bet · GH01JoU6 · 1993-11-09 00:00:00 — Utskottet har heller ingen erinran motregeringens överväganden i avsnittet om arealbidrag ochträdeskrav under en övergångsperiod.Utskottet kan däremot inte acceptera regeringens förslagom förändrade regler beträffande återbetalningskravet gentemotde brukare som ej vidtagit en varaktig åtgärd för att ställa omåkermarken före men i övrigt uppfyllt kraven iomställningsprogrammet. De oklarheter som föreligger i denna delav propositionen har inte undanröjts trots att utskottet hålliten utfrågning med företrädare. Det finnsfortfarande frågor som är obesvarade. I ett ärende som detta måste hasådant beslutsunderlag att det inte finns några tveksamheter ombeslutets konsekvenser för samhället och för enskilda brukare.I propositionen saknas bl.a. uppgifter om huromställningsstödet använts och om det gjorts någon bedömning avrättviseaspekterna . Vidare borde det ha framgått vilkareella möjligheter till ekonomiskt hållbara alternativ delantbrukare haft som inte varaktigt ställt om sin produktion menändå uppburit stöd. Med avseende på ett eventuellt EG-medlemskapborde regeringen ha redovisat sin bedömning hur ett medlemskapföre påverkar infasningen avomställningsprogrammet till EG:s gemensamma jordbrukspolitik ochhur detta kan komma att påverkas av förhandlingsresultatet.Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en mer utförlig analys i enlighet med det ovananförda. På grundval av en sådan analys kan en förnyad bedömninggöras angående återbetalningsskyldigheten för de lantbrukare sominte genomfört en varaktig omställning av sin produktion.Utskottet föreslår att ej bifaller regeringens begäranom godkännande såvitt avser återbetalningskravet samt medanledning av motionerna Jo1 yrkande 3 i återstående del (s) ochJo5 yrkandena 2 och 3 (nyd) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.FinansieringPropositionenEtt fullföljande av omställningsprogram t.o.m. den30 bör innebära att ett belopp motsvarande deträdesbidrag som skulle lämnas inom ramen för ett svensktEG-medlemskap bör tillgodoräknas svenskastaten, som har finansierat omställningsprogrammet. Det kan sessom en kompensation för de utgifter som har haft för attminska spannmålsöverskottet , utgifter som viden full integration före denna periods utgång skulle hafinansierats av EG. I praktiken innebär det att även om Sverigeblir medlem i EG införs EG:s trädesprogramefter växtodlingssäsong.Vid diskussioner om exportkostnaden för spannmål refererasofta till världsmarknadspriset för vete som under våren 1993uppgick till /kg. Den svenska exporten består dock avendast vete samt därutöver korn och råg till ettvärldsmarknadspris om ca /kg och havre till ettpris om ca /kg. Vid export av spannmål tillkommer ävenkostnader för ränta, lagring, frakt etc. med ca /kg. Dengenomsnittliga kostnaden för export under /93beräknas bli ca /kg.Den framtida exportkostnaden för spannmål är svår att bedöma.Världsmarknadspriset är beroende av både skördeutfall ochvalutakurser. Vid ett inlösenpris om /kg budgetåret1994/95 och ett antagande om att exportkostnaden blir mellan 50och /kg kan den totala kostnaden förväntas bli mellan 610och /95. Närodlingsbegränsningen släpps innebär det att man accepterar enspannmålsodling utöver den tidigare fastställdabidragsberättigade arealen. Vid en jämförelse med faktisk odlingunder har det dock visat sig att odlingen av dessagrödor är ca 70 000 ha mindre än stödarealen.I 1993 års budgetproposition antogs att vallodlingenskonkurrenskraft skulle minska på grund av attproteinfoderregleringen föreslogs upphöra . Mednuvarande depreciering av den svenska kronan torde effekten påkort sikt inte bli av den omfattningen som antogs ibudgetpropositionen. Dessutom pågår en uppbyggnad avdikobesättningar och därmed en ökning av antalet dikor.Jordbruksministern bedömer mot bakgrund av detta attnettoeffekten av att odlingsbegränsningen upphör blir begränsad.Kostnaderna för spannmålsregleringen och direktbidragen påanimalieområdet bör /95, liksom tidigarebudgetår, finansieras inom ramen för anvisade direktbidrag ochtillgängliga regleringsmedel inkl. inflytandeförmalningsavgifter /95. Beträffandedirektbidragen till animaliesektorn /95 bördirektbidragen till am- och dikor, köttdjur samt får och lammbehållas oförändrade. bör i enlighet förslag direktbidraget till mjölkkoravvecklas /95. Som en konsekvens av de åtgärdersom vidtagits för att