bet · GG01SkU20 · 1993-03-16 00:00:00 — Med hänvisninghärtill och till att det inte kan anses aktuellt att nuompröva de grundläggande principerna för beskattningen avinkomst av skogsbruk avstyrker utskottet även dessa motioner.VinstandelsstiftelserFör att stimulera det sparande som vinstandelssystem i företaginnebär innehöll proposition 1991/92:60 också ett förslag omatt slopa socialavgifterna på arbetsgivarnas bidrag tillvinstandelsstiftelser. Utskottet (1991/92:SkU10) konstateradeatt vinstandelssystemen gör de anställda delaktiga iföretagets resultat, sprider ägandet, främjar produktivitetenoch utgör ett långsiktigt sparande. Utskottet tillstyrkteförslaget som också godtogs av riksdagen.I motion Sk354 av m.fl. (s) yrkas en återgångtill tidigare regler i detta hänseende (yrkande 4), eftersombeslutet strider mot skattereformens principer omen likformig skatt på olika typer av arbetsinkomster.Motsvarande yrkande har prövats av två gånger undervåren 1992 (1991/92:Sku20, SkU5y och FiU30), och den närmareutformningen av reglerna har prövats av även ihöstas med anledning av proposition 1992/93:29 ochsocialutskottets betänkande 1992/93:SfU5. Något nytt som börföranleda en omprövning av denna fråga har inte förekommit,varför utskottet avstyrker det aktuella motionsyrkandet.Fackföreningsavgifter m.m.Hösten 1991 beslutade av principiella ochstatsfinansiella skäl att slopa skattereduktionen förfackföreningsavgifter. uttalades i den propositionsom låg till grund för beslutet och i utskottets betänkande iärendet (prop. 1991/92:48, SkU8) att även avdragsrätten förarbetsgivares avgifter till arbetsgivarorganisationer avmotsvarande skäl och av rättviseskäl borde slopas till den delsom inte avser konfliktändamål. Regeringens förslag i dettahänseende lades fram och godtogs av (prop. 1991/92:117, SkU31, jfr SkU20).I motion Sk354 av m.fl. (s) begär motionärernaförslag från regeringen om justeringar av reglerna för attuppnå en neutralitet i den skattemässiga behandlingen avlöntagarnas och arbetsgivarnas organisationsavgifter (yrkande5). Ett motsvarande yrkande framställs i motion Sk306 av BengtSilfverstrand och ().I motionerna framförs inga nya synpunkter som inte harbeaktats och bemötts utförligt i samband med tidigare årsprövning av dessa avdragsfrågor. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen i denna del.StipendierHösten 1992 beslutade att begränsa skattefrihetenför stipendier till vad som gällde före en lagändring 1983(prop. 1992/93:127, SkU14). lagändring innebar engenerell skattefrihet för stipendier för utbildning avfackliga förtroendemän. Enligt den praxis som gälltdessförinnan kunde skattefrihet i sådana fall åtnjutas endastom stipendiet utgick för kurser som enbart hade till syfte atthöja den allmänna kunskapsnivån.I motion Sk354 av m.fl. (s) krävs att beslutetrivs upp och att begär ett nytt förslag rörande helastipendiebeskattningen (yrkandena 2 och 3). Motion Sk317 av BoFinnkvist m.fl. (s) har samma innebörd. Motionärerna vändersig framför allt mot att beslutet endast berörfackliga stipendier och att denna skatteskärpning för enviss kategori enligt deras mening måste anses stötande.Som framgår av den tidigare behandlingen av denna fråga avsåg1983 års lagstiftning att skapa ett särskilt undantag försådana utbetalningar till fackliga förtroendemän som enligtallmänna principer borde beskattas. Utskottet vidhålleruppfattningen att undantag gick för långt och finnerinte skäl att med anledning av motionerna förorda någonförnyad utredning av skattereglerna för stipendier. Utskottetavstyrker alltså dessa motionsyrkanden.HobbyPrinciperna /skattereform innebär att inkomstav hobbyverksamhet skall beskattas i inkomstslaget tjänst.Avdrag medges för omkostnader under beskattningsåret och försådana omkostnader som överstiger detårets inkomster. Denna ettårsgräns utvidgades såatt avdragsrätten omfattar en femårsperiod förebeskattningsåret (prop. 1992/93:127, SkU14). Underskott iverksamheten är inte