bet · GH01JuU3 · 1993-10-12 00:00:00 — Övergrepp på kvinnor och barn I detta betänkande behandlar utskottet ett antal frågor somrör övergrepp mot kvinnor och barn och som väckts genom motionerunder den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrkersamtliga motioner. 1992/93:Ju608 av m.fl. (m, c, fp, kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att döma svenska medborgaresom begår sexuella övergrepp mot barn i andra länder vid svenskdomstol och straffa dem enligt svensk lag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att svenska domstolar och nämndemän börges ökad upplysning om barnsexturismen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medverkan i internordiskt ochinternationellt samarbete.1992/93:Ju616 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av den beslutade utredningenom kriminalisering av prostitution,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utredningen endast bör avsekriminalisering av kunderna i prostitutionsförhållanden.1992/93:Ju622 av m.fl. (v, s, fp) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring ibrottsbalken att köp av prostituerade kriminaliseras.1992/93:Ju627 av m.fl. (m, s, fp, c, kds,nyd, v) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förlängning avpreskriptionstiden när det gäller sexuella övergrepp mot barn.1992/93:Ju628 av och (nyd) vari yrkas1. att beslutar upphäva preskriptionstiden försexuella övergrepp,2. att -- om yrkande 1 om upphävande avpreskriptionstiden inte bifalls -- beslutar förlängapreskriptionstiden till för sexuella övergrepp.1992/93:Ju647 av och (nyd) vari yrkas2. att hos regeringen begär sådant förslag tilländring i att den som utnyttjar ett barn sexuelltutomlands och gärningen enligt det landets lag inte är straffbarändå skall kunna åtalas och dömas för brott i ,3. att hos regeringen begär sådant förslag tilländring av , att en svensk medborgare som utomlandsådöms ett lindrigare straff för sexuellt brott skall kunnaåtalas på nytt i och dömas till ett högre straff.1992/93:Ju802 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attbarn som brottsoffer måste ges ökat stöd,3. att som sin mening ger regeringen till känna attökad tilltro måste sättas till barns vittnesmål i rättsligasammanhang.1992/93:Ju803 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attverksamheten med kontaktförmedling av utländska kvinnor börupphöra,2. att som sin mening ger regeringen till känna attutlänningslagen bör ändras så att inte den s.k. tvåårsregelnautomatiskt tillämpas,3. att som sin mening ger regeringen till känna attkopplerilagens bestämmelser bör prövas vid verksamhet medkontaktannonser.1992/93:Ju805 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kunskapsunderlag om kränkning av små barn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förtydligande av lagstiftning om kränkningav små barn.1992/93:Ju809 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att gärningsmännen bör specialbevakas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en våldtäktsklinik.1992/93:Ju813 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om våld mot kvinnor.1992/93:Ju816 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att skyndsamt utvärderamöjligheten till livvaktsskydd och teknisk larmutrustning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpning av besöksförbudslagen.1992/93:Ju818 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kvinnofrid.1992/93:Ju822 av (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om elektronisk varningssändare på vissapersoner där andra medel inte hjälper för att avvärja angreppeller brottslig handling till skydd för brottsoffren.1992/93:Ju832 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inrätta en kommission för att bekämpavåldet mot kvinnor.1992/93:Ju839 av m.fl. (fp, s, kds, nyd, v)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilda våldtäktsmottagningar förkvinnor som utsatts för våld.1992/93:Ju845 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärdsprogram för kvinnofrid.1992/93:Ju846 av m.fl. (s) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvärdering av samhällets insatser föratt motverka våld mot kvinnor.1992/93:U640 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att döma svenska medborgareför sexuellt utnyttjande oavsett i vilket land brottet begås,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetet mot sexuellt utnyttjande av barn.