bet · GG01JoU13 · 1993-03-16 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ytterligare omställning avjordbruksmark inte bör ske i Västmanland.Utfrågning, uppvaktningar m.m.Utskottet har anordnat en utfrågning med representanter förJordbruksverket angående vissa omställningsfrågor och ommerkostnader för svensk animalieproduktion till följd avbestämmelser om djurskydd och miljö m.m. Vidare har utskottetuppvaktats av representanter för ,, Sockerbolaget, betodlarna, spannmålsodlare och Alternativodlarnas riksförbund.Skrivelser om jordbrukets ekonomiska situation m.m. har inkommitfrån flera länsstyrelser, organisationer och enskilda. InledningBudgetpropositionen, bilaga 10, inleds med en redogörelse avden internationella utvecklingen på jordbrukets område ochmiljöfrågorna. Därefter redovisas det livsmedelspolitiskabeslutet och effekterna av den livsmedelspolitiska reformen m.m.Denna del av propositionen återges här i sina huvuddrag.I anslutning till propositionens överväganden omEG-medlemskapets krav på jordbrukspolitiken behandlar utskotteti det följande ett antal motioner om EG-anpassning och merallmänna livsmedelspolitiska frågor.Utskottet vill här fästa uppmärksamheten på att vissalivsmedelspolitiska frågor också behandlas i utskottetsbetänkande /93:JoU20 med anledning av regeringensproposition /93:183 om vissa frågor rörande jordbruket ochträdgårdsnäringen.Nuvarande livsmedelspolitiska beslutRiksdagen fattade beslut om en nylivsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr.1989/90:327). En utgångspunkt för den nya livsmedelspolitiken ärenligt beslut att jordbruksproduktionen i principskall vara underkastad samma villkor som andra näringar.Producenterna skall ersättas endast för efterfrågade varor ochtjänster. Konsumenternas val skall styra produktionen. I de fallefterfrågan gäller kollektiva varor och nyttigheter är enligtnämnda riksdagsbeslut offentliga ingripanden befogade. Dessavaror och tjänster, t.ex. beredskap, landskapsvård ochregionalpolitik, betalas därför med offentliga medel.Den livsmedelspolitiska reformen innebär att de internamarknadsregleringarna på jordbrukets område avskaffas. Denviktigaste förändringen i det sammanhanget är avskaffandet avden kollektiva exportfinansieringen. Priserna till jordbruketskall endast skyddas med hjälp av ett gränsskydd. Beslutetinnebär att gränsskyddet skall behållas i avvaktan på resultatetav GATT-förhandlingarna. Frågan om såväl tekniska somnivåmässiga förändringar av gränsskyddet skall avgöras i dentakt som följer av en överenskommelse. beslutaderiksdagen om en justering av gränsskyddet i samband med att s.k.referenspriser infördes. Referenspriserna anpassades nedåt motde marknadspriser som förväntades efter den internaavregleringen. Utöver prisstödet till jordbruket finns sedan år1989, som en del av kompensationsbeloppet till jordbruket, ettdirektbidrag som en följd av frysningen av gällande stödprisertill jordbruket inom ramen för de pågående GATT-förhandlingarna.Vidare innebär den nya livsmedelspolitiken att de riktadeåtgärderna på beredskaps-, miljö- och regionalområdenaförstärks. Beredskapslagringen av insatsvaror ökar för attmotsvara beredskapskraven avseende omställningen avlivsmedelsproduktionen i kris och krigstid. Det särskildaprisstödet till jordbruket i norra behålls men knytsnärmare till lönsamhetsutvecklingen i dessa delar av landet.Stödet har också höjts avsevärt. På miljöområdet infördes ettnytt stöd för att bevara ett öppet och rikt varieratkulturlandskap.Övergången till en avreglerad marknad skall enligtriksdagsbeslutet ske under socialt acceptabla former. Därförvidtas vissa övergångsåtgärder under en femårig övergångsperiod.Bl.a. bibehålls exportbidraget för kött under en övergångsperiodliksom inlösensystemet för spannmål samt ett förenklatutjämningssystem för mejerivaror. Dessutom har under perioden1990/91--1992/93 ett temporärt inkomststöd utbetalats per hektartill jordbruket. /93--1993/94 utbetalas ocksåett särskilt omställningsstöd till de brukare som varaktigtställer om sin areal till annan användning änlivsmedelsproduktion. Därutöver lämnas ett särskiltanläggningsstöd till bl.a. de jordbrukare som påomställningsarealen väljer att plantera löv- eller energiskog.