Förutsättningarna skulle också öka för sydöstra , somhar ett gynnat läge i , att ta till vara de möjligheter somdemokratiseringen i och de baltiska staternas självständighet ger.Förslaget till trafiksatsning innebär en omfattande banupprustning på sträckanKalmar--. Baninvesteringen bör följas av utbyggd trafik med regionaloch interregional motorvagnstrafik med lutningsbar vagnkorg. I sammanhangetrefereras till en studie som bl.a. visar ekonomiska konsekvenser av att användatåg med lutningsbar vagnkorg i matartrafik på sidolinjer i . Studienvisar bl.a. att snabbare tåg ger lägre kostnader och högre intäkter. Varjetågsätt blir dyrare men produktivitetsökningen väger mer än väl uppmerkostnaden. Konkurrenskraften och attraktiviteten ökar. För upprustning ochtrafikering av banan --Linköpingbör ett trafikeringsavtal upprättas mellan staten och länstrafikhuvudmännen.Staten bör ta huvudansvaret för investeringen, medan berörda länsstyrelser ochtrafikhuvudmän bör ikläda sig förpliktelser för upprustningen och för attmöjliggöra trafiken. Enligt avtalet bör vidare trafikhuvudmännen förbinda sigatt trafikera den upprustade banan med minst fem dubbelturer per dag för enperiod av . Avslutningsvis framhålls även att en utveckling av denregionala och interregionala trafiken kan tjäna som modell för en liknandeutveckling i andra delar av landet.I motion T560 (c) konstateras att sedan persontågstrafiken i Vårgårdaupphörde har kommunen förgäves arbetat för att återfå tåguppehåll. Medanledning av det s.k. finns dock planer på att återinföratåguppehåll. Likaså ingår i planerna för pendeltågstrafiken mellan ochSkövde att uppehåll skall göras bl.a. i . Enligt motionären förutsätteren modell med kombinerad matar- och lokaltrafik att SJ och tar sindel av kostnaderna.