bet · GH01TU9 · 1993-12-08 00:00:00 — Med hänvisning till vad som nuhar anförts avstyrker näringsutskottet motionerna T24 (c) ochT25 (s) i berörda delar.När det så gäller avvecklingen av Postgirots monopol påstatliga betalningar vill näringsutskottet till en början erinraom att detta förslag innebär att privatpersoner, företag ochmyndigheter fritt kan välja betalningsförmedlare vid betalningartill och från staten. En sådan åtgärd är i sig ett önskvärt stegeftersom den bidrar till att en effektivitetsbefrämjandekonkurrens kan utvecklas. Frågan om ett avskaffande avPostgirots ensamrätt har genom tidigare uttalandenkopplats dels till utvidgade verksamhetsförutsättningar förPostgirot, dels till rätten att debitera banklönekonton.Regeringens förslag i fråga om Postgirotsverksamhetsförutsättningar innebär, som har redovisats,att Postgirot får avsevärt utökade möjligheter att ge ränta ochkrediter till såväl företag som privatpersoner i samband medbetalningsförmedling. Postgirots konkurrensförutsättningarförbättras därför påtagligt. När det gäller rätten att debiterabanklönekonton erinras om att detta inte har uppställts som ettuttryckligt villkor för att Postgirots betalningsmonopol skulleavskaffas, utan det har anförts (bet. 1992/93:FiU30 s. 175) attdet är önskvärt att en överenskommelse mellan Postgirot ochbankerna träffas med denna innebörd.Enligt uppgift pågår alltjämt diskussioner mellan Postgirotoch Bankgirot/affärsbankerna om möjliga samverkansformer. Detankommer på dessa parter att sluta avtal om samarbete. uppfattning är det positivt om ett sådantsamarbete kan komma till stånd. Det kan härvid vara av värde förPostgirot att få utvidgade verksamhetsförutsättningar och en nyassociationsform. Sammanfattningsvis anser näringsutskottet attde framlagda förslagen väl tillgodoser berättigade krav i frågaom konkurrensförhållandena på betalningsmarknaden.Näringsutskottet framhåller också att en utvärdering avverksamheten vid skall göras före utgången avår 1995. I detta sammanhang är det enligt näringsutskottetsmening angeläget att en noggrann belysning sker av hurkonkurrensförhållandena har utvecklats. Mot bakgrund av vad somnu anförts avstyrker näringsutskottet motion 1993/94:T25 (s)även i denna del.I en avvikande mening från Socialdemokraterna avstyrksregeringens förslag.5.5 ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att de vidgadeverksamhetsförutsättningarna för Postgirot på ett effektivt sättkan bidra till att främja konkurrensen och göra det möjligt förPostgirot att erbjuda välutvecklade tjänster. Utskottet villockså understryka betydelsen av att en utvärdering görs på detsätt som föreslås i propositionen av vad de nu föreslagnabefogenheterna innebär för . Utvärderingen börgenomföras senast före utgången av . Som nämns ipropositionen bör då bl.a. beaktas hur begränsningarna ibankaktiebolagets befogenheter och avregleringen av Postgirotsställning för de statliga betalningarna har påverkat bolagetsekonomi. Utskottet förutsätter vidare att utvärderingen kommeratt redovisas för riksdagen.I samband med att Postgirot ombildas till bankaktiebolag avserregeringen avskaffa Postgirots ensamrätt till de statligabetalningarna genom att förordningen (1974:591) om skyldighetför statlig myndighet att anlita eller Postgirotupphävs. Frågan om kommer att kunna förmedlabetalningar till och från banksystemet genom debiteringar ochkrediteringar av andra bankers konton är dock ännu inte löst.Enligt trafikutskottets mening är det angeläget att denna frågakan ges en tillfredsställande lösning som bidrar till att skapakonkurrens på lika villkor och främjar effektiviteten.Utskottet anser att bör godkänna vad regeringenförordar om inriktningen och begränsningen av Postgirotsverksamhet i det nybildade bankaktiebolaget.6 Mervärdesskatt på postbefordran6.1 BakgrundOm Postverket övergår från att vara myndighet till att blibolag är det nuvarande undantaget från skatteplikt tillmervärdesskatt för befordran av brev m.m. inte