bet · GH01SkU15 · 1993-12-08 00:00:00 — I ytterligaretre motioner hemställs att skadeförsäkringsföretag skall gesmöjlighet att skattefritt få överföra avsäkerhetsreserven vid bokslut till det egna kapitalet.Det är motionerna Sk9 av (), Sk10 av KarinStarrin (c) och Sk11 av m.fl. (s).Frågor om skadeförsäkringsföretagens reserveringsmöjligheteroch avskattningen av deras obeskattade reserver har föranlettsärskilda överväganden i flera omgångar underskattereformsarbetet. Särskilda regler gäller för 1992 och 1993års taxeringar. Dessa regler innebär att någon avskattning avobeskattade reserver i ömsesidiga skadeförsäkringsföretaginte skall ske vid dessa taxeringar.Det har tidigare framhållits bl.a. att skattereglernamissgynnar de ömsesidiga bolagen i förhållande tillskadeförsäkringsverksamhet som sker i aktiebolag. Enligtpropositionen försvinner med de ändringar som föreslås --bl.a. slopad skatteutjämningsreserv och slopat Annell-avdrag --i allt väsentligt de skattemässiga incitamenten för ombildningtill aktiebolag. En ombildning kommer visserligen även ifortsättningen att kunna öka utrymmet för avsättning tillskatteutjämningsreserv. Å andra sidan föranleder en ombildningbeskattning för återbäring till de försäkringstagare som ärnäringsidkare. Dessutom innebär aktieägarnas utdelningskrav ipraktiken en begränsning i utnyttjandet av den vidgadereserveringsmöjligheten.Utskottet godtar förslaget i propositionen att förlängagällande undantagsregler även till att omfatta 1994 årstaxering. Skulle det uppkomma ett behov av några ytterligareåtgärder förutsätter utskottet att regeringen återkommer medförslag till riksdagen.Beskattning av enskilda näringsidkare och handelsbolagI propositionen föreslås att all enskild näringsverksamhet sombedrivs här i landet av en skattskyldig skall utgöra en ochsamma förvärvskälla. Överskott och underskott från olikaverksamheter kommer härigenom att automatiskt kvittas motvarandra i såväl skatte- som avgiftshänseende. Indelningen iaktiv och passiv näringsverksamhet skall enligt förslagetbehållas därför att den har betydelse isocialförsäkringshänseende. Indelningen kommer dock att avsehela näringsverksamheten. Detta medför att den pensionsgrundandeinkomsten kommer att påverkas av passiva delverksamheter. Genomde regler om räntefördelning som föreslås i propositionen kommeravkastningen på passiva verksamheter att endast i begränsadomfattning öka den pensionsgrundande inkomsten och därmedunderlaget för egenavgifterna.Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet skall enligtpropositionen medges avdrag för en schablonmässigt beräknadavkastning på ett underlag som i princip utgörs av det egnakapitalet i verksamheten. Ett belopp motsvarande avdraget tasupp som intäkt av kapital (positiv räntefördelning). Genom denpositiva räntefördelningen uppnås att inkomsten delas upp i endel som avser avkastning på eget kapital och en del som avserarbetsersättning.De skillnader som råder mellan beskattningen avnäringsverksamhet och kapital i det nya systemet medför enligtpropositionen att reglerna måste utformas så att en enskildnäringsidkare inte i näringsverksamheten kan dra av räntor förprivata lån. I propositionen föreslås att en beräknad ränta påett kapitalunderskott skall tas upp som inkomst avnäringsverksamhet och i stället dras av i inkomstslaget kapital(negativ räntefördelning).Utrymmet för hur stor del som skall hänföras till enkapitaldel skall enligt förslaget såväl vid positiv som vidnegativ räntefördelning vara ett belopp motsvarandestatslåneräntan vid utgången av november året förebeskattningsåret plus en procentenhet. För beräkning avräntefördelning skall gälla ett gränsbelopp om 50 000 kronor.Om den skattskyldige har ett negativt eget kapital när de nyareglerna börjar tillämpas skall kapitalet då anses vara nollkronor och kapitalet följande år ökas med det negativa beloppet.I propositionen föreslås också att enskilda näringsidkareskall kunna behålla vinstmedel (expansionsmedel) inäringsverksamheten som beskattas