Även inom animalieproduktionen har åtgärder vidtagits.Effekter av den livsmedelspolitiska reformenGenom olika regeringsbeslut har , , (), Konsumentberedningen och fått iuppdrag att följa den livsmedelspolitiska reformens effekterinom sina resp. ansvarsområden.Uppföljningsrapporter från bl.a. och harlämnats till . I detföljande redovisas några sammanfattande bedömningar baserade ihuvudsak på LES uppföljningsrapport.Trots att förflutit sedan 1990 årslivsmedelspolitiska reform inleddes har den redan fått fleraviktiga effekter. Anpassningen av animalieproduktionen har gåttmycket snabbt, och inom såväl mjölkproduktionen som övriganimalieproduktion råder på årsbasis i stort settmarknadsbalans. Antalet mjölkkor minskade från 1989till 1992.De medel som åren 1990/91--1992/93 disponeras för bidrag tillmjölkproducenter som upphör med produktionen har medverkat tillatt skapa en bättre marknadsbalans. Totalt har ca 2350producenter upphört med mjölkproduktionen motsvarande 300miljoner kg mjölk. Det förbättrade mjölkpensionssystemet harpåskyndat avgången från mjölkproduktionen. Även köttproduktionenhar minskat snabbt. Den snabba produktionsanpassningen har gjortatt det stora prisfall som avregleringen initialt väntadesmedföra uteblev. Uppgifter om jordbrukarnas investeringsplanerindikerar dock att investeringar i ny produktionskapacitetplaneras inom hela animalieproduktionen, vilket på något ellernågra års sikt kan leda till ökad produktion.Minskningen av spannmålsöverskottet går långsammare, och trotsatt spannmålsarealen minskat från 1330000 ha till1170000 ha kan spannmålsöverskottet under ettnormalår enligt nämnda rapport beräknas till ca 900 miljoner kg.År 1991 anslöts drygt 350000 ha till omställningsprogrammet,vilket innebar en väsentlig reducering av spannmålsöverskottet.Anslutningen var betydligt lägre, ca 25000 ha, vilketger en total omställningsareal på ca 375000 ha. Det behövsytterligare en betydande anslutning till omställningsprogrammetför att marknadsbalans skall uppnås. Enligt LES bedömning synesinte anslutningen till nuvarande omställningsprogram bli avsådan omfattning att den leder till resursmässig balans inomspannmålsproduktionen.Undersökningar visar att på knappt hälften avomställningsarealen har omställning genomförts eller påbörjats.Av den areal där omställningen påbörjats svarar extensivt beteför medan plantering av barrskog, odling av industri-och energigrödor samt nischgrödor svarar för sammanlagt 15 %.För den andra hälften av omställningsarealen, på vilken någonåtgärd ännu inte vidtagits, finns planer för cirka hälften avarealen medan det för den resterande delen saknas planer. Ettsärskilt anläggningsstöd lämnas utöver omställningsstöd vidanläggning av energiskog, lövskog och våtmarker. Sådant stöd hart.o.m. /92 beviljats för 26200 ha till ettbelopp av . Totalt finns 500 miljoner kronortill förfogande för detta ändamål.Vad avser reformens ekonomiska effekter konstateras irapporten att vetskapen om att en avreglering skulle påbörjasden har gjort att jordbrukarna redan föreikraftträdandet vidtagit anpassningsåtgärder. Inköpen avexempelvis maskiner och förnödenheter har minskat somåtskilliga jordbrukare skaffat sig nya inkomstkällor utanförjordbruket. Nedgången i maskininvesteringar har varit kraftigunder , dvs. åren närmast efter 1990 årslivsmedelspolitiska beslut.Enligt s.k. sektorskalkyl, som redovisarintäkter och kostnader i jordbruket, var driftsöverskottet år1988 , och år1990 . Preliminära uppgifter för år 1991indikerar ett överskott på . En prognos för1992 pekar på ett överskott på . I dennakalkyl har omställningsstödet periodiserats, och därför