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas36. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om terapikostnader,37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om preskriptionstiden vid sexualbrott. InledningEtt stort antal åtgärder har vidtagits på olikaområden för att motverka våld och andra övergrepp på kvinnor ochbarn och för att mera allmänt stärka brottsoffrens ställning. Nylagstiftning har införts som ändringar gjorts ibefintliga lagar, och andra åtgärder har inriktats på attåstadkomma förbättringar såväl vad avser förebyggande åtgärdersom skydd för brottsoffer.Utskottet redovisar inledningsvis -- utöver det som nedananförs i samband med redovisningen av pågående utredningsarbeteoch de aktuella motionerna -- kortfattat några av de åtgärderm.m. som vidtagits såväl av myndigheter som av ideellaorganisationer m.fl. för att förbättra hjälpen till och skyddetav kvinnor och barn.Under det senaste decenniet har lokala kvinnojourer växt fram.Kvinnojourernas verksamhet bygger på ideella åtaganden och utgörett komplement till samhällets insatser. harkvinnojourerna fått ett väsentligt utökat stöd från detallmänna. En kartläggning av kvinnojourernas verksamhetredovisas i en rapport från (SoS 1990:38).Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inomregeringskansliet för att arbeta med frågor om våld mot kvinnor.Arbetsgruppen föreslog ett samlat åtgärdsprogram som bl.a. avsågfortbildning, stöd till lokala utvecklingsarbeten och tillkvinnojourerna samt för kvinnojourer iSverige (ROKS).Landstingsförbundet initierade en kampanjinom sjukvården, Vården mot våld. Målet var att personalen inomhälso- och sjukvården skulle få ökade kunskaper såväl i attupptäcka vilka patienter som varit föremål för våld som att tahand om dem.På i pågår för närvarandeprojektet kvinnomisshandel. Inom projektethar bl.a. utarbetats ett handlingsprogram för behandlingen avmisshandlade kvinnor såväl avseende läkarundersökningen ochdokumentationen av skador som handläggning av sekretessfrågor.I propositionen om en ny jämställdhetslag (prop. 1990/91:113,1990/91:AU17, rskr. 288) redovisades ett åtgärdsprogram medtonvikt på regionalt utvecklingsarbete och fortbildning avberörda personalgrupper liksom för ett förbättrat akut skydd förkvinnor som utsatts för våld eller hot därom. Åtgärderna berörett mycket stort antal personer inom rättsväsendet,samt hälso- och sjukvården.Som en följd av beslut att anta propositionen om nyjämställdhetslag fick medel till ett regionaltutvecklingsprojekt rörande våld mot kvinnor. Avsikten är att fåfram metoder och modeller för ett förbättrat samarbete mellanmyndigheter inom rättsväsendet, , hälso- ochsjukvården samt olika frivilligorganisationer.Den 1 juli 1991 inrättades vid enprofessur i sociologi, särskilt kvinnoforskning med inriktningpå frågor som rör våld mot kvinnor. Härutöver har regeringenbeslutat att låta göra en översikt över pågående och avslutadforskning rörande våld mot kvinnor. Studien kommer attöverlämnas till regeringen inom kort.Den 1 juli 1988 trädde lagen (1988:688) om målsägandebiträde ikraft (prop. 1987/88:107, JuU33, rskr. Lagen innebar attmålsägande fick rätt till eget juridiskt biträde vidförundersökning och rättegång vid vissa typer av brott, främstgrövre sexuella övergrepp. utvidgadesmöjligheterna