efter samma skattesats som föraktiebolagen, enligt förslaget. Expansionsmedlen skallkunna återinvesteras i verksamheten utan att detta medförytterligare beskattning. De medel som fonderas somexpansionsmedel skall inte vara förmånsgrundande isocialförsäkringshänseende och inte medföra egenavgiftereller särskild löneskatt. Det är först vid en minskning avexpansionsmedlen som förmånerna och avgifterna påverkas.Inkomster i handelsbolag skall enligt propositionen även ifortsättningen beskattas hos delägarna. All näringsverksamhetinom ett handelsbolag skall hänföras till en och sammaförvärvskälla för en delägare. Reglerna om positiv och negativräntefördelning föreslås omfatta sådan delägare i handelsbolagsom är fysisk person eller svenskt dödsbo. Expansionsmedel knytsenligt förslaget till delägare i bolaget som är fysisk person,och inte till bolaget.En kommanditdelägares avdragsrätt för underskott i bolagetskall begränsas till vad delägaren satt in eller åtagit sig attsätta in i bolaget. För delägare i handelsbolag som iförhållande till övriga delägare i bolaget förbehållit sig ettbegränsat ansvar för bolagets förbindelser skall avdragsrättenbegränsas till högst det belopp delägaren ansvarar för.Överskjutande underskott får sparas och dras av mot framtidaöverskott i bolaget. Inga särskilda regler föreslås för passivakommanditdelägare.Enligt motion Sk12 yrkande 11 av m.fl. (s)skall regeringen följa upp de nya skattereglerna och vid behovlämna förslag om förändringar som är nödvändiga för attkorrigera olika skevheter i beskattningen. Motionärerna anseratt uppföljningen skall avse bl.a. förslagens effekter påkapitalanvändningen och räntefördelningsreglerna.I motion Sk8 yrkande 1 i denna del av m.fl. (v)hemställs om avslag på propositionen i denna del. Enligt yrkande7 i samma motion bör en ny utredning tillsättas för att se översmåföretagens beskattning och även utreda frågan om en enklarebolagsform för småföretag.I två motioner har också tagits upp vissa detaljer i förslagenrörande enskild näringsverksamhet.Rune och () yrkar i Sk14 att vissajusteringar bör göras i de föreslagna räntefördelningsreglernaför att undvika att det i vissa fall kan uppkomma underskott årefter år resp. överbeskattning. Enligt motion Sk16 yrkande 1 avKarin () finns det anledning till ytterligareöverväganden angående räntefördelning och skogskonton. Enligtyrkande 2 i motion bör dessutom nivån pålåneräntan för beräkning av räntefördelning varastatslåneräntan plus 3 procentenheter.Vid tidpunkten för skattereformen var det inte möjligt attgöra en genomgripande omläggning också av beskattningen avfysiska personers näringsverksamhet. Utredningsarbetet harfortsatt i hithörande frågor och resultatet av arbetet ligger nutill grund för de förslag som läggs fram i propositionen.Riksdagen har -- i avvaktan på att nya regler skall träda ikraft -- och beslutat om vissatillfälliga lättnader i skatteuttaget för egenföretagare (prop.1992/93:131, SkU15 och prop. 1992/93:100 bil. 8, SkU19).Dagens regler innebär stora skillnader i den skattemässigabehandlingen av en näringsverksamhet beroende på om den drivssom aktiebolag eller av en enskild person. Utskottet anser attde förslag som finns i propositionen rörande enskildnäringsverksamhet i allt väsentligt löser detta grundläggandeproblem.Ett bekymmer är att reglerna i vissa stycken blivit mycketkomplicerade. Framför allt är reglerna om räntefördelning ochexpansionsmedel svårtillgängliga. Komplexiteten i de föreslagnareglerna har föranlett Lagrådet att ställa frågan om man intebör förenkla genom att slå av på ambitionen att för de enskildanäringsidkarna och handelsbolagen uppnå helt neutrala regler iförhållande till aktiebolagsreglerna. Regeringen har enligtpropositionen inte varit beredd att minska ambitionen att sålångt möjligt åstadkomma neutralitet mellan beskattningen aveget kapital i företaget och kapitalplaceringar utanförföretaget. Det framhålls i propositionen också som viktigt attenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag skall kunnaexpandera med lågbeskattade medel på samma sätt som gäller föraktiebolag. De samhällspolitiska mål som uppställs -- bl.a. attge bättre förutsättningar för nya arbetstillfällen -- måsteenligt propositionen prioriteras högre än de i sig viktigaförenklingsaspekterna.Vid den utfrågning som utskottet hållit i anslutning tillbehandlingen av propositionen tillfrågades bl.a. företrädarnaför Företagens och () om vad de anser om reglerna. Organisationerna framhöll somdet viktigaste att snabbt få nya regler enligt de principer sompropositionen grundar sig på. Även om detaljer i förslaget såsmåningom bör kunna förbättras anser man att fördelarna medreformen är så stora att det inte är svårt att få förståelse förde nya reglerna. Arbetet med informationen kring nyheterna harredan påbörjats på grundval av tidigare framlagdautredningsförslag.Utskottet delar bedömningen i propositionen att det är viktigtatt de nya reglerna för enskild näringsverksamhet ochhandelsbolag av samhällsekonomiska skäl genomförs utanytterligare dröjsmål. Det är självfallet angeläget attRiksskatteverket och skatteförvaltningen i övrigt genomför deninformation och andra åtgärder som behövs för att underlättatillämpningen av de nya reglerna. Som framgått vid denutfrågning utskottet hållit kommer också berörda organisationeratt i hög grad underlätta den omställning som skall ske.Utskottet ställer sig alltså bakom de förslag till reformeradbeskattning av enskild näringsverksamhet och handelsbolag somregeringen föreslagit.Beträffande motion Sk14 är det enligt motionärerna oklart hurreglerna om räntefördelning skall tillämpas i vissa fall.Motionärerna har ett exempel där fördelningsbeloppet uppgår till16 och inkomsten av näringsverksamheten uppgår till3 . Motionärerna anser att reglerna inte klart anger omdet i ett sådant fall är eller som skalltas upp som inkomst av kapital.Det framgår av 4 § i den föreslagna räntefördelningslagen attavdrag skall medges för ett positivt fördelningsbelopp vidberäkning av inkomst av näringsverksamhet och att samma beloppskall redovisas som intäkt vid beräkning av inkomst av kapital.Av detta och 5 § följer att det belopp som skall tas upp sominkomst av kapital i motionärernas exempel skall vara 3 000kronor. Utskottet anser att det inte finns behov av någotytterligare förtydligande. Motionen bör emellertid kunna ansesvara tillgodosedd med vad utskottet nu anfört varför denavstyrks.När det gäller den fråga om nivån på jämförelseräntan vidräntefördelning som tagits upp i motion Sk16 vill utskottethänvisa till vad som anförts i propositionen om att det irådande statsfinansiella läge har bedömts inte vara möjligt attsätta räntesatsen högre än statslåneräntan plus enprocentenhet. I propositionen diskuteras härvid som alternativatt låta jämförelseräntan uppgå till statslåneräntan plus 5procentenheter. Utskottet gör inte någon annan bedömning ochavstyrker därför förslaget om en högre jämförelseränta i motionSk16 yrkande 2. Utskottet anser det inte heller varamöjligt att tillstyrka en sådan förändring i de föreslagnareglerna och avstyrker därmed även yrkande 1 i samma motion.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det ovan anfördapropositionen i denna del och avstyrker därmed motion Sk8yrkande 1 i denna del och yrkande 7 i samma motion om nyautredningsinsatser samt motionerna Sk14 och Sk16. Emellertidanser utskottet att ett förtydligande bör göras i 8 § i denföreslagna expansionsmedelslagen.I den nämnda paragrafen anges hur stort avdraget förexpansionsmedel maximalt får vara, takbeloppet, för den sombedriver verksamhet i form av handelsbolag. För en delägare ihandelsbolag där andelen inte utgör omsättningstillgång får inteexpansionsmedel tas upp med så stort belopp att det justeradeingångsvärdet är negativt. Restriktionen gäller inte bara vid enökning av expansionsmedel utan även vid oförändrade ellerminskade expansionsmedel.Takbeloppet är således beroende av delägarens justeradeingångsvärde på andelen. Bestämmelser om beräkning