bet · GH01KrU6 · 1993-11-11 00:00:00 — I betänkandet behandlas två motioner, väckta , som syftar till att bevara språkoch kultur.En av motionerna syftar till att --Tornionlaaksolaiset skall erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet samt att ekonomisktstöd skall utgå till organisationen. Utskottet konstaterar bl.a.att tornedalsbefolkningens identitetskänsla i hög grad hängersamman såväl med det egna språket och dess utveckling som medden egna kulturen. I betänkandet redovisas insatser som görsfrån stat, landsting och kommun för att stödja den tornedalskakulturen. Utskottet framhåller betydelsen av att sådant stöd kanutgå även i fortsättningen.I en motion framförs förslag som syftar till en utökning avSveriges Radios sändningar på tornedalsfinska. om programföretagens självständighet och konstaterar --med hänvisning till de åtgärder som programföretaget redanvidtagit och avser att vidta -- att motionsyrkandet ärtillgodosett.Båda motionerna avstyrks. 1992/93:Kr235 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att STR-T skall erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd till STR-T:sverksamhet.1992/93:Kr236 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom radion och Tornedalskulturen.Vissa historiska bakgrundsuppgifterUppgifterna i detta avsnitt har hämtats från en uppsats avprofessor , publicerad i . En handbok om etniska grupper och minoriteter, utgivenår av vid Uppsalauniversitet.Av betydelse för den framtida språksituationen i Tornedalenblev den gräns mellan och som fastställdesgenom freden i efter 1808--krig. Denpolitiska gränsdragningen innebar en klyvning av ett förutenhetligt område. Klyvningen av innebar att Sverigefick en finskspråkig gränsminoritet.Tornedalen utgör i geografisk mening ursprungligen benämningenpå området på bägge sidor om älv. I svenska kanman skilja mellan ett snävare geografiskt och ett vidarespråkligt-kulturellt tornedalsbegrepp. Det geografiska begreppethänför sig till ett kärnområde kring älv och desskällflöden. Det språkligt-kulturella tornedalsbegreppetinbegriper ett större område som sträcker sig också tilltrakterna kring älvarna Könkämä och Muonio samt trakter kringKalix älvs mellersta och nordligare lopp. Enligt denna vidaredefinition omfattas svenska av , Övertorneåoch kommuner samt av delar av nuvarande kommun,nämligen och . Termerna tornedalsfinsk ochtornedaling avser i regel personer med finskspråkig bakgrunduppvuxna i nämnda område.Utskottet vill påpeka att i tidigare sammanhang det aktuellaområdet avgränsats på annat sätt.Uppgifter om --Tornionlaaksolaiset(STR-T) bildades för att tillvarata de svenskatornedalingarnas språkliga och kulturella intressen. Sedanbildandet har STR-T främst arbetat med att förändra de negativaattityder som funnits och delvis fortfarande finns till detfinska språket och den finska kulturen. STR-T:s målsättning äratt skapa ett tvåspråkigt med ett levande kulturliv.STR-T är partipolitiskt och religiöst obundet. Förbundet har ca3 000 medlemmar och två lokalavdelningar, varav en i Stockholmoch en i . Förbundet ger ut tidskriftenMet-aviisi, som utkommer med fyra nummer . Förbundetanordnar seminarier och kurser inom olika ämnen,musikfestivaler, lägerskolor m.m.På initiativ av STR-T bildades Stiftelsen --Academia Tornedaliensis. Stiftelsen har i uppgift attförvalta kulturarvet på , i första hand dentornedalska och kvänska kulturen. Stiftelsen skall såväl ihistoriskt som i nutids- och framtidsperspektiv initiera ochgenomföra aktiviteter på olika områden som folkbildning,utbildning och dokumentation.SkolfrågorFram bedrevs skolundervisningen ifinskspråkiga bygder praktiskt taget undantagslöst på finska.Därefter skedde en successiv övergång till svenskspråkigundervisning motiverad bl.a. av säkerhetspolitiska skäl. År 1888inrättades s.k. statsskolor i , som bekostades avstaten på villkor att undervisningen helt kunde äga rum påsvenska. var skolväsendet heltförsvenskat.På 1930-talet infördes möjligheten att studera finska ifortsättningsskolorna. upphävdes förbudet att talafinska under rasterna eller i skolhemmen (cirkulär frånSkolöverstyrelsen ).I samband med att regering och riksdag lade fast principernaför hemspråksundervisning inkl. särskilda åtgärder förfinskspråkiga elever (prop. 1984/85:100, bil. 10, bet. UbU1984/85:12, rskr. 1984/85:149) beslöts på grundval av förslagfrån Språk- och kulturarvskommittén om särskilda åtgärder