speglaröverskottet inte det likviditetsmässiga utfallet.Gjorda modelljordbruksberäkningar, som utnyttjas för att göraprognoser över förväntad lönsamhet, visar att för mjölkföretagenvar överskottet oförändrat eller sjönk något mellan ochår 1991. Mellan och beräknas överskottet minskai men bli i stort sett oförändrat i mellerstaSverige. Vid en normal vädersituation skulle lönsamheten enligtrapporten ha förbättrats för samtliga typmjölkgårdar år 1992.För gårdar med växtodlingsinriktning, och då specielltspannmålsgårdar, visar beräkningarna att överskottet föllrelativt kraftigt mellan och . Resultatet för år1992 innebär en ytterligare försämring enligt rapporten. Vidnormalskörd skulle resultatet för växtodlingsföretagen inte haförsämrats lika mycket . Påpekas bör attjämförelsen görs med , som från ekonomisk synpunkt varett mycket bra år för växtodlingsföretagen. I LES rapportpåpekas att det ekonomiska resultatet måste bli sämre än föreproduktionsanpassningens början för att en anpassning skallkomma till stånd.Indikationer på den ekonomiska utvecklingen i jordbruket kanäven erhållas på annat sätt. Antalet ansökningar om särskiltstöd till skuldsatta jordbrukare har varit litet. haråtta ansökningar om avvecklingsbidrag beviljats.Av LES rapport framgår också att antalet företagskonkurserökat kraftigt under framför allt , såväl totalt som inomjord- och skogsbruk. Detta torde främst vara en följd av enallmän försämring av den ekonomiska situationen i landet.Konkurser inom jord- och skogsbruk mätt som andel av totalaantalet konkurser har varit färre än under andrahälften av 1980-talet.Under större delen av steg konsumentpriserna påjordbruksreglerade livsmedel snabbare än för andra livsmedel ochför varor totalt. men även --är förhållandet det omvända, dvs.priserna stiger långsammare för de svenska jordbruksregleradelivsmedlen. Faktorer som bidragit till denna förändring ärenligt LES bl.a. övergången till direktstöd tillföljd av frysningen av prisstödet till jordbruket, men ävenanpassningen av produktionen till tillgängligt marknadsutrymmeförklarar förändringen. Även för övriga livsmedel kan etttrendbrott noteras. Det faktum att produktionen inom landettvingats anpassas till vad som kan avsättas inom landet harinneburit en neddragning av kapaciteten inom såvälförädlingsföretagen som insatsvaruföretagen.LES konstaterar också att reformen medfört en ökad inverkan avmarknadskrafterna, framför allt genom att avvecklingen avmarknadsregleringen har medfört att olönsamma överskott påverkarresp. producent och industri mer direkt än tidigare.Möjligheterna till marknadsutjämning genom lagring och exporthar kraftigt minskat. Eventuella överskott kommer att ihuvudsak avsättas inom landet, vilket ger effekter på prisnivånoch ökar förutsättningarna för inhemsk konkurrens. Enligtrapporten pågår inom lantbrukskooperationen en anpassning tillreformens effekter och till den ökade internationella handel somväntas. Detta tar sig uttryck i bl.a. en koncentration avverksamheten till allt färre lantmanna-, mejeri- ochslakteriföreningar.En uppföljningsrapport av miljöeffekterna av den nyalivsmedelspolitiken har även lämnats gemensamt avNaturvårdsverket och . Chefen för naturresursdepartementet redogör för denna (se bil. 15,JoU12).1. EG-medlemskapets krav på jordbrukspolitikenPropositionenSveriges ansökan om medlemskap i ställer enligtjordbruksministern nya krav på jordbrukspolitiken, krav som interyms inom ramen beslut. För att förbereda enavstämning av omställningsbeslutet, som omfattas av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut, tillsattes ensärskild kommission, (Jo 1991:07).Kommissionen skall beakta effekter och faktorer som inte varkända eller förutsedda för detlivsmedelspolitiska beslutet, i första hand konsekvenserna av enanslutning till EG. Utgångspunkten för arbetet är attomställningen av jordbruket skall fullföljas på ett sådant sättatt vid inträdet i EG har en stark och