att få målsägandebiträde, och föreliggerrätt att få sådant biträde i alla mål rörande sexualbrott(1989/90:JuU5, rskr. Vid övriga brott där målsägandebiträdekan komma i fråga, t.ex. misshandel och olaga hot, harmöjligheterna att få biträde blivit mera generösa genomlagändringen.I departementspromemorian Några brottsofferfrågor (Ds 1992:24)föreslås ytterligare utvidgningar av möjligheterna att fåmålsägandebiträde. I promemorian föreslås också utökademöjligheter till allmän rättshjälp och annat ekonomiskt biståndåt brottsoffer i angelägenheter som behandlas utomlands.Promemorian har remissbehandlats, och en proposition kanförväntas under hösten.Den 1 juli 1992 trädde ändringar i kraft (prop. 1991/92:35,JuU7, rskr. 159) beträffande vissa av sexualbrotten i 6 kap.brottsbalken (BrB). Syftet med ändringarna var att stärkaskyddet för barn och ungdomar mot att bli utnyttjade i sexuellasammanhang och att i strafflagstiftningen ytterligare markeraallvaret i sexuella övergrepp mot barn.Den 1 juli 1993 ändrades och i huvudsak skärptes straffen förbl.a. ett antal vålds- och sexualbrott (prop. 1992/93:141,JuU16, rskr. Härigenom stärks det straffrättsliga skyddetför utsatta grupper, särskilt för kvinnor som utsätts för våldoch hot samt för barn.Kommittén om ideell skada har lagt framdelbetänkandet Ersättning för kränkning genom brott (SOU1992:84). Kommittén föreslår nya regler om ersättning förlidande som någon tillfogar annan genom brott mot den personligafriheten eller annat integritetskränkande brott. Betänkandet harremissbehandlats och förslagen bereds nu iJustitiedepartementet.I departementspromemorian Brottsoffren i blickpunkten (Ds1993:29), som remissbehandlas, föreslås en mängdåtgärder för att i olika hänseenden ytterligare stärkabrottsoffrens ställning.En lagrådsremiss som behandlar frågor om frihet från ansvar ärunder utarbetande inom . Arbetet grundar sigframför allt på slutbetänkande (SOU1988:7) Frihet från ansvar och på överväganden gjorda avVåldskommissionen, redovisade i kommissionens slutbetänkande(SOU 1990:92) Våld och brottsoffer. I lagrådsremissen kommeratt redovisas överväganden rörande bl.a. bestämmelserna omnödvärn och nöd.Justitiedepartementet har även givit ut en handbok, Misshandeloch sexuella övergrepp mot kvinnor och barn (tredje revideradeupplagan, 1991), vilken främst riktar sig till dem som i sittarbete kommer i kontakt med offer för misshandels- ochsexualbrott.Slutligen förtjänar att nämnas att gett ut rapporten mothandikappade flickor och kvinnor. I rapporten ochinvandrare, utgiven , belyser bl.a. misshandlade invandrarkvinnors situation.Pågående utredningsarbete m.m.Regeringen tillkallade en särskild utredareför att göra en översyn av samhällets åtgärder mot prostitution(dir. 1993:31). Utredaren skall kartlägga prostitutionensomfattning i och särskilt belysa de olika problem som ärförknippade med prostitution samt orsakerna till dessa.Utredaren bör, enligt direktiven, utarbeta eventuella förslagtill förbättringar av samhällets insatser. Frågan om enkriminalisering är en lämplig metod för att motverkaprostitutionen och dess konsekvenser skall därvidförutsättningslöst undersökas.Regeringen har därefter beslutat att tillsättaen särskild kommission (dir. 1993:88) för att utifrån ettkvinnoperspektiv göra en översyn av frågor som rör våld motkvinnor och föreslå åtgärder för att motverka sådant våld.Kommissionen skall enligt sina direktiv bl.a. göra enutvärdering och allmän översyn av tillämpningen av de regler somrör sexualbrott, kvinnomisshandel och därmed närbesläktadebrott, t.ex. olaga hot och ofredande, och överväga möjligheternaatt med i huvudsak nuvarande lagstiftning komma till rätta medsådana brott. Kommissionen skall också undersöka hur långahandläggningstiderna hos de brottsutredande myndigheterna, dvs.polis- och åklagarmyndigheterna, är för de brott som