förfinskspråkiga elever i . Beslutet innebar attsärskild pedagogisk utvecklingsverksamhet skulle inledas i vissakommuner, bl.a. , med tonvikt på tornedalsfinskan.Regeringen medgav att kommun i samverkanmed stad fick anordna försöksverksamhet med tvåspråkigundervisning inom i under läsåren1987/88--1992/93. Denna försöksverksamhet inleddes först hösten1989 och pågår t.o.m. /95.En tornedalsfinsk elev har -- med avvikelse från vad som iallmänhet gäller -- rätt att få hemspråksundervisning i och pådet egna språket även om det inte är umgängesspråk i hemmet. Enkommun är inte skyldig att anordna undervisning i ett hemspråksom ämne, om lämplig lärare i hemspråket inte finns att tillgå.En kommun är inte heller skyldig att anordna sådan undervisningom antalet elever i en undervisningsgrupp är mindre än fem.Sistnämnda undantag gäller inte i fråga om undervisning ihemspråk för bl.a. tornedalsfinska elever. De nu redovisadereglerna finns i grundskoleförordningen (1988:655). Motsvaranderegler finns i gymnasieförordningen (1992:394).Professor konstaterar i den i det föregående nämndauppsatsen i Det mångkulturella att de åtgärder somvidtagits på skolområdet torde ha påverkat språksituationen iTornedalen på flera sätt. Enligt Wande är enkla orsakssambandsvåra att fastställa, men konkret påvisbart är att deltagandet ihemspråksundervisningen i finska snabbt steg ochfortfarande ligger på en hög nivå.En särskild arbetsgrupp inom utrederförutsättningarna för att stärka finska språkets ställning iSverige. Enligt vad som inhämtats från arbetsgruppen innefattasäven det tornedalsfinska språket i detta arbete. Arbetsgruppen,som bl.a. tar upp frågor som har anknytning till läroplanen,skall ha avslutat sitt arbete i mars 1994.Vid är undervisningen inom de pedagogiskautbildningarna inriktad mot flera kulturer och då främst mot deegna minoriteterna samer och tornedalingar. Forskningsprojektbedrivs även med mångkulturell inriktning. Inom allapedagogutbildningarna ges fördjupad utbildning i tornedalsfinskaoch samiska.Tornedalens folkhögskola i har en viss inriktningmot tornedalsk kultur. Nordkalottstudier ingår i skolansallmänna kurs. I skolans styrelse finns representanter för STR-Toch Academia Tornedaliensis.Hösten 1993 har en kultur- och ekologiskola startat iKangosfors i kommun. I skolan, som omfattar årskurs 1--9,är tornedalsfinska obligatoriskt undervisningsämne.Statligt stöd till kulturell verksamhetStatsbidrag till tornedalska kulturella projekt lämnas avStatens kulturråd i form av tidskriftsstöd till Met-aviisi.Utgivningsstöd har lämnats för utgivning av tornedalskaboktitlar. Ett särskilt bidrag utgår till Tornedalensbibliotek. Stöd har även lämnats till Tornedalsteatern i Pajala.Bland övriga av stöddatornedalska projekt kan nämnas utgivningen av ett lexikon somupptar tornedalsfinska ord samt motsvarigheterna på båderiksfinska och rikssvenska. Lexikonet som givits ut på ettförlag tillhörande STR-T har även stötts av andra statligainstitutioner såsom t.ex. språkvetenskapliga sektionen enda tvåspråkiga tidning, , sominnehåller en halvsida på tornedalsfinska, har viaPresstödsnämnden för erhållit i driftsstöd.Länsstyrelsen i har ekonomisktstött flera olika kulturella tornedalska projekt. Som exempelkan nämnas att bidrag lämnats för uppbyggnaden av ett konst- ochkulturcentrum i Svanstein, till kulturveckor, kördagar, enfolkmusikfestival och kulturvecka i flera byar i uppmärksammar bl.a. genom konferenser omkultur i glesbygd tornedalsk kultur och har även lämnat bidragtill ett filmprojekt om kvinnor i Tornedalen.Kommunalt stöd till tornedalsk kulturNorrbottens läns landsting har lämnat bidrag till tornedalskakulturprojekt, bl.a. till Tornedalsteatern och till enteaterfestival i . Verksamhetsstöd till riksförbundetSTR-T lämnas av såväl som avÖvertorneå kommun.Radiosändningar på tornedalsfinskaVåren 1992 behandlade utskottet regeringens proposition1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten 1993--1996 m.m. Med anledning av tremotionsyrkanden som rörde programutbudet för finskspråkigauttalade utskottet följande (bet. 1991/92:KrU28, s. 28).I enlighet med vad utskottet uttalade anser utskottetatt av de språkliga minoriteterna intar den finskspråkigagruppen en särställning (yttr. 1990/91:KrU7y s. 13--14, bet.1990/91:KU39 s. 66). Denna särställning har som utskottetframhöll sin grund dels i de historiska banden mellanSverige och , dels i gruppens