konkurrenskraftigjordbruksnäring och livsmedelsindustri. Omställningskommissionenhar lagt fram två delbetänkanden. I det första delbetänkandet(SOU 1992:87) Åtgärder för att förbereda jordbruk ochlivsmedelsindustri för EG, som behandlar vegetabiliesektornsanpassning, export av förädlade livsmedel samt åtgärder förekologisk produktion, föreslås bl.a. att inlösenprissystemet förspannmål förlängs t.o.m. /95 och att ettarealbidrag lämnas /94--1994/95 underförutsättning att areal trädas. Vidare föreslås attett exportstöd införs för vissa förädlade livsmedel. Dessutomföreslås bl.a. att stödet till ekologisk produktion ökas.I kommissionens andra delbetänkande (SOU 1992:125) Åtgärderför att förbereda jordbruk och livsmedelsindustri förEG behandlas huvudsakligen åtgärder inom animalieområdet. Ibetänkandet föreslås bl.a. att gränsskyddet för proteinfoder tasbort i sin helhet . Dessutom föreslås attdirektbidragen till mjölkkorna bibehålls under budgetåret1993/94 för att sedan avvecklas medan bidragen till ungnöts-samt am- och dikoproduktionen även utbetalas fortsättningsvis.Därutöver föreslås prissänkningar i partiledet för nöt-, gris-och fågelkött samt för ägg --den 1juli 1994. Betänkandena har remissbehandlats.Regeringens målsättning är att omställningen av jordbruketskall fullföljas och att skall bli medlem i EG den 1januari 1995. Regeringen har inför de nära föreståendemedlemskapsförhandlingarna fastställt förhandlingsmål på bl.a.jordbruksområdet. siktar på en fullständig integreringmed EG:s gemensamma jordbrukspolitik från den dag blirmedlem. En målsättning är att vid integrationen skalluppnå så stora positiva samhällsekonomiska effekter som möjligtmed hänsyn tagen både till behovet av en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring och till konsumenternas ochskattebetalarnas intressen. Ambitionen bör därvid vara att ingaövergångsåtgärder skall behöva tillämpas sedan blivitmedlem samt att övriga konkurrensbegränsande åtgärder undanröjs,i båda fallen på basis av ömsesidighet.Sverige vill också behålla den höga ambitionsnivå som vi harpå bl.a. miljö-, djurskydds- och djurhälsoområdena.Målsättningen att upprätthålla de höga nivåer som vi nått pådessa områden har en bred förankring i vårt samhälle. Sverigekommer därför såväl i förhandlingsarbetet som vid ett medlemskapatt aktivt driva dessa frågor.Av de relativt omfattande studier som Statens jordbruksverkgjort av konsekvenserna för svensk livsmedelsproduktion av ettEG-medlemskap framgår att före valutakursförändringarnahade en totalt sett högre pris-, stöd- och kostnadsnivå än EG.Generellt gällde jämförbara pris- och stödnivåer mellan Sverigeoch EG på vegetabilieområdet, medan nivåerna inomanimalieproduktionen var högre i . Kostnadsnivån ärenligt studierna högre inom samtliga produktionsgrenar. Ettsvenskt medlemskap innebär självfallet ökad handel med livsmedelmellan och , vilket kommer att ökakonkurrenstrycket på den svenska livsmedelssektorn.Den beslutade reformen av CAP, genom vilken prisernapå framför allt spannmål sänks, vilket i stället kompenseras medarealbidrag, innebär inte att EG:s pris- och marknadsregleringeller exportbidrag avskaffats. Reformen innebär bara att priseroch därmed exportbidrag sänkts och att den enskilde jordbrukareni stället ersätts genom ett direktstöd i form av arealbidrag.I avis om förutsättningarna för ett svensktmedlemskap i framgår att den svenska avregleringenav jordbruket, som följer av reform, står i strid meddelar av CAP, som t.ex. pris- och marknadsregleringar samtexportstöd. Detta innebär enligt att sådanaregleringar som ännu ej avskaffats behålls eller ånyo måsteinföras vid ett medlemskap och att det därför krävs enanpassning av den svenska jordbrukspolitiken. I utlåtandetkonstateras också att de svenska livsmedelsproducenterna kommeratt möta både lägre priser, lägre stödnivåer och högre grad avkonkurrens.Sveriges och EG:s jordbrukspolitik och livsmedelsmarknadskiljer