avdragsgillt. -- Från beskattningundantas inkomster av bär- och svampplockning m.m. till dendel inkomsterna inte överstiger 5000 kr.I motion Sk348 av och i (nyd,m) yrkas att upp till två hobbyhästar per person börbetraktas som skattefri hobby. Vidare framställs i motionSk343 av () ett yrkande som innebär att detskattefria beloppet för bär- och svampplockning m.m. skallhöjas från till 10000 kr.Beslutet om en tidmässig förlängning av avdragsrättengrundade sig på en översyn av reglerna och borde enligtutskottets bedömning kunna anses innefatta en lämpligavvägning för att begränsa de problem som ettårsgränsen ivissa situationer kunnat medföra för travsporten. Utskottetvidhåller denna uppfattning och finner inte heller anledningatt ompröva tidigare års ställningstaganden beträffande detskattefria beloppet för bär- och svampplockning. Utskottetavstyrker således de aktuella motionerna.BarntillsynI några motioner tar motionärerna upp frågor om kostnader förbarn och barntillsyn och beskattningsreglerna för olika formerav barntillsyn.I motion Sk351 av (nyd) yrkas att ettavdragssystem för föräldrars omkostnader för barn skallutredas. I motion Sk346 av () förespråkasregler om extra avdrag vid existensminimum med generösa reglerför den som har stor försörjningsbörda eller som är hemma ochvårdar barn.Motion Sk344 av () begär en översyn avskattereglerna för olika former av barnomsorg i syfte attuppnå en större likformighet. Enligt motionen äravdragsmöjligheterna sämre för dagbarnvårdare i familjehem änför verksamhet som drivs i annan form. I motionen anförs ocksåatt reglerna slår olika för verksamheter som drivs somekonomisk förening, ideell förening eller i bolagsform. MotionSk355 av () innehåller krav på en översyn avbestämmelserna för föräldrakooperativ i syfte att åstadkommastörsta möjliga förenklingar av deras arbete.Enligt de principer som gäller /skattereformskall kostnader för barn inte beaktas genom särskilda avdragvid beskattningen. Enligt utskottets uppfattning saknas detskäl att med anledning av motionerna Sk346 eller Sk348 nuompröva dessa principer.När det gäller dagbarnvårdares möjligheter till avdrag föromkostnader i denna förvärvsverksamhet har Riksskatteverketutförligt gått in på dessa frågor i sin handledning förtaxeringen. Syftet med denna genomgång har varit attunderlätta avdragsproblemen och att i möjligaste mån skapaförutsättningar för en likformig bedömning. Skattefrågorna förföräldrakooperativ har också uppmärksammats såväl avRiksskatteverket som i (statsrådet ). När det gällerföräldrakooperativ innebär reglerna att verksamhet av dettaslag normalt skall bedrivas i form av en ekonomisk föreningoch att några inkomstskatteproblem normalt inte skall behövauppkomma. -- Enligt utskottets uppfattning är det motiveratatt och regeringen ägnar fortsattuppmärksamhet åt dessa skattefrågor och vidtar åtgärder föratt åstadkomma de förenklingar som kan visa sig behövliga.Enligt utskottets mening fordras inte någotställningstagande till dessa frågor från sida, ochutskottet avstyrker alltså de framställda yrkandena.BostadsförmånI motionerna Sk318 av () och Sk381 av KajLarsson m.fl. (s) begär motionärerna att de schabloner somtillämpas bl.a. vid värderingen av lantarbetaresbostadsförmåner ses över. Enligt deras uppfattning är dessaschabloner alltför stelbenta och leder regelmässigt till attförmånerna övervärderas på landsbygden. De kritiserar ocksåatt värderingen inte kan jämkas när det gäller desocialavgifter som arbetsgivarna skall erlägga.Värdet av bostadsförmåner skall enligt gällande regler vidinkomsttaxeringen beräknas till ortens pris, dvs. till sittmarknadsmässiga värde (se anvisningar RSV DT1991:24). Vid sidan av dessa regler gäller fr.o.m. inkomståret1988 att skall fastställa värden förbostadsförmåner enligt vissa riktlinjer (prop. 1987/88:52,SkU8). Avsikten har varit att på detta sätt förbättrapreliminärskatteuppbörden genom särskilda riktvärden för olikaområden som är väsentligen enhetliga i