längretillämpligt. Posten AB:s tjänster kommer således att omfattas avskatteplikt till mervärdesskatt.6.2 Regeringens förslagRegeringen framhåller att genom mervärdesskattebeläggningenundanröjs de nuvarande konkurrenssnedvridningarna gentemotföretag med liknande verksamhet som konkurrerar medPostverket och vars tjänster omfattas av skatteplikten.Skatteplikten och den därav följande avdragsrätten för ingåendemervärdesskatt underlättar också postbolagets möjligheter atteffektivisera sin verksamhet genom extern upphandling.I propositionen framhålls att för de av bolagets kunder sominte kan dra av ingående mervärdesskatt kommer ett införande avmervärdesskatt för befordran av brevförsändelser att innebära enkostnadshöjning. Vissa sådana kundgrupper anges ha möjlighet attfå särskilda rabatter vid större sändningar. Regeringenkonstaterar att den möjligheten inte står till buds för vissamindre föreningar, vilket kompenserar föreningslivet för deökade portokostnaderna. Regeringen förklarar därför att denavser att uppdra åt att tillhandahålla ettföreningsporto för ideella föreningar som mildrar effekterna avatt befordran av brev m.m. blir mervärdesskattepliktig.Postverket har tidigare meddelat att man avser att erbjudaprivatpersoner rabatter för att mildra effekterna av ettinförande av mervärdesskatt. För andra kundgrupper som saknarmöjlighet att dra av ingående mervärdesskatt erinras ipropositionen om den möjlighet som finns till särskilda rabattervid större sändningar. Även det faktum att konkurrens nu råderom brevbefordran uppges för föreningar med stora sändningar hainneburit kostnadsbesparingar.6.3 MotionsförslagI motionerna T21 (v) och T25 (s) avvisas regeringens förslagatt bolagisera . Därmed förfaller frågan ommervärdesskatt på brevbefordran.I motion T23 (kds) anförs att vissa tidningar, som saknarmöjlighet att göra avdrag för ingående mervärdesskatt, kan kommaatt drabbas av stora kostnadshöjningar på grund avmervärdesskattepåslaget vid postbefordran. Motionären pekar påatt den tillsatta kommer att behandlafrågan om tidningarnas mervärdesskattebelastning. Han pekarockså på att staten genom presstödet medverkar till mångfald ipressen men att den stora kostnadsökning som drabbar vissatidningar motverkar presstödets syfte.Enligt motionären bör därför den här typen av tidningarerbjudas en övergångslösning som mildrar effekterna av attbefordran av tidningar blir mervärdesskattepliktig.Övergångsbestämmelserna föreslås gälla intill dess attstatsmakterna fattat beslut om hur mervärdesskatten skallhanteras för den här typen av tidningar.I motion T22 (nyd) behandlas konsekvenserna av mervärdesskattför brevbefordran. Enligt motionären räcker det inte, som angesi propositionen, att mildra effekterna under en övergångsperiodgenom att privatpersoner erbjuds rabatter. I stället yrkas attriksdagen ger regeringen till känna att effekterna börminimeras.I motion T24 (c) framhålls att det inte finns några fördelarmed att införa mervärdesskatt på brevbefordran. Vidare anges attdet är mycket få länder som inte har en offentlig postverksamhetsom är befriad från mervärdesskatt. Motionären begär därför attPostverket ges fortsatt befrielse från mervärdesskatt.I motion T26 (c) anges att många ideella föreningar verkar under knappa ekonomiska förhållanden. Även enrelativt sett liten höjning av brevportot kan därmed leda tillbegränsningar i verksamheten. Regeringens förslag att mildraeffekterna av införandet av mervärdesskatt bedöms därför intesom tillräckligt. De ideella föreningarna måste i stället enligtmotionären tillförsäkras full kostnadskompensation.6.4 yttrandeKonstitutionsutskottet framhåller att mervärdesskatt påbrevbefordran i vissa fall kan få konsekvenser som motverkarsyftet med det statliga presstödet. Konstitutionsutskotteterinrar om att regeringen har beslutat att en utredningskall tillkallas för att undersöka behovet av direkta ochindirekta statliga stödåtgärder till dagspressen. Frågorna ommervärdesskatt ingår i utredningens arbete. Intill