bet · GH01FiU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Det kan härtilläggas att förändringarna i hushållens sammanlagda reala disponiblainkomster inte har bidragit till att förklara den betydande minskning som ägtrum av den privata konsumtionen. och 1993 har hushållensammanlagt, trots en kraftig nedgång i BNP, erhållit en väsentlig ökning avsina reala inkomster.Avslutningsvis bör här erinras om att en viktig förutsättning för den nuaktuella försörjningsbalansprognosen är att såväl de internationella som desvenska räntorna fortsätter att gå ned. Ett annat antagande bakom prognosen äratt en appreciering av den svenska kronan kommer att äga rum.Inriktningen av den ekonomiska politikenDen extremt djupa recession som drabbat efter överhettningen på1980-talet är på väg att brytas. Även om nu tecken kan skönjas på enåterhämtning av ekonomin är vägen tillbaka till uthållig tillväxt, fullsysselsättning och sanerade statsfinanser lång. Den allra viktigaste uppgiftenför den ekonomiska politiken är att nu snabbt vidta åtgärder för att skapaarbete för fler i ett växande näringsliv.I motion Fi10 (s) ges målet att skapa full sysselsättning högstaprioritet. För att värna sysselsättning och välfärd måste insatser för att få igång tillväxten överordnas andra ambitioner och krav. En prisstabilitet på godeuropeisk nivå är därvid ett viktigt medel för att uppnå en god tillväxt. Menhotet mot en framtida inflation får inte, sägs det i motionen, styra denekonomiska politiken. En fortsatt utslagning av produktionskapacitet kan pålängre sikt öka inflationsbenägenheten i ekonomin. På kort sikt måsteefterfrågan stimuleras och långsiktigt måste de statsfinansiella obalansernabrytas så att inte hamnar i en skuldfälla med galopperandestatsskuldsräntor.De medel som enligt motion Fi10 (s) bör utnyttjas för en generell stimulansav efterfrågan är en tidsbegränsad sänkning av mervärdesskatten och utökademöjligheter till avskrivningar på maskininvesteringar . Därtillkommer att motionärerna motsätter sig åtgärder som minskar hushållenskonsumtionsbenägenhet. Här nämns en försämring av grundavdraget, indragningarfrån bostadssektorn och en ökning av sparsubventionerna. Motionärernaframhåller att också penningpolitiken måste mobiliseras mot den ekonomiskatillbakagången. En räntesänkning är nödvändig. Någon inhemsk inflation attbekämpa med en stram penningpolitik finns inte, menar motionärerna. Här angivnagenerella åtgärder för att stimulera efterfrågan måste få samverka med olikaselektiva åtgärder. Det gäller bl.a. åtgärder inom det arbetsmarknadspolitiskaområdet. I motion Fi10 (s) stöds principen om ett anställningsstöd (GAS) menmed en annan utformning än den som redovisas i propositionen. Vidare ställskrav på en aktiv näringspolitik och att ett ROT-program upprättas förflerfamiljshus och kommunernas vägnät. Dessa åtgärder skulle sammantaget enligtmotionärerna innebära att tillväxten fördubblas i jämförelse medregeringens prognos som arbetslösheten skulle gå ned med2 procentenheter.Utöver den positiva effekt som en nedgång i arbetslösheten får påstatsfinanserna vill motionärerna, bl.a. genom en reformering avsocialförsäkringssystemet och lägre utgifter för försvaret, jordbruket ochflyktingmottagandet, minska utgifterna i statsbudgeten. Med undantag förtobaks- och alkoholskatten avvisas förslaget till höjningar av vissapunktskatter.Utskottet vill med anledning av motion Fi10 (s) anföra följande.Av avsnittet om den svenska ekonomins utveckling framgår att en ekonomiskåterhämtning nu kan skönjas. Det mest oroande inslaget i de redovisadeprognoserna är emellertid att arbetsmarknaden reagerar trögt på de tecken på enuppgång som kommer från olika sektorer av ekonomin. Orderingången ökar ochdå inte endast bara till exportindustrin utan också från hemmamarknaden.Industriproduktionen stiger och antalet lediga platser blir fler somkonkurserna nu påtagligt minskar. För att åstadkomma enmarkant förbättring av läget på arbetsmarknaden och därigenom förhindra att dennuvarande höga