fråga omboendekostnader. Reglerna innebär bl.a. att det lägsta avdessa genomsnittsvärden skall reduceras om bostadenär belägen utom tätort med närmaste omgivning. Dessa värdenskall bl.a. ligga till grund för beräkningen av preliminärskatt och redovisningen av arbetsgivarnas månadsavgifterenligt socialavgiftslagen, och de fastställda värdena kan intejämkas annat än om belopp som arbetstagaren själv har betalatför förmånen (8§ uppbördslagen och 5§ lagen om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare, jfr RSV:s anvisningar).Vid sin bedömning av denna fråga 1987 framhöll utskottet(1987/88:SkU8 s.44) att schabloner av detta slag måsteaccepteras för att åstadkomma välbehövliga förenklingar ochansåg att de föreslagna reglerna tagit rimlig hänsyn tillförhållandena på landsbygden. Den uppbördsutredning som nukommer att påbörjas torde vara oförhindrad att ta upp deeventuella problem som kan föreligga på detta område, liksomockså utredningen om tjänsteinkomstbeskattningen (Fi 1992:01).Med hänvisning härtill avstyrker utskottet dessa motioner.Lunchförmåner m.m.I motion Sk368 av m.fl. (s) begärmotionärerna en snabb översyn av effekterna av skattereglernaför lunchsubventioner. De anser att reglerna är orättvisa ochleder till försämrade kostvanor och problem av olika slag,inte minst för restaurangbranschen. Även i motion Sk385 avStina och () yrkas att den av riksdagenbegärda översynen av reglerna skall komma i gång.Enligt motion Sk347 av m.fl. (nyd) kan så starkkritik riktas mot reglerna att beskattningen av lunchförmånergenast bör slopas helt och att i vart fall undantag bör görasi fråga om arbetsgivaravgifter på förmånerna.I proposition 1992/92:93 rörande vissa frågor om beskattningenav inkomst av tjänst, som behandlades i utskottets betänkandeSkU14, aviserades en särskild utredning med avseende på hurlunchätandet och hur branschen och de anställda påverkas av denya reglerna (jfr 1991/92:SkU20). Utskottet har inhämtat atten undersökning av dessa förhållanden nu kommer att påbörjas,och utskottet utgår från att ställningstagandena tillutredningsresultatet kommer att redovisas skyndsamt. Medhänvisning härtill finner utskottet att någon särskild åtgärdfrån sida i denna fråga inte ärpåkallad. Utskottet avstyrker alltså motionerna.Vidare yrkas i motion Sk310 av m.fl. (s)att personalrabatter som utgår i efterhand inte skallbeskattas.Den i motionen aktualiserade frågan kommer -- som framgår avprop. 1992/93:127 s.37 och 38) -- att tas upp i samband medberedningen av det slutbetänkande som väntas från utredningen(Fi 1992:01) om tjänsteinkomstbeskattningen. slutresultat bör avvaktas avstyrker utskottetmotionsyrkandet.UtlandstraktamentenI motion Sk305 av och ()yrkas att reglerna om utlandstraktamenten ses över skyndsamt isyfte att skapa likformighet med reglerna för tjänsteresorinom . De avdragsbelopp som Riksskatteverketfastställer för utlandsresor är enligt motionärerna avsevärthögre än vad som följer av de nya principerna för traktamenteni allmänhet.Vid sin prövning av motsvarande yrkande hänvisadeutskottet till att ställningstagandena till de aktuellafrågorna på detta område borde anstå i avvaktan på resultatetav utredningen om tjänsteinkomstbeskattningen (Fi 1992:01).Utskottet har inte anledning att nu ompröva denna ståndpunktutan avstyrker motionen.Bilförmåner och bilavdragNär det gäller bilförmåner innehåller motionerna yrkanden iolika riktning. I flera motioner riktas kritik mot att mångataxiföretagare och andra fåmansföretagare drabbas av en hårdbeskattning, trots att bilen endast i begränsad utsträckninganvänts privat utan mera har varit att se som ettarbetsredskap. Yrkandena i motionerna Sk309 av (), Sk330 av och (), Sk334 av AgneHansson och (), Sk357 av ()och Sk366 av m.fl. (nyd) går ut på att reglernabör få ett mer flexibelt innehåll med större hänsynstagandentill faktiska körsträckor för olika ändamål och till andraomständigheter av skilda slag som kan påverka det faktiskavärdet av privatbruket. I