storlek. Utskottet villdärutöver erinra om att den tornedalsfinska befolkningen i norraSverige anses historiskt sett representera den ursprungligainhemska befolkningen. Den finskspråkiga gruppens rätt tillprogramservice har därför en något annan karaktär än övrigagruppers. Utskottet förutsätter att denna särställning beaktasav programföretagen. Utskottet anser att de allmänna riktlinjersom anges i propositionen om verksamhet på invandrar- ochminoritetsspråk och de särskilda villkor som gäller denfinskspråkiga gruppen till väsentlig del tillgodosermotionsyrkandena. Utskottet är inte berett att förorda merlångtgående riktlinjer i detta hänseende. Motionsyrkandenapåkallar inte någon åtgärd.Enligt det avtal som efter ställningstagande tillregeringens proposition träffades mellan staten och () och som avser perioden t.o.m.den 31 december 1996 skall programföretaget ta särskild hänsyntill språkliga och etniska minoriteter (16 §).Radio lokalredaktion i producerar varjevecka programmet Pohjoiskalotti (= ) som sänds påsöndagar . Programmet, som är avsett förtornedalingar, är ett samhällsprogram som även innehållerkulturella inslag. Lyssnarundersökningar visar att avden finsktalande befolkningen i lyssnar påprogrammet.Vidare började sända ettdagligt aktualitetsprogram mellan och 18.00 påtornedalsfinska. Programmet som kallas Päivän (= Dagenstimme) har av den tornedalsfinska målgruppen som lyssnare.Enligt en av SR fastställd verksamhetsplan för 1994skall av det totala finskspråkiga utbudet i P2 (som ärrikstäckande) sändas på tornedalsfinska.Inom pågår -- före ett eventuelltriksdagsbeslut om inrättande av ett digitalt distributionsnät --förberedelser för uppbyggnad av ett sådant nät under 1990-taletsandra hälft. Mot den bakgrunden har programföretaget i börjanav oktober tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att närmarepröva och formulera bl.a. publikmål, verksamhetsmål,tablåstruktur, organisation och resursutnyttjande för enrenodlad finsk digital radiokanal. Gruppen skall lämna en färdigrapport . I uppdragsbeslutet konstaterasatt den finska programverksamheten enligt meningskall särbehandlas i likhet med samiskan och tornedalsfinskan.Vidare konstateras att målgruppen finns spridd över så gott somhela Sverige.ÖvrigtBeträffande den språkliga situationen kan nämnas att det finnsförespråkare i för att tornedalsfinska skall ses somett eget språk och inte som en dialekt av finskan. Detta harnärmare beskrivits av professor i en uppsats omEcological and Linguistic Aspects of Tornedal Finnish in ,publicerad i Minority Languages. The Scandinavian Experience(utgiven av Nordiska språksekretariatet, 1992).I den uppsats i boken som tidigarenämnts påpekar att meningarna är delade både i och utanförTornedalen om hur finskans fortbestånd bäst skall främjas: genomatt med den existerande språkformen som bas utveckla ett egettornedalskt språk, skilt från svenskan och finskan, eller genomatt utveckla dialekten i standardfinsk riktning.I den i detta betänkade behandlade motionen berörs de norskakvänernas ställning. Enligt vad utskottet har inhämtat frånKommunaldepartementet i anses de norska kvänerna intetillhöra en etnisk minoritetsgrupp och jämställs därför inte medsamerna.Tidigare riksdagsbehandlingMotionsförslag om insatser för att bevara och stärka dettornedalsfinska språket och kulturen i har behandlatsav utskottet vid ett flertal tillfällen.Hösten 1991 uttalade utskottet att den tornedalsfinskabefolkningen historiskt sett anses representera den ursprungligainhemska befolkningen. Liksom vid behandlingen av likartademotionsyrkanden fann utskottet det varaviktigt att de ansträngningar som görs för att bevara kulturenoch språket i får ett aktivt stöd från ansvarigamyndigheter (bet. 1991/92:KrU8). Utskottet ansåg att det fannsvägande skäl att i positiv anda pröva konkreta förslag, ägnadeatt bevara och utveckla det tornedalsfinska kulturarvet.Utskottet var däremot inte berett att tillmötesgå motionärensönskemål som syftade till att de finsktalande tornedalingarnasorganisation, STR-T, skulle erkännas som en organisation för enursprunglig inhemsk kulturminoritet. Vidare uttalade utskottetatt det är angeläget att ekonomiskt stöd till och insatser avannat slag för att bevara den tornedalska kulturen även ifortsättningen lämnas av ansvariga myndigheter. Utskottet ansågemellertid inte att det var erforderligt med någon riksdagensåtgärd i fråga om ekonomiskt