sig alltså åt med avseende på priser, stödsystem,stödnivåer och produktionskostnader. eftersträvarSverige en fullständig integrering med EG:s gemensammajordbrukspolitik från den dag blir medlem. Sverigesansökan om medlemskap i har därmed väsentligt förändratförutsättningarna livsmedelspolitiska beslut. Föratt för ett inträde i EG skall ha enstark och konkurrenskraftig jordbruksnäring ochlivsmedelsindustri krävs att en anpassning av de svenska pris-,stöd- och kostnadsnivåerna påbörjas redan före ett medlemskap.Det förutsätter anpassningar av livsmedelspolitiskabeslut i syfte att få ett jordbruk som har förutsättningar attöverleva och utvecklas med de nya förutsättningar och spelreglersom ett medlemskap innebär. Vidtas inte vissaanpassningsåtgärder före ett medlemskap riskerar dessutom vissadelar av primärproduktionen, som har förutsättningar att varakonkurrenskraftiga i EG, att slås ut fram tillett medlemskap.Ansökan om EG-medlemskap har på ett avgörande sätt påverkatomställningen inom vegetabilieproduktionen, i första handreduceringen av det svenska spannmålsöverskottet. Positivaförväntningar på ett medlemskap och osäkerhet kringomställningsarealens behandling och rätt till framtida EG-stödhar påverkat förutsättningarna för en fortsatt omställning. Enytterligare omställning av relativt stora arealer krävs för attbalans skall uppnås på spannmålsmarknaden.En stor andel av den till omställningsprogrammet anslutnaarealen ligger också i vänteläge, dvs. några åtgärder sominnebär en permanent omställning har inte vidtagits ellerplanerats. Det betyder att överskottsproduktionen i den uppkomnasituationen på kort sikt kommer att fortsätta trots att hela1990 års beslut bygger på successiv anpassning till en situationmed marknadsbalans. Om inlösenprissystemet slopas efter 1993 årsskörd och inkomststödet avskaffas , allt i enlighetmed beslut, kommer det svenska stödet tillspannmålsproduktionen att bli väsentligt lägre än inom EG.Svensk produktion, som har förutsättningar att varakonkurrenskraftig i EG, riskerar därmed att slås ut. En sådanutveckling är enligt jordbruksministern inte motiverad. Den nyasituation som uppstått motiverar därför en principiellanpassning av livsmedelspolitiska har i sitt första delbetänkandeföreslagit åtgärder för att underlätta en marknadsetablering avsvenska produkter som bedöms vara långsiktigt konkurrenskraftigapå utländska marknader. Jordbruksministern delar kommissionensuppfattning att sådana åtgärder skulle underlätta anpassningenav svensk livsmedelssektor till de förhållanden som råder inomEG. Inom bereds förslag tillåtgärder för att underlätta export av icke sammansatta förädladelivsmedel baserade på svenska råvaror. Jordbruksministern avseratt återkomma till regeringen med förslag i dennafråga (se prop. 1992/93:183).Sverige har generellt sett ett högre produktionskostnadslägeän EG, men till skillnad från vegetabilieområdet ligger pris-och stödnivåerna inom animalieområdet över motsvarande nivåerinom EG. Det faktum att tvingats överge den fastaväxelkursen för kronan påverkar till viss del anpassningsbehovetav de svenska pris-, stöd- och kostnadsnivåerna till de inom EG.Sverige har en rörlig växelkurs för kronan.Situationen präglas av stor osäkerhet, inte minst som fleraEG-länder inom EG:s växelkurssamarbete tvingats överge sinafasta växelkurser, och det är därför svårt att medbestämdhet säga vilka konsekvenser växelkursförändringarna fårför EG-anpassningen på jordbruksområdet. Det kan dockkonstateras att pris- och stödnivåerna i , på grund av deinträffade växelkursförändringarna, nu närmat sig motsvarandenivåer inom EG.En anpassning av de svenska kostnads-, pris- och stödnivåernaförutsätter möjlighet att sänka gränsskyddet. En sådananpassning av gränsskyddet och därmed av pris- och stödnivån ärinte möjlig inom ramen för gällande livsmedelspolitiska beslut.Enligt beslut skall ett gränsskydd i form av rörligainförselavgifter behållas i