dess attställning tas på grundval av förslag från utredningen bör, somanförs i motion T23 (kds), någon form av övergångsregleringinföras när det gäller avgifterna för befordran av de tidningarsom drabbas av kostnadshöjningar till följd avmervärdesskattepåslaget. Detta bör enligt konstitutionsutskottetges regeringen till känna. tillstyrkersåledes motion T23 (kds).I en avvikande mening från Socialdemokraterna avstyrks denföreslagna bolagiseringen av vilket innebär attbrevbefordran inte beläggs med mervärdesskatt. I en avvikandemening från nyd avstyrks den begäran som riktas i motion T23(kds) om en övergångsreglering.6.5 ställningstagandeRegeringens förslag att bolagisera innebär att deav tjänster som är undantagna från skattepliktenligt 8 § punkt 7 lagen (1968:430) om mervärdeskatt skullekomma att beläggas mervärdesskatt. Utskottet anseremellertid att det är angeläget att begränsa kostnadsökningarnaoch att mervärdesskatt för dessa tjänster endast bör utgå med12 %, dvs. samma skattesats som gäller för personbefordran.Regeringen bör återkomma till med ett förslag ommervärdesskatt på brevförsändelser i enlighet med vad utskottetanfört i sådan tid att det kan genomföras den 1 mars 1994.Av utskottets ställningstagande följer att börbolagiseras , dvs. en månad senare än vadregeringen föreslagit.Utskottet anser det angeläget att effekten av att befordran avbrev blir mervärdesskattepliktig kan mildras så långt som det ärmöjligt och ekonomiskt rimligt. Utskottet delar därförregeringens uppfattning att bör ges i uppdrag atttillhandahålla ett särskilt föreningsporto för ideellaföreningar, vilket kompenserar föreningslivet för de ökadeportokostnaderna.Under utskottets beredningsarbete har informeratom de planer som verket har för att kompensera för demerkostnader som vissa kunder åsamkas. Dessa åtgärder ärinriktade mot såväl privatpersoner som ideella föreningar ochandra kunder. Kompensationen innebär i flera fall att enbetydande nedsättning sker av priset på brevbefordran. För attmildra effekterna av momsbeläggningen för privatpersoner avserPosten sålunda erbjuda privatpersoner att användarabattfrimärken inköpta till portot ävenunder . Dessutom planerar Posten att erbjudaprivatpersoner möjlighet att köpa de nya frimärkena till ettrabatterat pris. Vidare kommer Posten också att erbjudaprivatpersoner möjlighet att på enkelt sätt skicka s.k.ekonomibrev till rabatterat pris.Utskottet instämmer i bedömning attbehov härutöver finns för någon form av övergångslösning för dentyp av tidskrifter som omnämns i motion T23 (kds). framhåller kan bolagiseringen medföra attpostbefordran av tidningar beläggs med mervärdesskatt, vilketkan få konsekvenser som motverkar presstödet. Regeringen hartillkallat en utredning som skall undersöka behovet av direktaoch indirekta stödåtgärder till dagspressen. Intill ställningtas till utredningens förslag bör, som anförs i motionen, någonform av övergångslösning övervägas när det gäller avgifterna förbefordran av de tidningar som drabbas av kostnadshöjningar tillföljd av mervärdesskattepåslaget.I sammanhanget kan erinras om att enligt lagen (1968:430) ommervärdesskatt kan den som framställer tidskrifter åt ideellaorganisationer leverera dessa skattefritt till utgivaren ellerdirekt till medlemmarna utan att ta ut någon skatt. Förutomdistribution gäller detta även andra kringtjänster somframställaren utför, t.ex. kuvertering och sortering. Tryckerietbehöver därmed inte ta ut mervärdesskatt av den ideellaföreningen men kan ändå lyfta av momsbeloppet i sin bokföring.Enligt Postverkets uppfattning betyder detta att de aktuellatidskrifterna därmed inte behöver belastas med mervärdesskattför postavgifterna om fakturan från Posten sänds tilltryckeriet.Utskottet förutsätter att Posten och regeringen noga följerutvecklingen på området vad gäller såväl distribution avmervärdesskattebefriade tidskrifter som andra konsekvenser avatt mervärdesskatt införs för brevbefordran.Utskottet kan vidare konstatera att