innefattarövergrepp mot kvinnor samt i det sammanhanget se om rutinernaför handläggningen av sådana brott kan förbättras. Kommissionenskall även kartlägga i vilken omfattning och i vilka situationersocialtjänsten samt hälso- och sjukvården kommer i kontakt medkvinnor som har utsatts för våld och redovisa om det finnshinder för att inom dessa huvudmäns områden skydda och stödjasamt ge adekvat behandling till dessa kvinnor samt lämna förslagom hur sådana eventuella hinder kan övervinnas. I sammanhangetskall kommissionen överväga om det finns behov av att inrätta eneller flera s.k. våldtäktskliniker och om så är fallet närmareange förutsättningarna för en sådan verksamhet. Kommissionenskall bl.a. också göra en kartläggning och bedömning av denuvarande behandlingsmetoderna för män som gjort sig skyldigatill övergrepp mot kvinnor samt undersöka om s.k. punktbevakningav de våldsverkande männen är möjlig och lämplig i kombinationmed andra metoder som skyddar utsatta kvinnor och lämna förslagom hur en sådan punktbevakning i så fall skulle kunna utformas.Inom pågår utarbetandetav en departementspromemoria i vilken kommer att tas upp frågorrörande bl.a. preskriptionstiderna för sexualbrott mot barn, enutvidgad kriminalisering av barnpornografibrott samt frågor somrör sexuellt umgänge med barn. Arbetet beräknas vara slutförtinom kort.Inom kriminalvården bedrivs utvecklingsarbete bl.a. av olikabehandlingsmetoder för män som gjort sig skyldiga till övergrepppå kvinnor och barn. (dir. 1992:36) harbl.a. i uppgift att klarlägga hur målsättning attutöka behandlingen av dessa män skall kunna uppnås. Arbetet iden delen beräknas vara slutfört /94.Övergrepp m.m. på kvinnorKvinnovåldskommission m.m.I motion Ju832 (s) förespråkas en kommission för bekämpning avvåld mot kvinnor, och i motion Ju846 (s) efterlyses en samladutvärdering av samhällets insatser för att motverka våld motkvinnor. I motionerna Ju813 (s), Ju818 (-) och Ju845 (s)föreslås brett upplagda åtgärder mot kvinnovåld.Regeringen har som nämnts beslutat tillsätta enkommission för att göra en översyn av frågor som rör våld motkvinnor och föreslå åtgärder för att motverka sådant våld.Utskottet konstaterar att motionsönskemålen härigenom ärtillgodosedda, och utskottet avstyrker bifall till motionernaJu813, Ju818, Ju832, Ju845 och Ju846 i nu behandlad del.Kriminalisering av prostitutionskontakterI motionerna Ju616 (s) och Ju622 (v, s, fp) begärs åtgärderför att kriminalisera köparens förfarande i ettprostitutionsförhållande.Frågan om kriminalisering av prostitutionskontakter har fleragånger varit aktuell i utskottet (se /93:JuU15 meddär gjorda hänvisningar). Utskottet ansåg då sammanfattningsvisatt frågan om kriminalisering av prostitution borde få enordentlig genomlysning.Regeringen har tillkallat en särskild utredare föratt göra en översyn av samhällets åtgärder mot prostitution. Idirektiven sägs bl.a. att frågan huruvida en kriminalisering ären lämplig metod för att motverka prostitutionen och desskonsekvenser förutsättningslöst bör undersökas.I det beredningsläge saken befinner sig saknasdet anledning för att göra några uttalanden. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Ju616 och m.m.I motion Ju803 (kds) förespråkas dels åtgärder för att stoppaförmedlingen av kontakt med utländska kvinnor, dels att den s.k.tvåårsregeln i utlänningslagen inte bör tillämpas automatisktsamt dels att verksamheten med sådana kontaktannonser som häravses bör prövas mot kopplerilagstiftningen.Möjligheterna att förmedla utländska kvinnor -- t.ex. föräktenskap -- till män som är bosatta i är beroende avutlänningslagstiftningens regler om invandring i s.k.anknytningsfall. Enligt dessa beviljas uppehållstillståndregelmässigt för vissa nära anhöriga, bl.a. make/maka ellersamboende. Ett uppehållstillstånd är permanent eller gäller förviss tid. Under förutsättning att