den sistnämnda motionen yrkas bl.a.att bilar som används som arbetsredskap över huvud taget inteskall föranleda förmånsbeskattning. Den motionen innehållerockså krav på en generell sänkning av förmånsvärdena medtanke på konsekvenserna för bilindustrin, trafiksäkerheten ochmiljön. Miljö- och energiaspekter eller önskemål om att dämpabilismen har motiverat de krav på en översyn av reglerna somframställs i motionerna Sk328 av (), Sk345 avStefan Attefall (kds), Sk376 av m.fl. (s) ochSk377 av (). -- Enligt motion Sk331 av BengtSilfverstrand och () är reglerna förtjänstebilar gynnsammare än vad som gäller för den som resermed egen bil i tjänsten. Motionen syftar till en översyn isyfte att skapa neutrala regler.Frågan om bilavdraget tas upp i motion Sk324 av (). I motionen yrkas att detta avdrag, somjusterats upp /mil fr.o.m. ,räknas /mil för körsträckor perår och till /mil för längre körsträckor. Vidare yrkas imotion Sk323 av m.fl. (s) en regionalpolitiskdifferentiering av fordonsskatten och en begränsning avbensinskatten.Genom skatteomläggning skärptes beskattningen avbilförmåner, och reglerna blev tillämpliga även föregenföretagare. Värderingen, som är starkt schabloniserad,utgår i princip från en privat körsträcka omåret, och möjligheterna till jämkning är begränsade. Utskottetvill inte bestrida att de förmånsvärden som skall tas uppenligt dessa schabloner i många sådana fall som avses imotionerna kan framstå som alltför höga och att reglerna kanupplevas som orättvisa.Statsrådet har som svar på enriksdagsfråga bl.a. redogjort för de praktiska erfarenheternaav reglerna. I viss utsträckning får motionerna ansestillgodosedda genom arbete på attsäkerställa en enhetlig bedömning av tillämpningsfrågorna ochverkets rekommendationer i fråga om jämkningsmöjligheternaexempelvis för taxi. Av frågesvaret framgår också att enintern översyn har påbörjats inom i syfteatt pröva möjligheterna att uppnå en förbättring av sambandetmellan körsträckor och förmånsvärden. Enligt utskottets meningbör frågan om eventuella ändringar i de aktuella reglernaanstå i avvaktan på resultatet av denna översyn. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna ombeskattningen av bilförmåner.I samband med skattereformen begränsades de tidigare alltförgenerösa avdragsreglerna för bilkostnader i tjänsten till 11kr/mil. Beloppet har sedan uppräknats till /mil och --fr.o.m. -- per mil (1992/93:SkU14). Isamband med utskottets prövning av denna fråga i höstasdiskuterades att som ett alternativ till denna uppräkningdifferentiera bensinskatten och fordonsskatten. mening saknas det tillräckliga skäl för sådanadifferentieringar, och åtgärder av detta slag bör ocksåavvisas av administrativa skäl.Med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden och tillden översyn som pågår inom utredningen omtjänsteinkomstbeskattningen (Fi1992:01) avstyrker utskottetmotionerna Sk324 och Sk323.Sparande m.m.Skattereformen innebär att det s.k. sparavdraget på 1600 krhar slopats och att grundavdrag inte längre medges frånkapitalinkomster. Bankerna skall lämna kontrolluppgifter påräntor som sammanlagt uppgår till eller mer, och deskall också dra preliminärskatt. Till följd av vissasvårigheter för bankerna att fullgöra avdragsskyldigheten ifråga om småbelopp skall 100-kronorsgränsen numera bedömas förvarje konto för sig (prop. 1992/93:96, SkU9).I motionerna Sk379 av och ()och Sk361 av i (kds) begär motionärernaen översyn av reglerna så att barn och ungdomar inte behöverbeskattas för småbelopp. Vidare yrkas i motion Sk380 av BirgerAndersson och () att man undanröjerolägenheterna med den bristande överensstämmelsen mellanbankernas skatteavdrag på räntor och kontrolluppgifter påsmåbelopp. Motionärerna påtalar att många minderåriga somreglerna nu är utformade kan få kvarskatt på småbelopp.Yrkandet i motion Sk370 av () innebär attpreliminärskatt på räntor inte skall dras på tillfälligainsamlingar exempelvis för skolresor.Vid sin senaste prövning av