införandet avmervärdesskatt innebär visst administrativt merarbete särskiltför småföretag. Utskottet förutsätter att Posten aktivt kommeratt arbeta för att reducera de olägenheter som kan komma attuppstå så att en smidig och effektiv hantering kan uppnås.Vad utskottet nu anfört, om mervärdesskatt i detta avsnitt,vilket bl.a. innebär att motion T23 (kds) tillstyrks, bör avriksdagen ges regeringen till känna. Syftet med flera av dem torde dock delvis komma atttillgodoses.7 Avgifter7.1 BakgrundÅr 1992 delegerades rätten att besluta om taxan för normalbrevfrån regeringen till . Delegeringen kombinerades medett prismål som innebär att avgiften för brev upp till 500 gramfår höjas med högst av den genomsnittliga förändringen avfaktorprisindex för lastbilstransporter.7.2 Regeringens förslagI propositionen anges att är och med storsannolikhet under överskådlig framtid kommer att förbli detdominerande företaget på brevbefordringsmarknaden. I syfte attskydda de konsumenter som inte har något alternativ till PostenAB:s brevbefordran från allt för kraftiga prishöjningar bedömsatt ett pristak är nödvändigt. Pristaket skall riktas mot dendel av marknaden som saknar konkurrens. Regeringen föreslårdärför att nuvarande prismål för befordran av brev ersätts medett pristak för enbart privatpersoners avgifter för inrikesbefordran av brevförsändelse.Pristaket innebär att denna avgift inte får överstiga enviss nivå. Regeringen föreslås få bemyndigande att i avtal medPosten AB reglera höjningen av avgiften för brevbefordran.Pristaket kommer att utformas så att avgiften förprivatpersoners befordran av brevförsändelse upp till 500 gramfår höjas årsvis med högst den beräknade genomsnittligaförändringen av nettoprisindex (NPI) under en treårsperiod.Tillsynsmyndigheten bör vidare få till uppgift att övervakaprisutvecklingen. Inför årsskiftet 1996/97 anges atttillsynsmyndigheten bör ges i uppdrag att analysera effekternaav pristaket och lämna förslag om eventuell framtidaprisreglering. skall enligt propositionen årligeninformeras om prisutvecklingen och om pristaket.7.3 MotionsförslagI motionerna T21 (v) och T25 (s) avvisas regeringens förslagom bl.a. en bolagisering av . Därmed fallerpropositionens förslag om de avtal som regeringen avser attträffa med det nya postbolaget.Inga motioner har väckts om utformningen av det föreslagnapristaket. Däremot har motioner väckts om prisutvecklingen fördistribution av tidningar och tidskrifter samt om risken försnedvridande konkurrenseffekter till följd av s.k. prisdumpning.I motion T26 (c) framhålls att för många människor ärtillgången till postbefordrade tidningar och tidskrifter enmycket viktig kontakt med yttervärlden. Den stora socialabetydelse som tidningar har bl.a. för många gamla ochhandikappade människor anges vara motiv nog för att bibehålladen nuvarande avgiftsnivån för distributionen. Motionärenframhåller att det därför är av största vikt att i möjligastemån förhindra att fördyringar vid distributionen inte slårigenom som avgiftshöjningar för kunden.Bolagiseringen av genomförs bl.a. för att ökakonkurrensen inom postområdet, framhålls det i motion T28 (m).Postverket kommer emellertid att behålla en stark position.Detta ställer krav på att intäkter och kostnader redovisas påett sätt som gör det enkelt att bedöma prissättningen påtjänster eller produkter som är utsatta för konkurrens.Motionärerna hänvisar till en rapport (R 1992:9) från dåvarandeStatens pris- och konkurrensverk om posttjänster. I dennakonstateras att verksamhet är starkt integrerad,genom att samma distributionskanaler används för olikaprodukter. Detta ställer, sägs det i rapporten, särskildaredovisningstekniska krav för att kostnader skall kunnasärskiljas. Motionärerna understryker att det är viktigt atttillsynsmyndigheten på postområdet verkar för att oklarheterkring prissättningen på postområdet undanröjs. Om det visar signödvändigt bör myndigheten återkomma med förslag om lagstiftningeller krav på att konkurrensutsatt verksamhet