arbetslösheten förvandlas till en helt oacceptabel ökning avlångtidsarbetslösheten krävs åtgärder som leder till ett växande näringsliv.I propositionen framhålls betydelsen av att sysselsättningsökningen skall skei den privata sektorn. Utskottet vill därför understryka att det är nödvändigtatt inriktningen av den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt attdetta också blir fallet. En nödvändig förutsättning för att sysselsättningenskall öka i den privata sektorn är dock goda villkor för privat företagande.Utskottet anser därför att det är oroande att Socialdemokraterna, som tidigareklart har understrukit vikten av att stabilisera prisnivån, inte längre gerprisstabiliseringsmålet hög prioritet. I det inledande avsnittet i motionFi10 (s) anges en föga förpliktande inriktning av inflationsbekämpningen. "Enprisstabilitet på god europeisk nivå är därvid ett viktigt medel för godtillväxt", heter det i motionen. Längre fram i motionen framhålls att "någoninhemsk inflation att bekämpa med en stram penningpolitik finns således inte.Därmed ökar handlingsfriheten i penningpolitiken".Utskottet delar inte denna syn på inflationen som framförs i motionen. Somanförs i propositionen krävs, för att näringslivet skall växa, en trovärdig låginflation liksom goda villkor i övrigt för både befintliga och nya företag.Produktionen inom industrin har ökat med och exportenmed sedan bottennivån . Det gynnsamma kostnadslägetgör det möjligt för svenska företag att öka produktionen och ta marknadsandelarbåde på export- och hemmamarknaderna. Utskottet vill understryka att dennautveckling inte får omintetgöras genom att inflationsförväntningarna återigentillåts att växa sig starka.I motion Fi10 (s) ställs krav på att stimulera inhemsk efterfrågan genomåtgärder som i betydande grad försvagar statsbudgetens inkomster. Samtidigtavvisas den inkomstförstärkning av budgeten genom höjning av vissa punktskatterår 1994 som föreslås i propositionen.Sådana ställningstaganden bör inte, som utskottet ser det, utgörahuvudinriktningen av den politik som skall föra ur krisen. Denefterfrågestimulerande politik som de socialdemokratiska regeringarna förde imitten av och gav kortsiktigt positiva effekter påarbetsmarknaden men fick som resultat, via överhettning på arbetsmarknaden ochhög inflation, att den svenska industrins konkurrenskraft kontinuerligtförsämrades. Följden blev att industrisektorn inte kunde expandera på sammasätt som övriga sektorer i ekonomin och att bytesbalansen visade stora ochväxande underskott. På litet visade det sig att en sådan utvecklingvar ohållbar. Slutresultatet av inflationspolitiken blev en förfärande högarbetslöshet.Den utveckling som genomgick får inte upprepas. Denekonomiska politiken måste därför utformas så att industrisektorn och helanäringslivet växer och att dessa delar av den svenska ekonomin tillåts ta enväxande andel av de samlade resurserna i anspråk. Tidsbegränsade generellaeller differentierade momssänkningar bör inte utnyttjas som kortsiktigakonjunkturstimulanser. Den nu påbörjade återhämtningen måste vara exportleddoch kännetecknas av hög kapitalbildning. Tillväxten bör sålunda inte, som under1980-talet, baseras på en lånefinansierad konsumtion. Detta innebär att det ärutbudsinriktade och inte efterfrågestimulerande åtgärder som behöver vidtas.I motion Fi10 (s) och även i motion Fi11 (nyd) föreslås att företagen skallfå göra direktavskrivningar för investeringar. Enligt Socialdemokraterna bördirektavskrivningar endast kunna göras och avsemaskininvesteringar.Förslaget om direktavskrivningar skulle emellertid leda till att budgetenutsätts för ytterligare påfrestningar med en minskning av skatteintäkterna avstorleksordningen 7--. Enligt utskottets mening finns detanledning att ifrågasätta i vilken utsträckning direktavskrivningar kan bidratill ett tidigareläggande av investeringar. Redan planerade investeringar gessamma skattekredit som eventuellt tillkommande investeringar. Gjordaberäkningar tyder på att stimulanseffekten blir