frågan om skattelättnader för barnmed ränteinkomster (1991/92:20) hade utskottet förståelse försyftet att förenkla skattesystemet men var med hänsyn till denstatsfinansiella situationen inte berett att tillstyrka demotioner som då förelåg i denna fråga. Utskottet vidhållerdenna ståndpunkt. Å andra sidan vill utskottet framhålla attde närmast tekniska problem som sammanhänger med motionernagivetvis bör kunna tas upp av den uppbördsutredning som nuskall påbörjas. Med det anförda avstyrker utskottet dessamotioner.Ideella organisationer m.m.I motion Sk313 av och () yrkasett riksdagsuttalande av innebörd att ochidrottsrörelsen bör behandlas lika vid beskattningen(yrkande1).Av vad som anförs i motionen framgår att den närmast föranledsav information i broschyren RSV 432:1 "Nyskattsedel för företagare". I broschyren kommenteras bl.a. detundantag från arbetsgivaravgifter som gäller föridrottsföreningar i fråga om utbetalningar under ett halvtbasbelopp till en och samme idrottsman. Det bör framhållas attundantag inte är något nytt och att regeln sammanhänger med deomkostnadsschabloner som gäller vid inkomstbeskattningen (RSVDt 1991:9). I princip skall religiösa organisationer ochidrottsrörelsen behandlas likartat vid beskattningen, och denyss angivna reglerna innebär inte att dessa principer harfrångåtts. Enligt utskottets mening behövs det inte någotsärskilt uttalande i dessa frågor från sida, ochutskottet avstyrker alltså det aktuella motionsyrkandet.Motion Sk322 av m.fl. (s) går ut på att ettprojekt som drivs inom Smedsbackens kommun -- MalingsboEkosockenprojekt -- skall befrias från inkomstskatt ochmervärdesskatt. Enligt motionen är innebörden av detta projekti korthet att de som gjort arbetsinsatser på ett brobyggeskall erhålla ett proportionellt antal "gröna kronor" somsedan skall kunna användas i en byteshandel med övriga som äranslutna till systemet.Enligt utskottets mening för det för långt att börja införaundantag vid beskattningen för i och för sig lovvärda projektav olika slag. Utskottet avstyrker därför motionen.Vidare yrkas i motionerna Sk314 av och (m,kds), Sk352 av (nyd) och Sk382 avCharlotte m.fl. (fp) att en avdragsrätt införs förgåvor till ideella ändamål såsom forskning, välgörenhet ochideellt och humanitärt arbete.Yrkanden om en avdragsrätt för gåvor av allmännyttig karaktärhar prövats av under en följd av år och senast våren1990 i samband med skattereformen (1989/90:SkU30). Utskottetvidhåller att utgifter av detta slag har privat karaktär ochinte bör beaktas genom avdrag vid beskattningen. Medhänvisning härtill och till statsfinansiella skäl avstyrkerutskottet de aktuella motionerna. beträffande fördelningspolitik och skatteuttaget m.m.att avslår motionerna 1992/93:Sk354 yrkandena 1och 6--8, 1992/93:Sk302, 1992/93:Sk307, 1992/93:Sk308,1992/93:Sk316, 1992/93:Sk342, 1992/93:Sk360,1992/93:Sk372 och 1992/93:Sk388 yrkande 1,res. 1 (s)men. (v)2. beträffande kapitalinkomster, m.m.att avslår motionerna 1992/93:Sk354 yrkandena9--11 och 14 och 1992/93:Sk388 yrkandena 2 och 3,res. 2 (s)men. (v)3. beträffande avdragsbegränsningar för räntoratt avslår motion 1992/93:Sk388 yrkandena 4 och 5,men. (v)4. beträffande underlaget för förmögenhetsskatten och arvs-och gåvoskattenatt avslår motionerna 1992/93:Sk335,1992/93:Sk354 yrkande 12 och 1992/93:Sk388 yrkandena 12och 13 samt motionerna 1992/93:Sk359, 1992/93:Sk383yrkande 1 och 1992/93:Bo410 yrkandena 1 och 2,res. 3 (s)5. beträffande skatteskalorna för förmögenhetsskatten ocharvs- och gåvoskattenatt avslår motion 1992/93:Sk388 yrkandena 14 och15,men. (v)6. beträffande avsättningar till vinstandelsstiftelseratt avslår motion 1992/93:Sk354 yrkande 4,res. 4 (s)7. beträffande fackföreningsavgifter m.m.att avslår motionerna 1992/93:Sk306 och1992/93:Sk354 yrkande 5,res. 5 (s)8. beträffande stipendieratt avslår motionerna 1992/93:Sk317 och1992/93:Sk354 yrkandena 2 och 3,res. 6 (s)9. beträffande hobbyatt avslår motionerna 1992/93:Sk343 och1992/93:Sk348,res. 