skall drivas iseparata bolag.7.4 yttrandeNäringsutskottet konstaterar i sitt yttrande att förslagen ipropositionen syftar till att renodla statsmakternas ansvar delsför post- och kassaservicen, dels för att skapa regler sommöjliggör och stimulerar konkurrens inom postområdet.Omorganisationen av syftar dessutom till att gebättre förutsättningar att möta konkurrensen. kommeräven fortsättningsvis att ha en stark position på marknadenvarför det ställs särskilda krav på hur bolaget skall uppträda.Näringsutskottet erinrar om att ett sådant synsätt även harkommit till uttryck i den nya konkurrenslagens (1993:20) förbudmot missbruk av marknadsdominerande ställning. I förarbetenatill konkurrenslagen nämns underprissättning som exempel på ettbeteende som kan utgöra missbruk av dominerande ställning. Omdet görs gällande att vidtar åtgärder, t.ex.underprissättning, som strider mot konkurrenslagen, kanKonkurrensverket ingripa och har därvid möjlighet att t.ex. föratalan i tingsrätt.Näringsutskottet anser att Posten i detta sammanhang börbehandlas på samma sätt som andra företag som har en starkställning på sin marknad. För dessa uppställs inte någrasärskilda krav på redovisningssystemen från konkurrenssynpunkt.Enligt näringsutskottets uppfattning är det därför en sak förPosten själv att utforma sin redovisning med hänsyn till de kravsom ställs t.ex. av redovisningslagstiftningen samt av verketsegna behov av resultatmätning och styrning. Vad som sagtshindrar inte att eller vidtillämpning av konkurrenslagen kan ställa krav på hurredovisningen skall vara utformad. Mot denna bakgrund avstyrksmotion T28 (m).Näringsutskottet anser sålunda att det inte skall görasnågot undantag i konkurrenslagen för . Näringsutskotteterinrar om att konkurrenslagens regler omfattar i princip varjejuridisk eller fysisk person som driver verksamhet av ekonomiskeller kommersiell natur. Lagen är tillämplig även på statligaoch kommunala organ som driver sådan verksamhet.Myndighetsutövning är dock undantagen. Lagens räckvidd haranpassats till vad som gäller enligt EG-rätten. Även omaffärsverksformen behålls skulle Posten omfattas avkonkurrenslagen.7.5 ställningstagandeUtskottet anser att på en fungerande marknad med konkurrensbehövs normalt inte prisregleringar. Marknaden för brevbefordranär helt avreglerad. Marknadenkännetecknas dock ännu inte av någon fungerande konkurrens.Utskottet har därmed inget att erinra mot att regeringenbemyndigas att i avtal med sätta gränser för bolagetseventuella höjning av avgiften för privatpersoners inrikesbefordran av brev.Utskottet instämmer i vad näringsutskottet anfört omyrkandet i motion T28 (m) om krav på tydlig redovisning avkostnader och priser. Härutöver vill utskottet tillägga attgenom det föreslagna pristaket minskar även risken förkorssubventionering från icke konkurrensutsatta tjänster tillkonkurrensutsatta tjänster. Till bilden hör vidare att denföreslagna bolagiseringen innebär att en ökad tydlighet uppnåsvid resultatöverföringar mellan olika enheter inompostkoncernen. Vad gäller yrkandet i motion T26 (c) omavgifter vid distribution av tidningar och tidskrifter villutskottet erinra om att har statlig ersättningutgått till för underskottet i tidnings- ochtidskriftsdistributionen. beräknades underskottet idenna distribution, av en utredning som genomfördes inomKommunikationsdepartementet, till . Efter detatt den statliga subventionen slopats har cirka hälften av dettaunderskott kunnat kompenseras genom rationalisering ochavgiftshöjning. Enligt propositionen har för avsiktatt gradvis avveckla underskottet. Detta kommer att ske ihuvudsak genom rationaliseringar men till viss del även genomavgiftshöjningar. avser att under dennaanpassningsperiod visa hänsyn till kundernas ekonomiskasituation. Även utskottet anser det angeläget att eventuellaavgiftshöjningar sker varsamt.Med hänvisning till vad som anförts anser trafikutskottetatt de behandlade motionsyrkandena inte bör föranleda någonåtgärd från sida. De