av detjusterade ingångsvärdet finns i 28 § lagen om statliginkomstskatt. I propositionen har som en konsekvens av den nyaexpansionsmedelslagen föreslagits ett nytt åttonde stycke tillparagrafen. I stycket anges bl.a. att ingångsvärdet skall ökasmed av en ökning av expansionsmedel och minskas med 28 %av en minskning. Takbeloppsregeln i 8 § expansionsmedelslagenskall förstås så att den ökning av det justerade ingångsvärdetsom blir följden av att expansionsmedlen ökas inte samtidigtskall höja takbeloppet. För att detta klart skall framgå avlagtexten föreslår utskottet att en ny mening läggs till 8 §expansionsmedelslagen i enlighet med vad som framgår avutskottets hemställan.Beträffande yrkandet om uppföljning av de nya reglerna i densocialdemokratiska motionen anser utskottet att det är naturligtatt regeringen följer utvecklingen och tar de initiativ som kanbehövas om reglerna i något avseende bör förbättras. uppfattning är det inte påkallat med någottillkännagivande till regeringen i denna fråga. Utskottetavstyrker följaktligen också motion Sk12 yrkande 11.Kvittning av underskott av aktiv näringsverksamhet mot inkomstav tjänstI propositionen föreslås att underskott av aktivnäringsverksamhet skall -- med vissa begränsningar -- få kvittasmot tjänsteinkomster under de fem första verksamhetsåren.Kvittning skall inte medges den som tidigare bedrivit likartadverksamhet.När verksamhet övertas från någon närstående får den somövertar verksamheten inte någon ny kvittningsrätt. Enligtpropositionen är det önskvärt att nystart av verksamhet skallkunna anses föreligga när verksamhet förs över i samband medgenerationsskiften. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med ett förslag som skall kunna gälla årstaxering.Kvittningsmöjligheten har i propositionen utformats som ettallmänt avdrag. Kvittning skall därmed kunna ske mot såvältjänsteinkomst som inkomst av näringsverksamhet i en annanförvärvskälla. De nya reglerna är förmånligare för deskattskyldiga än de gällande reglerna för litterär, konstnärligeller därmed jämförlig verksamhet. Bl.a. med hänsyn härtillskall de föreslagna nya reglerna gälla även för skattskyldigasom bedriver sådan verksamhet under de fem förstaverksamhetsåren. För senare beskattningsår bör enligtpropositionen de nuvarande reglerna alltjämt gälla. Enförutsättning -- som hänger samman med förslaget att avskaffaindelningen i förvärvskällor -- bör enligt propositionen varaatt näringsverksamheten uteslutande eller så gott somuteslutande avser litterära, konstnärliga eller därmedjämförliga verksamheter.I motion Sk12 av m.fl.(s) hänvisas till vissanegativa erfarenheter av kvittning mellan förvärvskällor itidigare skattesystem. Sådana kvittningsmöjligheter utnyttjaserfarenhetsmässigt för skatteplanering. Motionärerna framhålleräven att en kvittningsrätt komplicerar skattesystemet och medförkontrollproblem. I motionen yrkas om avslag på propositionen idenna del (yrkande 9).Även i motion Sk8 yrkande 1 i denna del av . (v) yrkas om avslag på propositionen i denna del. Enligtmotionens yrkande 8 bör emellertid någon form av begränsadkvittningsrätt utredas.Regeringens förslag om att införa en kvittningsmöjlighet skallunderlätta nyföretagande och ge positiva effekter på företagandeoch risktagande hos enskilda näringsidkare. Enligt utskottetsmening är det viktigt att skattereglerna är utformade så att deunderlättar för personer som vill försöka bygga upp nya företag.I den ekonomiska situation som f.n. befinner sig i ärdet också särskilt angeläget att reglerna nu görs om för attunderlätta att nya verksamheter kan komma i gång.Utskottet tillstyrker följaktligen propositionen i denna deloch avstyrker därmed motionerna Sk8 yrkandena 1 i denna del och8 och Sk12 yrkande 9.Beskattningen av uppskovsbelopp för fysiska personerI fråga om beskattningen av fysiska personersnäringsverksamhet föreslås också i propositionen attbeskattningen av uppskovsbeloppet enligt lagen (1990:655) omåterföring av obeskattade reserver skall skjutas upp till 