begränsad och att dentidigarelagda investeringsvolymen inte ens kommer att motsvara skattekrediten.Den räntehöjning som kan bli följden av en temporär ökning avbudgetunderskottet kan medföra att investeringsbenägenheten minskar. Det finnsockså anledning att befara att sysselsättningsökningen skulle bli begränsadeftersom maskininvesteringar har ett mycket stort importinnehåll. Som utskottetser det bör det av regeringen föreslagna generella anställningsstödet vara enbättre åtgärd för att förbättra läget på arbetsmarknaden.Vad gäller penningpolitikens utformning anförs i motion Fi10 (s) att det ärangeläget att den pågående räntenedgången kan fortsätta och att detta kan ske isnabbare takt än . Det finns inte någon inhemsk inflation att bekämpasamtidigt som ett växande bytesbalansöverskott bör utnyttjas till att föra endjärvare penningpolitik.Utskottet har tidigare i betänkandet redogjort för varför, i motsats till vadmotionärerna hävdar, prisstabilisering även i nuvarande konjunkturläge måstevara ett centralt mål för den ekonomiska politiken.När det gäller ränteutvecklingen har en omfattande nedgång av de svenskaräntorna ägt rum sedan den svenska kronan tilläts flyta den 19 november 1992.Sedan årsskiftet har räntan på sexmånaders statsskuldväxlar fallit och den tioåriga statsobligationsräntan med nära 2,5procentenheter. har sedan kronan tilläts flyta sänkt marginalräntanfrån till . har följt en försiktig strategi med ensuccessiv sänkning av räntan som följts upp med noggranna avläsningar avterminsräntor, långa räntor och växelkurs.I motionen framhålls att en snabbare tillväxt är den viktigasteförutsättningen för lägre räntor. Utskottet kan dela den uppfattningen ommotionärerna med "snabbare tillväxt" avser en återhämtning av ekonomin som inteinnebär att inflationsförväntningarna åter snabbt växer sig starka. Den imotion Fi10 (s) valda inriktningen av den ekonomiska politiken uppfylleremellertid inte det senare villkoret. Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om att den svenska ränteutvecklingen är starkt beroende av vad somhänder i vår omvärld. Av utskottets redovisning av prognoserna för denekonomiska utvecklingen t.o.m. framgår att en viktig förutsättning iprognosarbetet har varit ett antagande om en betydande räntenedgång i bl.a.Tyskland.Utskottet konstaterar att principerna bakom förslaget om ett tidsbegränsatgenerellt anställningsstöd (GAS) godtas i motion Fi10 (s). Förslaget är underberedning i arbetsmarknadsutskottet.Motionärerna motsätter sig en reformering av arbetsrätten. Utskottet delaremellertid den uppfattning som förs fram i propositionen att de delar avregelverket inom arbetsrätten som utgör hinder för en ökad sysselsättning måsteändras. En sådan ändring är inte minst viktig för att nedbringa den oroandemycket höga ungdomsarbetslösheten.I motion Fi10 (s) presenteras en bedömning av effekterna på ekonomin av deåtgärder som föreslås i motionen. De föreslagna åtgärderna väntas få, somutskottet ser det, anmärkningsvärda positiva effekter. Genom främst denföreslagna momssänkningen skall den privata konsumtionenöka , vilket kan jämföras med regeringens bedömning att denprivata konsumtionen blir oförändrad vid nuvarande momsnivå.Bruttoinvesteringarna förutses falla i jämförelse med regeringensprognos på . Det innebär att industriinvesteringarna bl.a. genomförslaget om direktavskrivningar skulle öka med i stället för dedrygt som anges i propositionen. Arbetslösheten antas vändanedåt och bli lägre än vad som förutses i propositionen.Den bakomliggande analysen till motionens försörjningsbalansprognos redovisasmycket knapphändigt. Uppenbarligen förutser motionärerna i denna bedömning atthushållen ändrar sitt nuvarande konsumtionsbeteende och i betydandeutsträckning minskar sitt sparande, som importläckaget när hushållenökar sin konsumtion blir begränsat. Den bedömning av den ekonomiskautvecklingen som redovisas i motion Fi10 (s) är enligt utskottets mening fögarealistisk.