avstyrks därför av utskottet.8 Vissa övriga regeringsförslag som sammanhänger med denföreslagna bolagiseringen av Postverket8.1 Rikstäckande serviceDet regionala ansvaret bestårI propositionen betonar regeringen att det är ett nationelltsamhälleligt intresse att det finns bra postkommunikationeröverallt och inte bara på de platser där den är lönsam. Störreföretag och personer som bor i de stora städerna kommer alltidatt ha alternativ att välja mellan, medan småföretagarna och desom bor utanför storstadsområdena måste få garantier för attpostservicen kan fungera på ett bra sätt. Gällande servicemålkommer därmed inte att förändras när Posten bolagiseras.Svårt att överblicka konkurrenslägetPosten anser sig kunna klara en daglig ochrikstäckande postservice utan någon särskild ersättning. Menregeringen anser att det är svårt att överblicka hurkonkurrensen på det här området kan komma att utvecklas. Iframtiden kan det bli nya aktörer på marknaden. När den nyapostlagen trätt i kraft, måste den som vill bedrivapostverksamhet som avser brevbefordran anmäla detta tilltillsynsmyndigheten. Om det skulle bli många aktöreri storstadsområdena, där huvuddelen av intäkterna i daggenereras, blir resultatet ökad konkurrens och pressade priser.Skulle det då visa sig svårt för Posten att klara av att hållasamma porto i hela landet pekar regeringen på möjligheten attlåta alla postföretag få vara med och dela på bördan. Det skulleinnebära en övergång från anmälningsskyldighet tilltillståndsgivning, kombinerat med avgifter som skulle användasför att täcka kostnaderna för det regionala ansvaret.Rikstäckande kassaserviceNär det gäller den rikstäckande kassaservicen får Postenersättning av staten för den del som inte är kommersielltmotiverat att bedriva. Regeringen anger att man har för avsiktatt fortsätta med nuvarande ordning genom att träffa ett avtalmellan staten och Posten.AvtalsregleringI propositionen föreslås att regeringen ges bemyndigande attträffa avtal med om en rikstäckande postservice tillenhetliga priser för enstaka försändelser. I avtalet som avseråren 1994--1996 anges att en reglering skall ske så att PostenAB åtar sig rikstäckande postservice utan särskild ersättning.Vidare föreslås att regeringen ges bemyndigande att träffaavtal med om en rikstäckande kassaservice tillenhetliga priser för enstaka betalningar och kassatjänst. Underavtalsperioden som avser åren 1994--1996 kommer attersättas för den rikstäckande kassaservicen med 300 miljonerkronor per år.8.2 Ersättning för samhällsåtagandenPostverket har ett antal särskilda samhällsåtaganden. Dessauppdrag har huvudsakligen finansierat medegna medel. Att Postverket fått bära dessa kostnader beror påatt statsmakterna i många fall funnit det enklare att åläggaPostverket att tillhandahålla dessa tjänster än att finansierauppdragen direkt över statsbudgeten. Postverketssamhällsåtaganden är befordran av blindskriftsförsändelser ochhandikappservice i samband med postservicen.Mot bakgrund av den förestående ombildningen av Postverkettill aktiebolag föreslås att ersätts för kostnadernaför samhällsåtagandena. ersätts förkostnaderna för befordran av alla slags blindskriftsförsändelsergenom ett anslag över statsbudgeten. Ersättningen har dockkommit att begränsas till försändelser som skickas till ellerfrån vissa institutioner. Ersättning för de försändelser somskickas portofritt mellan synskadade har inte utgått. Kostnadenför denna service beräknas till per år.Regeringen anser att bör få ersättning för dennakostnad. Ersättning för förmedling av blindskrifter till ellerfrån vissa institutioner finansieras med anslagöver huvudtitel.Regeringen anser det vidare angeläget att tillgänglighetentill post- och kassaservice är god även för äldre ochhandikappade. tillämpar därför riktlinjerna förglesbygdsservicen generöst för sådana hushåll. Hög ålder ellersjukdom kan motivera att lantbrevbäraren gör avstickare tillenstaka ensligt belägna hushåll. kostnad för dennamerservice har beräknats till .