stöd till STR-T.Utskottet intog samma ståndpunkt i dessa tvåfrågor (bet. 1992/93:KrU3). Under allmänna motionstiden väcktes två motioner som tarupp tornedalsfrågor.Motionärerna bakom motion Kr235 (s) föreslår att -- Tornionlaaksolaiset (STR-T), varssyfte är att stärka och utveckla det tornedalska språket ochkulturen, skall erkännas som en organisation för en inhemskkulturminoritet (yrkande 1). Vidare föreslår motionärerna attSTR-T:s verksamhet skall stödjas ekonomiskt (yrkande 2).Utskottet konstaterar inledningsvis att tornedalsbefolkningensidentitetskänsla i hög grad hänger samman såväl med det egnaspråket och dess utveckling som med den egna kulturen i övrigt.Språkets utveckling har berörts i ett tidigare avsnitt i dettabetänkande liksom den positiva särbehandlingen avtornedalingarna när det gällerhemspråksundervisningen.Utskottet erinrar om att stöd från stat, landsting och kommunlämnas till olika tornedalska språkliga och kulturella projekt.Exempel härpå har redovisats i det föregående. Enligt utskottetsuppfattning bör de här nämnda insatserna på ett aktivt sättkunna bidra till att stödja och utveckla den tornedalskakulturen och därmed ytterligare stärka den tornedalskaidentiteten.Frågan om ett erkännande av STR-T som en organisation för eninhemsk kulturminoritet som tas upp i motion Kr235 (yrkande 1)har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen. Utskottetsställningstagande och innebar attutskottet ansåg det angeläget att de ansträngningar som görs föratt bevara kulturen och språket i får ett aktivt stödfrån ansvariga myndigheter. Utskottet var emellertid inte berettatt föreslå att göra en framställning till regeringensom innebar att STR-T skulle erkännas som en organisation för eninhemsk kulturminoritet (bet. 1991/92:KrU8 och bet.1992/93:KrU3). Utskottet intar samma ståndpunkt som vid deföregående två riksmötena i denna fråga. Utskottet avstyrkerdärmed motionen i denna del (yrkande 1).När det gäller förslaget i motionen att ekonomiskt stödjaSTR-T hänvisar utskottet till den i det föregående lämnaderedovisningen av olika stöd till tornedalsk kulturell ochspråklig verksamhet (yrkande 2). Vidare erinrar utskottet om attstöd utgår från och kommuntill STR-T:s verksamhet. Utskottet vill för sin del understrykaatt det är angeläget att statliga och kommunala myndigheter äveni fortsättningen stödjer kulturella och språkliga projekt isyfte att bevara och utveckla den tornedalska kulturen.Utskottet är emellertid inte berett att nu förorda någotriksdagens initiativ av det slag motionärerna föreslår.Utskottet avstyrker därför motionen i denna del (yrkande 2).I en motion, motion Kr236 (fp), behandlas frågan omradioprogram på tornedalsfinska. Motionsyrkandet syftartill att tornedalsfinska sändningar skallutökas. En utbyggnad av sändningarna vore enligt motionären ettav de bästa stöden den tornedalska kulturen och språket kundefå.Utskottet erinrar inledningsvis om att utskottet i anslutningtill behandlingen av proposition 1991/92:140 om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996 m.m.framhöll den finskspråkiga gruppens särställning och dessutomsärskilt erinrade om att den tornedalsfinska befolkningen inorra historiskt sett anses representera denursprungliga inhemska befolkningen (bet. 1991/92:KrU28 s. 28).Utskottet -- som ansåg att den finskspråkiga gruppens rätt tillprogramservice hade en något annan karaktär än övriga gruppers-- förutsatte att denna särställning skulle beaktas avprogramföretagen.Vidare erinrar utskottet om programföretagens självständighetoch konstaterar att det ankommer på att -- medutgångspunkt i det avtal som efter beslut träffatsmellan regeringen för statens räkning och programföretaget -- tasärskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter.I det föregående har en redovisning lämnats för de åtgärdersom vidtagit och ämnar vidta för att ökasändningarna på tornedalsfinska dels lokalt via RadioNorrbottens lokalredaktion, dels i rikssändningar över P2-nätet.Utskottet konstaterar att syftet med motionsyrkandet får ansesvara tillgodosett. beträffande erkännande av och stöd till SvenskaTornedalingars Riksförbundatt avslår motion 1992/93:Kr235,2. beträffande radioprogram på tornedalsfinskaatt avslår motion 1992/93:Kr236.Stockholm den 11 november 1993På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (), Rose-MarieFrebran (kds), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.