avvaktan på resultatet avGATT-förhandlingarna.Förhandlingarna är ännu inte avslutade och eventuellagränsskyddssänkningar inom ramen för ett skulleheller inte vara tillräckliga med hänsyn till de anpassningskravsom bör vara uppfyllda före ett medlemskap . Ävenpå denna punkt anser jordbruksministern det således varanödvändigt med vissa principiella anpassningar av 1990 årsbeslut för att möta de nya krav som ett EG-medlemskap ställer.Det totala kompensationsbeloppet till det svenska jordbruket börinte längre bara fastställas med hänsyn till nationellaförhållanden och med hänsyn till de pågåendeGATT-förhandlingarna. I stället måste det totala stödet ävenavvägas mot behovet av anpassning av stödnivån inför ettEG-medlemskap. Eftersom gränsskyddssänkningar är ettbetydelsefullt medel för att uppnå kostnads- och stödsänkningarbör gränsskyddssänkningar få vidtas på såväl animalie- somvegetabilieområdet.MotionernaI anslutning till propositionens inledande avsnitt omEG-medlemskapets krav på jordbrukspolitiken behandlar utskottetett antal motioner som tar upp bl.a. jordbrukets EG-anpassning iallmänhet och mer övergripande livsmedelspolitiska frågor m.m.De motioner som avser arealstöd, inlösenpris på spannmål m.m.och stöd till ekologisk odling behandlas i senare delar ibetänkandet.Enligt motion Jo212 (kds) bör regeringen ta initiativ till ensnabb problem- och åtgärdsanalys av lantbruksföretagensekonomiska situation. I motion Jo218 (-) yrkas att regeringenomgående omprövar villkoren för den svenska jordbrukspolitiken,i överläggningar med företrädare för näringen, så att inte detsvenska jordbruket slås ut före ett eventuellt svenskt inträde iEG.Relativt allmänt formulerade krav på en snabbare anpassningtill de regler som gäller inom EG framförs i motionerna Jo203yrkande 2 (m), Jo238 yrkande 2 (fp) och Jo239 (fp). Motionernatar i huvudsak sikte på de regler som innebär att svensktjordbruk behandlas mindre förmånligt än EG-jordbruket. Bl.a.diskuteras behovet av ett exportstöd som motsvarar EG:sexportstöd och en anpassning av gränsskyddet. I motion Jo226yrkande 1 (kds) förordas en anpassning av pris- och stödnivåntill EG:s nivå, och i yrkande 2 föreslås ett exportstöd liknandeEG:s. Liknande yrkanden om exportstöd framförs i motionernaJo204 yrkande 2 (c), Jo233 yrkande 2 (c) och Jo256 yrkande 2(c).Enligt motion Jo250 yrkandena 2, 3 och 5 (c) böromställningsareal behandlas som EG-träda, odling av biobränslenfrämjas och möjlighet ges för svenska jordbrukare att konkurrerapå lika villkor med jordbrukare inom EG, bl.a. i fråga omexportstöd och gränsskydd. Enligt motion Jo256 yrkande 4 (c) börodlingen av råvaror till biobränsle och industriell användningstimuleras.I motion Jo213 (m) begärs en analys av de ekonomiskakonsekvenserna av svenska bestämmelser om djurskydd och miljöm.m. och yrkas att kostnadskonsekvenserna av sådana särreglerbeaktas.I motion Fi211 (nyd) yrkande 28 begärs att jordbrukspolitikenskall utformas så att svenska jordbrukare kan konkurrera på likavillkor med jordbrukare inom EG.I motion Jo255 yrkande 2 (s) förs en diskussion om de s.k.kollektiva nyttigheter som jordbruket kan tillhandahålla i formav biologisk mångfald och ett öppet och levande landskap. Ettstöd till näringen för att bevara dessa nyttigheter bör kunnautformas som ett utvecklat landskapsvårdsstöd. Stödformen skallvara så utformad att den ger tydliga besked till bönderna om devillkor som råder för näringen. Den skall vara så entydig ochlätt att administrera som möjligt. Den skall också vara förenligmed ett framtida medlemskap i föreslås i motionen attett tidsbegränsat marknadsföringsstöd införs för svenskakvalitetslivsmedel (yrkande 7). Enligt yrkande 5 i samma motionbör regeringen utreda hur prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel kan omvandlas tillmiljöavgifter. Därvid bör undersökas om en del av avgiften kanåterföras till jordbruket som direktstöd för att stimuleraekologisk odling.