bosättningen här avses blibeständig eller långvarig skall i princip permanent tillståndbeviljas. För make eller samboende gäller emellertid -- omäktenskapet eller samboendet har uppkommit före ellerefter inresan -- en ordning med uppskjuteninvandringsprövning. Detta innebär att utlänningen vanligenbeviljas fyra temporära uppehållstillstånd om vardera sexmånader innan han eller hon accepteras som invandrare. Skulleäktenskapet eller samboförhållandet upphöra före dennatvåårsperiods utgång kan den utländska parten ändå beviljasfortsatt tillstånd, men det krävs då att det föreligger särskiltömmande omständigheter eller att det skulle framstå som stötandeför rättskänslan att vägra fortsatt tillstånd.Utskottet har tidigare i fråga om sådan kontaktförmedling somdet här gäller uttalat (1987/88:JuU12 s. 20 och 1990/91:JuU21 s.13 f), att verksamhet som kan sägas gå ut på att "importera"kvinnor till kan vara djupt oetisk och kränkande för deinblandade parterna och att den som i vinningssyfte ägnar sig åtsådan verksamhet på ett cyniskt sätt utnyttjar inte barakvinnors önskan om ett bättre liv utan också mäns kontaktbehovoch osäkerhet. Utskottet ansåg att åtgärder borde vidtas motdenna typ av kontaktförmedling.Beträffande frågan huruvida kopplerilagstiftningen kan blitillämplig i sammanhanget konstaterade utskottet i 1991 årsärende att, i den mån någon förmår en kvinna som kommit tillSverige att här prostituera sig torde gärningen vara straffbarsom koppleri. Om kvinnan utsätts för tvång eller liknande kanfråga om ansvar för brott i 4 kap. BrB aktualiseras. Om dethandlar om sexuellt tvång kan ansvar enligt 6 kap. försexualbrott komma i fråga.Inom ramen för den ovannämnda prostitutionsutredningen skallgöras en kartläggning av omfattningen och formerna av såväl denheterosexuella som den homosexuella prostitutionen. Vid dennakartläggning skall enligt direktiven bl.a. "kvinnoimporten"från och uppmärksammas.Frågan om tillämpningen av den s.k. tvåårsregeln iutlänningslagen har återkommande (senast SfU1986/87:21) behandlats av socialförsäkringsutskottet som därvidavstyrkt bifall till aktuella motionsönskemål. Det saknasanledning för justitieutskottet att ha någon annan uppfattning.I övrigt kan utskottet konstatera att de i motionenaktualiserade frågorna är föremål för utredning. Några särskildariksdagsuttalanden är enligt utskottets mening inteerforderliga. Motion Ju803 avstyrks.Översyn m.m. av lagen om besöksförbudI motion Ju816 (fp) yrkas att en ordning med obligatoriskhäktning vid överträdelser av besöksförbud skall införas.Lagen (1988:688) om besöksförbud trädde i kraft den 1 juli1988. Den innebar ett förbättrat skydd för framför allt kvinnorsom hotas, förföljs eller trakasseras (prop. 1987/88:137, JuU42,rskr. Besöksförbudet skall förebygga hotfulla och farligasituationer och ge polisen möjlighet att ingripa i ensituation som upplevs som hotande eller skrämmande för den somförbudet avser att skydda.Besöksförbud kan utfärdas om det på grund av särskildaomständigheter finns risk för att någon kommer att begå brottmot, förfölja eller på annat sätt allvarligt trakassera en annanperson. Vid bedömningen skall särskilt beaktas om den mot vilkenförbudet skall gälla har begått brott mot den andrapersonens liv, hälsa, frihet eller frid. Besöksförbudet skall iförsta hand innebära ett förbud att besöka eller på annat sättta kontakt med en viss person eller att följa efter denne. Omett sådant förbud inte är tillräckligt, skall ett utvidgatbesöksförbud kunna meddelas. Detta kan innefatta ett förbud attuppehålla sig i närheten av den andra personens bostad,arbetsplats eller något annat ställe där den personen brukarvistas.Besöksförbud beslutas av åklagaren och får meddelas och kan förlängas med i taget.Beslutet kan på begäran av den som ålagts besöksförbud eller avden som förbudet avser att skydda prövas av allmän domstol.Den