1995års taxering. Förslaget innebär att hela uppskovsbeloppet inormalfallet kommer att intäktsföras vid taxering.Utskottet tillstyrker detta förslag och avstyrker därmedmotion Sk8 yrkande 1 i denna del. Beträffande 8 § förslagettill ändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattadereserver finns en hänvisning till 3 § 8 mom. lagen om statliginkomstskatt, som innehåller en bestämmelse om att utskiftadeaktier utgör lager hos mottagaren. Denna bestämmelse föreslås ipropositionen bli flyttad till kommunalskattelagen. I 8 § skalldärför hänvisning i stället göras till punkt 1 a avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen. Utskottet förordarden justering i återföringslagen som framgår av hemställan.Spärregler för förlustutjämningNuvarande spärregler för förlustutjämning framåt i tidenföreslås bli ersatta av regler som syftar till att systemet förförlustutjämning skall vara neutralt med avseende påägarförändringar. En koncernbidragsspärr skall hindra attgamla underskott kvittas mot koncernbidrag från de nyaägarbolagen. En beloppsmässig begränsningsregel skall införasenligt vilken ett förlustbolags gamla underskott faller borttill den del det överstiger dubbla köpeskillingen för aktierna ibolaget. Denna spärregel förses med en dispensmöjlighet.De redovisade förslagen har inte föranlett något särskiltmotionsyrkande. Avslagsyrkandet i motion Sk8 yrkande 1 omfattardock även dessa förslag. Utskottet har emellertid uppmärksammatatt spärreglerna inte fått en alltigenom ändamålsenligutformning. Utskottet vill därför aktualisera vissa justeringar.Beträffande spärreglerna finns i 7 § andra stycket i denföreslagna lagen om avdrag för underskott en regel om attkostnaden för att erhålla det bestämmande inflytandet skallminskas med kapitaltillskott som erhållits under en tidsperiodsom omfattar den del av det beskattningsår då ägarförändringenskedde som föregick ägarförändringen och de två följandebeskattningsåren. Det sagda gäller också kapitaltillskott somtillfallit annat företag som såväl före som efterägarförändringen ingick i samma koncern som förlustföretaget. OmAB A övertar AB B, som i sin tur äger förlustbolaget C, skallsåledes kostnaden för förvärvet av AB B minskas medkapitaltillskott som gjorts i AB B och AB C. gjort i AB C bör dock inte rimligen omfattas av dennaregel eftersom sådana kapitaltillskott motsvaras av enkapitalavtappning i AB B.Utskottet föreslår därför att bestämmelsen ändras så attreduceringsregeln inte omfattar kapitaltillskott som erhållitsfrån företag som såväl före som efter ägarförändringen ingick isamma koncern som förlustföretaget.Enligt 12 § första stycket i samma lagförslag anses vidfusion enligt 2 § 4 mom. första stycket lagen om statliginkomstskatt och vissa andra särskilt angivna sammanslagningardet överlåtande och det övertagande företaget som ett och sammaföretag. Det övertagande företaget har samma rätt tillunderskottsavdrag som det överlåtande företaget skulle ha haftom fusionen inte ägt rum. Detsamma bör enligt utskottets meninggälla även vid utländskt bankföretags övertagande av vissabankaktiebolag enligt lagen om inkomstskatteregler med anledningav vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m.samt vid sådan ombildning av ekonomisk förening till aktiebolagsom avses i punkt 1 a av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen. Enligt andra stycket gäller en tidsmässigbegränsning i rätten till avdrag för gammalt underskott. har rätt till avdrag för gammaltunderskott först vid taxeringen för det sjätte beskattningsåretefter det beskattningsår då fusionen, ombildningen ellerövertagandet skedde. Bestämmelsen i andra stycket utgör ettkomplement till koncernbidragsspärren. Den synes dock ha gettsen för vid omfattning. Begränsningen bör inte omfatta alla defall då överlåtande och övertagande företag ingick i sammakoncern före fusionen. Ingick företagen i samma koncern förefusionen bör en begränsning endast gälla omkoncernbidragsspärren var tillämplig före fusionen. Var såfallet bör begränsningen räknas från ägarförändringen. Avdragför gammalt underskott bör således medges först vid den taxeringdå koncernbidragsspärren skulle ha släppt om fusionen inte ägtrum.Enligt utskottets mening bör lagrummet justeras i enlighet meddet anförda på så sätt att ett nytt tredje stycke infogas mellanandra och tredje styckena i regeringens förslag.