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om orsakerna till att den privatakonsumtionen har fallit så kraftigt . Förklaringen ärinte en nedgång i hushållens köpkraft. Inkomsttillskottet utnyttjades i ställettill en sanering av hushållens skulder, som blev ett resultat av 1980-taletsöverhettning, och även till ett ökat sparande.Det finns en betydande risk att de åtgärder som föreslås i motionFi10 (s) endast kommer att leda till en begränsad ökning av den inhemskaefterfrågan. Större delen av efterfrågeökningen kan komma att riktas motimport. Det gäller såväl konsumtions- som investeringsvaror. Slutresultatet kani stället bli en betydande ökning av budgetunderskottet som i sin tur ledertill att den nu påbörjade återhämtningen av ekonomin uteblir.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi10 (s) yrkandena 1, 2 och 3.I likhet med Socialdemokraterna hävdar i motion Fi8 (v)att den inhemska efterfrågan måste stimuleras. Däremot skiljer man sig i vissaavseenden åt när det gäller val av medel. I motion Fi8 (v) förordas sänktmatmoms till , att ersättningsnivåerna för arbetslösa återställs, attåtgärder för att stimulera byggsektorn genomförs och att trängda kommunerfår stöd av staten. Motionärerna framhåller att dessa åtgärder är nödvändigaför att vända den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden. På längre siktkrävs bl.a. en omfördelning av arbetstiden och en förbättrad service.I övrigt ges hög prioritet åt de fördelningspolitiska frågorna. Det storabudgetunderskottet innebär inte, sägs det i motionen, att vi lever över våratillgångar. Underskottet motsvaras av ett privat sparandeöverskott som måsteaktiveras till investeringar och effektiv efterfrågan på hemmamarknaden. Föratt åstadkomma detta föreslås höjd skatt för dem som tjänar över 200 000 kroch som nämnts en sänkning av matmomsen. Skattereformen måste rivas upp ochprogressiviteten bör återställas i skattesystemet. tillstyrkerGAS men kräver därutöver sex timmars arbetsdag.I motion Fi8 (v) hävdas att merparten av budgetunderskottet försvinner om viåtergår till full sysselsättning. Med en riktig fördelnings- och miljöprofilkan motionärerna emellertid godkänna den föreslagna indexregleringen av vissapunktskatter.Enligt motionärerna överdriver regeringen inflationsfaran. En aktivräntesänkande politik förordas som innebär att staten använder sitt ägande ibanksystemet för att minska gapet mellan utlåne- och inlåneräntor.Utskottets syn på förslag till ekonomisk politik är följande.I motion Fi8 (v) är tyngdpunkten i den föreslagna inriktningen av denekonomiska politiken på samma sätt som i motion Fi10 (s) lagd påefterfrågestimulerande åtgärder. Även de aspekter motionärerna lägger påinflationen och utformningen av penningpolitiken är desamma som i densocialdemokratiska motionen. Den kritik som utskottet riktat motåtgärdsförslagen i Fi10 (s) är därför också till stor del giltig för motionFi8 (v).Utskottet konstaterar att i denna motion liksom i tidigaremotioner lägger stor vikt vid fördelningsfrågorna. Givetvis kan frågor som rörfördelningen av våra sammanlagda inkomster vara viktiga frågor att analysera.Men det helt överskuggande fördelningsproblemet är den höga arbetslösheten.Därför måste de åtgärder som vidtas främst bidra till att öka tillväxten.Det är utskottets uppfattning att den inriktning av politiken somVänsterpartiet förordar inte bidrar till en uthållig tillväxt. De flestaanalyser som gjorts av sambandet mellan tillväxt och sysselsättning visar atttillväxten måste ligga väsentligt över den som rådde . Om denekonomiska politiken inte lyckas åstadkomma detta är risken stor attarbetslösheten permanentas på den helt oacceptabla nivå som råder i dag.I motionen hävdas att "vi inte lever över våra tillgångar". Detta är riktigti den meningen att budgetunderskottet motsvaras av ett privat sparande inomlandet. Bytesbalansen visar ett överskott och det kommer att öka kraftigtåren framöver. Men kommer ränteutgifterna att öka på grund av destora budgetunderskotten och successivt tränga ut andra verksamheter som annarsborde och kunde ha finansierats över statsbudgeten. Det är en betydande skuldsom vi för över på kommande generationer.