som överträder ett besöksförbud döms till böter ellerfängelse i högst . Vid besöksförbudslagens tillkomst varpåföljden för överträdelse av besöksförbud böter eller fängelsei högst , och överträdelse av ett förbud fick åtalasav åklagaren endast om målsäganden angett brottet till åtaleller åtal var påkallat ur allmän synpunkt. Efter initiativ avutskottet (1989/90:JuU5) höjde från den 1 april 1990straffmaximum för överträdelser till fängelse i högst ett år.Därmed blev det också möjligt att anhålla och häkta den somöverträder ett förbud. upphävdes den särskildaåtalsregeln.Regeringen uppdrog åt () att göra en studie av besöksförbudslagen och desstillämpning. Studien, som bl.a. skall innehålla en utvärderingav straffskärpning, beräknas bli slutförd inom kort.Utskottet har i samband med handläggning av frågor rörandebesöksförbudslagen (se /93:JuU7)behandlat bl.a. motionsyrkanden om en ordning med obligatoriskhäktning vid överträdelser av besöksförbud. Utskottet har därvidkonstaterat att obligatorisk häktning i och för sig förekommervid vissa mycket allvarliga brott som mord, dråp ellermänniskorov, för vilka minimistraffet är fängelse , men funnit att överträdelser av besöksförbud istraffprocessuellt hänseende inte kan jämställas med sådanbrottslighet.I sammanhanget bör nämnas att i ettdelbetänkande (SOU 1993:60) föreslagit en ny bestämmelse irättegångsbalken (RB) om häktning för vissa brott som hartypiskt ordningsstörande karaktär, oavsett vilken påföljd somkan följa på brottet. Bl.a. omfattas överträdelse avbesöksförbud av den föreslagna bestämmelsen.Enligt utskottets mening bör beredningen avPolisrättsutredningens betänkande avvaktas. Motion Ju816 börsåledes inte nu föranleda någon åtgärd från sida.Motionen avstyrks.Livvaktsskydd och punktbevakning m.m.I motion Ju816 (fp) begärs en skyndsam utredning av frågan omlivvaktskydd och möjligheterna till teknisk larmutrustning. Imotion Ju822 (nyd) efterlyses en ordning där en person somförföljer en annan skulle kunna tvingas bära en varningssändaresom varnar den förföljde om förföljaren kommer inom ett visstavstånd. I motion Ju809 (c, m, fp, kds) krävs punktbevakning avpresumtiva våldsmän.En försöksverksamhet med livvakt för hotade kvinnor hargenomförts i , , samtGöteborgs och län.Till skydd för hotade kvinnor har polisen vidare tagit fram ensärskild larmutrustning. Utrustningen består avspecialutrustade väskor innehållande mobiltelefon,telefonsvarare m.m. som delas ut till hotade kvinnor. Det finnsför närvarande ca 300 sådana väskor utdelade runt om i landet.Rikspolisstyrelsen (RPS) har redovisat en utvärderingav verksamheten med livvaktsskydd m.m. till regeringen. EnligtRPS bör verksamheten permanentas och utvidgas. Vidare anser RPSatt fler och bättre larmutrustningar för hotade kvinnor börinförskaffas.Justitieministern anförde i ett frågesvar i (prot.1992/93:5 s. 69 f) att punktbevakning av de våldsverkande männenutan tvivel skulle vara det mest tilltalande sättet att skyddautsatta kvinnor på så till vida att den hotade kvinnan intesjälv besväras av säkerhetsåtgärderna. Det är emellertid,anförde hon, betydligt svårare att garantera att kvinnanverkligen har ett tillräckligt skydd med den metoden.Justitieministern uttalade att det enligt uppgift från polisenär mycket svårt och resurskrävande att punktbevaka en person sominte vill medverka till det, och hon ansåg att det är mycketsäkrare att erbjuda den utsatta kvinnan ett livvaktsskydd.Ministern hänvisade vidare till att det av regeringsuppdraget omlivvaktsskydd för hotade kvinnor framgår att polisen särskiltskall beakta kvinnans krav och önskemål om utförandet avlivvaktsskyddet. Inget hindrar, anförde hon, att polisenexempelvis kombinerar livvaktsskydd med punktbevakning av ensärskilt farlig person. Det är emellertid enligtjustitieministern en fråga som bara kan och skall bedömas avpolisen.