sänka kostnaderna inom jordbruket, bl.a.borttagandet av gränsskyddet för proteinfoder, sänks prisstödetför andra animalier än mejeriprodukter genom sänkningar avreferenspriserna. Jordbruksministern vill i detta sammanhangäven erinra om att EG:s miljöprogram för jordbruket, som utgören del av den gemensamma jordbrukspolitiken, vid ett svensktmedlemskap kommer att ge möjligheter att stödjaanimalieproduktionen, bl.a. genom stöd till extensivvallproduktion och till naturliga betesmarker. Inför ettEG-medlemskap måste en plan för en svensk tillämpning av EG:skompletterande miljöprogram på jordbruksområdet utarbetas.Jordbruksministern kommer att föreslå regeringen att ensärskild utredning får i uppgift att utarbeta förslag till ettsådant program. I enlighet med vad som anfördes i åretsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10, s. 24) bör därvidett förslag till stöd för omläggning till ekologisk produktioninom ramen för EG:s kompletterade miljöprogram ingå.Jordbruksministern avser att återkomma till frågan omdirektbidrag senast i sin anmälan till 1994 årsbudgetproposition.MotionernaEnligt motion Jo1 (s) spelar direktbidraget till mjölkkor enavgörande roll för möjligheterna att upprätthålla ett lönsamtjordbruk i norra . Ett avskaffande skulle leda tillnedläggning av jordbruksföretag med åtföljande problem försysselsättningen och möjligheterna att bibehålla offentlig ochkommersiell service i den delen av vårt land. böruttala att den del av direktbidragen till mjölkkor som avserjordbruket i norra skall bibehållas (yrkande 4).I motion Jo4 (c) påpekas att som en del av 1990 årslivsmedelspolitiska beslut beslutade om kompensation tilljordbruket i form av djurbidrag m.m. i avvaktan påGATT-förhandlingarna. Någon överenskommelse har ännu inteuppnåtts i GATT-förhandlingarna. Enligt motionen är en höjningav produktpriserna inom mjölksektorn rimlig utifrån avvecklandetav kobidraget och kronkursens förändring. Om detta inte är enframkomlig väg bör referenspriset på mejeriprodukter höjas(yrkande 1).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att tidigare ställt sig bakomregeringens överväganden att det krävs vissa principiellaanpassningar av beslut för att möta de nya krav som ettEG-medlemskap ställer. Det totala kompensationsbeloppet till detsvenska jordbruket bör inte längre bara fastställas med hänsyntill nationella förhållanden och med hänsyn till de pågåendeGATT-förhandlingarna. I stället måste det totala stödet ävenavvägas mot behovet av anpassning av stödnivån inför ettEG-medlemskap. För att möjliggöra en konkurrenskraftigproduktion vid EG-inträdet har på regeringens förslag redanpåbörjats en utfasning av de direktbidrag där motsvarighetsaknas inom EG:s gemensamma jordbrukspolitik (1992/93:JoU13 ochJoU20).Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att kobidragetkom som ersättning för en prishöjning och enhöjning av införselavgifterna, när pågående GATT-förhandlingarbedömdes förhindra gränsskyddsjusteringar. Därefter harkobidraget sänkts i etapper, och mjölkproducenterna har i vissmån kompenserats genom sänkta kostnader. När nu hela kobidragetavskaffas från utesluter utskottet inte att detkan finnas behov av att ompröva nivån på det nuvarandegränsskyddet.När det gäller mjölkproduktionen i norra erinrarutskottet om att propositionen endast omfattar det grundbeloppper mjölkko som utgår i hela landet. Inom ramen förNorrlandsstödet utgår dessutom prisstöd medbelopp som varierar per kg mjölk inomstödområdet och ett djurbidrag utöver det generellagrundbeloppet med ett belopp som varierar mellan 3 610 och 1 160kr per mjölkko.Utskottet utgår från att regeringen återkommer till frågan omdjurbidrag i norra i samband med budgetpropositionen.Utskottet är inte berett att nu föreslå något riksdagsuttalandeangående dessa bidrag. Med det anförda ställer sig utskottetbakom regeringens överväganden om slopande av det generellakobidraget m.m. och avstyrker motionerna Jo1 yrkande 4 och Jo4yrkande 1.Miljöavgift på kadmium i handelsgödselPropositionenKadmium är ett grundämne som förekommer i miljön och som istörre mängder kan förorsaka olika störningar på det levande.Kadmium kan hos människan ansamlas i njurarna och kan även gegenetiska skador. Det är därför viktigt att minskakadmiumbelastningen på människor och miljö. Det internationellaarbetet på detta område inriktas också på att minskakadmiumhalterna, och det råder enighet