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi8 (v) trots att utskottet medtillfredsställelse kan konstatera att förslaget om indexreglering av vissapunktskatter och införandet av tillfälligt anställningsstöd biträds i motionen.I motion Fi11 (nyd) föreslås en blandning av efterfråge- ochutbudsstimulerande åtgärder. För att öka inhemsk efterfrågan föreslås ensänkning av bensinskatten, en sänkning av tjänstemomsen och en sänkning avbyggmomsen. Byggandet bör därutöver stimuleras genom ett införande av ROT-stödtill egnahemsägare. Investeringarna bör stimuleras genom attdirektavskrivningar tillåts. Exporten bör ges ytterligare stimulans genom attexportgarantierna utökas med 10 miljarder kronor.På besparingssidan föreslås en minskning av transfereringarna till hushållengenom vissa neddragningar av barnbidragen och inom ramen förföräldraförsäkringen. För att stärka budgeten upprepar Ny demokrati sinatidigare besparingsförslag, såsom neddragningar av bl.a. u-hjälpen,flyktingpolitiken och organisations-, press- och partistödet. I motionenavvisas förslaget att indexreglera vissa punktskatter och ett tidsbegränsatinförande av GAS. Motionärerna anser även att det är viktigt attarbetsmarknadslagstiftningen ändras på en mängd punkter. Bl.a. föreslås enförlängning av provanställningstiden och en betydande liberalisering avarbetsrätten.Som utskottet ser det är den kritik, som utskottet tidigare i betänkandet harriktat mot förslagen till efterfrågestimulerande åtgärder, synen på inflationenoch penningpolitiken, också giltig för de förslag som förs fram i motionFi11 (nyd).Utöver förslagen om en differentierad sänkning av mervärdesskatten ochdirektavskrivningar för investeringar vill Ny demokrati stimulera exportsektorngenom en höjning av exportgarantierna med 10 miljarder kronor.Enligt utskottets mening finns det inte något skäl till ytterligarestimulans av exporten. Den kraftiga deprecieringen av den svenska kronan sominträffat sedan kronan började flyta -- kronan har deprecierats med drygt 20 %mot ecu-korgen och med mot den amerikanska dollarn -- och den kraftigaproduktivitetsförbättringen har förbättrat förutsättningarna för exportsektornså mycket att en höjning nu av exportgarantierna inte kan motiveras.När det gäller besparingsförslagen i motion Fi11 (nyd) överensstämmer dessai stort med de förslag som Ny demokrati förde fram i anslutning till förravårens kompletteringsproposition. De stora besparingarna hänförs tillorganisations-, press- och partistödet, barnbidragen och allra främstu-hjälpen. Utskottet kunde inte då ställa sig bakom dessa förslag och finnerinte anledning att nu ändra sitt ställningstagande. Avslagsmotiveringarna ärsålunda i dessa avseenden desamma som redovisades i utskottets betänkande1992/93:FiU30.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det åtgärdspaket som föreslås imotion Fi11 (nyd) innebär en ökad budgetbelastning på drygt 20 miljarderkronor. Som framgått av vad utskottet anfört kan utskottet inte godta vare siginriktningen eller finansieringen av de föreslagna åtgärderna. Utskottetavstyrker därför motion Fi11 (nyd) yrkande 1.Utskottet ser det som en central uppgift för den ekonomiska politiken attförbättra företagandets villkor och därigenom påskynda ett genomförande avföretagens investeringsplaner. Det innebär att utskottet ställer sig bakom detåtgärdsprogram som förordas i propositionen. Propositionens förslag tillinriktningen av den ekonomiska politiken kan sammanfattas på följande sätt.Avgörande för en ökad tillväxt och därigenom en ökad sysselsättning i helalandet är att saneringsprogrammet fullföljs.För att underlätta utvecklingen av inte minst de mindre och medelstoraföretagen föreslås betydande förändringar av skatterna. Enskilda näringsidkareoch delägare i handelsbolag får enligt förslagen förutsättningar som motsvararvad som gäller för aktiebolag.Nyföretagande underlättas genom