7 (nyd)10. beträffande kostnader för barn m.m.att avslår motionerna 1992/93:Sk346 och1992/93:Sk351,res. 8 (nyd)11. beträffande omkostnader för dagbarnvårdare ochbeskattningen av föräldrakooperativatt avslår motionerna 1992/93:Sk344 och1992/93:Sk355,12. beträffande bostadsförmånatt avslår motionerna 1992/93:Sk318 och1992/93:Sk381,res. 9 (nyd)men. (v)13. beträffande lunchförmåneratt avslår motionerna 1992/93:Sk347,1992/93:Sk368 och 1992/93:Sk385,res. 10 (nyd)14. beträffande rabatteratt avslår motion 1992/93:Sk310,res. 11 (nyd)15. beträffande utlandstraktamentenatt avslår motion 1992/93:Sk305,men. (v)16. beträffande bilförmåneratt avslår motionerna 1992/93:Sk309,1992/93:Sk328, 1992/93:Sk330, 1992/93:Sk331,1992/93:Sk334, 1992/93:Sk345, 1992/93:Sk357,1992/93:Sk366, 1992/93:Sk376 och 1992/93:Sk377,res. 12 (nyd)men. (v)17. beträffande bilavdrag och differentierad bensinskatt ochfordonsskattatt avslår motionerna 1992/93:Sk323 och1992/93:Sk324,18. beträffande sparande m.m.att avslår motionerna 1992/93:Sk361,1992/93:Sk370, 1992/93:Sk379 och 1992/93:Sk380,res. 13 (nyd)19. beträffande ideella organisationer m.m.att avslår motionerna 1992/93:Sk313 yrkande 1 och1992/93:Sk322,20. beträffande gåvor till allmännyttiga ändamålatt avslår motionerna 1992/93:Sk314,1992/93:Sk352 och 1992/93:Sk382.res. 14 (nyd)den 16 mars 1992På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (), (), (nyd), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Fördelningspolitik och skatteuttaget m.m. (mom. 1), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Skattepolitiken och statsfinansernaSom anförs i motion Sk354 av m.fl. (s) ärstora skattesänkningar på kapital och till välbeställdahushåll grundpelare i regeringens omläggning avskattepolitiken. I motsats till ambitionerna i skattereformenhar man däremot skärpt inkomstskatten på arbete och på destora löntagargruppernas inkomster. Denna politik skulleenligt regeringen bidra till högre tillväxt, ökainvesteringarna och skapa nya arbetstillfällen.Vi kan nu konstatera att denna starkt utbudsinriktadeskattepolitik inte har fått de avsedda effekterna påproduktion, investeringar och sysselsättning. Inte heller harpolitiken bidragit till en bättre fungerande ekonomi. Genomolika avsteg från viktiga principer i skattereformen, t.ex.likformiga skatter på olika inkomster, har i ställetskattepolitiken bidragit till att försämra ekonominsfunktionssätt. Detta leder till en sämre tillväxt,ökar klyftorna och försämrar statsfinanserna. Ett resultat avregeringens skattepolitik är en systematisk överföring avinkomster och förmögenheter från löntagare till kapitalägareoch till företagare och andra med höga inkomster.Vi socialdemokrater anser att skattereformen är en mycketviktig strukturreform för den svenska ekonomin. Vi villfortfarande slå vakt om skattereformens grundprinciper sombredare skattebaser, likformiga skatter och lägreskattesatser. Därför avvisar vi regeringens avsteg, t.ex.sänkningen av kapitalskatten, från dessa principer.Uppgörelsen mellan Socialdemokraterna och regeringenom den ekonomiska politiken innebär en viktigt kursändring avregeringens skattepolitik. Genom uppgörelsen återupprättasviktiga delar av skattereformen, som t.ex. den skattemässigabalansen mellan arbete och kapital. Till de positivafördelningseffekterna hör att kapitalskatten skulleåterställas till , att det s.k. reallöneskyddet iskatteskalan slopas och det faktum att förmögenhetsskatten kanbehållas ytterligare minst ett år.Krisuppgörelsen innebär också en höjning av inkomstskattenliksom olika skatter på konsumtionen, bl.a. matmomsen ochbensinskatten. Dessa åtgärder bidrar till att minska det s.k.strukturella budgetunderskottet. Sänkta arbetsgivaravgifterhar medfört en väsentlig förbättring av konkurrenskraften förindustrin. Vårt konkurrensläge förstärks också av att kronansvärde -- trots alla ansträngningar -- har fallit.Sammantaget har de olika skatteförslagen i uppgörelsen intenågon entydig fördelningsprofil.