Övergångsbestämmelserna innebär bl.a. att beloppsspärren skalltillämpas i fråga om ägarförändringar som skett fr.o.m. den 1januari 1994. I 7 § andra stycket finns en kompletterande regelom att kostnaden för att erhålla det bestämmande inflytandetskall minskas med vissa kapitaltillskott som erhållits under detbeskattningsår då ägarförändringen skedde och de två närmastföregående beskattningsåren. Bestämmelsen syftar till attmotverka ett kringgående av beloppsspärren genomkapitaltillskott i nära anslutning till en ägarförändring. Ifråga om kapitaltillskott som skett innan regeringensproposition offentliggjordes finns inte samma motiv för en regelmot sådana kringgåenden. Vid tillämpning av beloppsspärren börman därför endast minska anskaffningskostnaden medkapitaltillskott som skett efter . Utskottetföreslår ett tillägg till övergångsbestämmelserna av dennainnebörd.I övrigt tillstyrker utskottet de i propositionen föreslagnaspärreglerna och avslår motion Sk8 yrkande 1 i denna del.Finansiering, m.m.Propositionen innehåller på s. 298--308 en utförligredovisning av kostnaderna för skatteomläggningen. Sammantagetberäknas reformförslagen medföra ett varaktigt inkomstbortfallför den konsoliderade offentliga sektorn på 3,3 miljarderkronor. Av detta har enligt propositionen ett utrymme redanreserverats inom ramen statsbudgetmotsvarande 1,7 miljarder kronor.Som en del av finansieringen föreslås i propositionen attfolkpensionsavgiften höjs med0,. Motsvarande höjning föreslås i fråga om desärskilda löneskatterna.Som ytterligare finansiering har i propositionen räknats medde ändringar i avdraget för ökade levnadsomkostnader vid utrikestjänsteresor som beräknas öka skatte- och avgiftsintäkterna med400--. (Se prop. 1993/94:90. )Socialdemokraterna motsätter sig i motion Sk12 av IngvarCarlsson m.fl. inte en höjning av arbetsgivaravgiften med 0,2 %eller att beskattningen av utlandstraktamenten skärps. Däremotanser motionärerna att regeringen saknar finansiering för mer änhälften eller ca av kostnaden förskatteomläggningen. Detta är enligt motionen en brist ifinansieringen. I motionens yrkande 13 förordas att riksdagengör ett uttalande till regeringen om att den skall redovisa ettfullständigt beslutsunderlag som omfattar såväl förslagetsstatsfinansiella kostnader som förslag till hur dessa kostnaderskall finansieras.Även riktar i sin motion Sk8 kritik motregeringens förslag till finansiering. Enligt motionen kanVänsterpartiet i dagens budgetsituation inte tillstyrkaskattesänkningar som försvagar statsfinanserna ytterligare.Finansutskottet har framhållit att det av propositionenframgår dels att de föreslagna åtgärderna ger ett varaktigtinkomstbortfall för den konsoliderade offentliga sektorn på 3,3miljarder kronor, dels att av dettabortfall skall finansieras varaktigt genom en höjning avfolkpensionsavgiften och genom att utlandstraktamenten görsskattepliktiga. För resterande del, dvs. ,sägs utrymme redan ha reserverats inom ramen för innevarande årsstatsbudget. Regeringen har alltså i den nu gällandestatsbudgeten beaktat effekten av detta varaktigainkomstbortfall på 1,7 miljarder kronor.Ett inkomstbortfall av detta slag leder enligt finansutskottetnormalt till att budgetunderskottet ökar med ett lika stortbelopp. I detta fall ger dock propositionen inte upphov tillnågon sådan effekt under /94. Det beror på attregeringen också föreslår att uppbörden av företagens F-skattskall läggas om och i fortsättningen ske , och att ensådan förändring ökar statsbudgetens inkomster med ettengångsbelopp av betydande omfattning. Värdet av den engångsvisaförstärkningen motsvarar en månads uppbörd och har beräknatstill .