att den som vill bli företagare, men somunder den första osäkra tiden inte vill lämna sitt gamla jobb, under enfemårsperiod kan kvitta eventuella underskott mot tjänsteinkomsterna.Dubbelbeskattningen på utdelning slopas och dubbelbeskattningen på innehållnavinster lindras. Därigenom förbättras soliditeten, liksom förutsättningarna förriskkapitalanskaffning.Skattebelastningen för bolag sänks.Förslagen som avses träda i kraft finansieras genom attbeskattningen av utlandstraktamenten likställs med beskattningen av inhemskatraktamenten och genom en höjning av arbetsgivaravgiften med 0,2procentenheter.Samtidigt som företagande och expansion underlättas genom skatteförändringarmåste hinder för sysselsättning undanröjas.Möjligheten att anställa personal vid tillfälliga högaarbetsbelastningar förbättras. Tiden för tillfälliga anställningar ochprovanställningar förlängs. Vid omstruktureringar på grund av arbetsbrist fårarbetsgivaren rätt att undanta två personer från turordningsreglerna. Dessaåtgärder leder till att den långsiktiga kostnad som företaget tar på sig vidnyanställning sänks, och därmed ökar benägenheten att anställa.För att tidigarelägga den ökning av sysselsättningen som kommer att ske underde närmaste åren införs ett särskilt, tidsbegränsat generellt anställningsstöd(GAS).Internationellt samarbete för tillväxt och arbeteI motion Fi10 (s) framhålls att utsikterna framöver tyder på att Europahåller på att frysa fast i långtidsarbetslöshet. Detta är ohållbart. Det ärnödvändigt att nu formulera en ny ekonomisk politik som kan avvärja deekonomiska, sociala och politiska hot som en permanent arbetslöshet innebär. Ensådan ny politik måste baseras på en noggrann och korrekt analys av orsakernatill den europeiska sysselsättningskrisen. Motionärerna vill att skallgå i spetsen för en samlad Europastrategi för arbete och rättvis fördelning.Därför bör regeringen ta initiativ i olika internationella organ för en sådanpolitik.Utskottet har självfallet samma uppfattning som motionärerna att Sverigeaktivt måste delta i Europasamarbetet för att bekämpa arbetslösheten.Regeringen har också engagerat sig i detta arbete. hölls ettförsta gemensamt möte mellan finans- och ekonomiministrarna i EG och EFTA. Detförelåg betydande samstämmighet om att den höga arbetslösheten och den lågatillväxten måste angripas inom ramen för en strategi, där sunda offentligafinanser och låg inflation sätter ramar för åtgärder på kort sikt. Ett nyttgemensamt ekonomi- och finansministermöte kommer att äga rum i december år1993. Någon särskild uppmaning till regeringen att ta initiativ i ärendeterfordras således inte.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi10 (s) yrkande 11.Sänkt mervärdesskattSom redovisats tidigare i anslutning till behandlingen av inriktningen av denekonomiska politiken föreslår Socialdemokraterna i motion Fi10 attmervärdesskatten skall sänkas generellt under periodenden --. Syftet är att tillfälligt stimuleraefterfrågan. Motionärerna beräknar inkomstbortfallet för staten till följdhärav till . I samma syfte föreslås i motion Fi11(nyd) att den s.k. tjänstemomsen och byggmomsen skall sänkas till . I enmotion Fi13 av Bo G Jenevall (nyd) föreslås att byggmomsen avskaffashelt.Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandena i sitt yttrande (SkU1y) tillfinansutskottet med hänvisning till de negativa samhällsekonomiska effekter somförslagen kan befaras få. Företrädarna för Socialdemokraterna och Ny demokratitillstyrker i avvikande meningar sina respektive motioner.Finansutskottet har i det föregående behandlat partiernas förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken. Utskottet har i samband därmed avstyrktden inriktning av politiken som förordas i motionen från Socialdemokraternafrämst med hänvisning till de effekter som en sänkning av mervärdesskattenskulle få. Likaså avstyrker utskottet förslaget till riktlinjer för denekonomiska politiken från Ny demokrati, där förslaget om sänkt tjänste- ochbyggmoms utgör väsentliga inslag.