om att användningen avkadmium bör upphöra.Större delen av vårt intag av kadmium sker via födan. Kadmiumi åkermarken tas upp i grödorna och påverkar via födanmänniskors hälsa. Kadmiumhalten i marken är således av storbetydelse för vårt intag av kadmium. Intaget ligger i på en sådan nivå att risken för negativa hälsoeffekterbedöms som små för den nu levande generationen. Den nuvarandekadmiumtillförseln till miljön är emellertid större änbortföringen, vilket innebär att kadmium ackumuleras i vårmiljö, bl.a. i åkermarken. Det är därför angeläget att minskatillförseln av kadmium vilken huvudsakligen sker dels genomnedfall via luften, dels genom användningen av handelsgödsel.De åtgärder som är möjliga för att minska kadmiumhalten ihandelsgödsel är dels ett gränsvärde som förbjuder försäljningoch användning av handelsgödsel med kadmiumhalt över en vissnivå, dels en avgift relaterad till innehållet av kadmium ihandelsgödsel eller en kombination av dessa.Regeringen beslutade att införa ett gränsvärde förkadmium i handelsgödsel fr.o.m. . Gränsvärdet,som ligger på kadmium per ton fosfor, kommer framför alltatt eliminera riskerna för att blir ett dumpningslandför gödselmedel med höga kadmiumhalter. Det finns en ökad riskatt detta annars kan bli fallet då allt fler EFTA- och EG-länderinför gränsvärden. kommer även fortsättningsvis attagera i internationella fora för att få till stånd ytterligaresänkta kadmiumhalter. Det frivilliga arbete som bedrivs för attnedbringa kadmiumhalterna är också av stor vikt i dettasammanhang.Jordbruksministern anser emellertid att nu bör gåvidare i detta arbete och vidta ytterligare åtgärder för attminska kadmiumhalterna i handelsgödsel.Åtgärder mot miljöproblem har i stor utsträckningvidtagits i form av förbud mot användning eller kvantitativabegränsningar. Ekonomiska styrmedel har däremot utnyttjats imindre utsträckning. Dessa styrmedel har principiellt denegenskapen att de överlåter till företagen eller de enskilda attvälja vilken väg till anpassning som skall företas. På dettasätt kan ekonomiska styrmedel bidra till att leda utvecklingen ien gynnsam riktning medan förbud och andra begränsningar kananses konservera den rådande strukturen.Målet för att införa en avgift på kadmium är att avgiftenskall ge incitament till rening och därmed bidra till ensnabbare utveckling av renare teknik. Det finns kändteknik för att avlägsna kadmium ur handelsgödsel, och vissaprocesser är provade i mindre skala. En avgift på kadmiumskulle, särskilt om avgift infördes i flera länder, sannoliktstimulera tillverkarna att investera i ny reningsteknik.I likhet med vad som anförts i betänkandet Mindre kadmium ihandelsgödsel anser jordbruksministern att en sådan styreffekt iSveriges fall skulle ha blivit tydligare om hade haft enegen tillverkning av fosforgödsel. blir nu alltmerintegrerat i Europamarknaden och blir därmed beroende avproduktionen av handelsgödsel i de europeiska länderna. Det ärdock tänkbart att de producenter i som har tillgång tillsärskilt ren råvara (apatit e.d.) väljer att styra en del avsina renaste kvaliteter till den svenska marknaden. Om fleraländer ställer krav på lägre gränsvärden eller införmiljöavgifter ökar sannolikheten för att en marknad uppstår förrening. Detta ökar i sin tur möjligheterna för att flera länderskall få tillgång till handelsgödsel med låg kadmiumhalt.Sverige har ansökt om medlemskap i och detta har tidigarebedömts göra införandet av en miljöavgift på kadmiumkomplicerat. Nya miljöskatter eller -avgifter måste utformas såatt de inte kräver gränskontroll eller på annat sätt störvaruhandeln enligt . har emellertidi enats om att vissa punktskatter, t.ex. miljöskatter,kan behållas om de inte ger upphov till beskattningsåtgärder isamband med in- och utförsel. Vid ett EG-medlemskap måste ettsystem med miljöavgifter vara utformat så att gränskontrollerinte behövs. Det kan i stället krävas t.ex. ettdeklarationsförfarande. Uppbörden av miljöavgift påhandelsgödsel sker på det sättet. Tillverkare ochimportörer av handelsgödsel är normalt registrerade hos och erlägger avgift grundad på deklarationer somlämnas . Endast i det fall en importör inte ärregistrerad skall avgiften tas ut av tullmyndigheten i sambandmed införseln. Ett sådant deklarationsförfarande medföremellertid viss risk för parallellimport och utvecklingen pådetta område bör därför följas uppmärksamt. Jordbruksministernbedömer att ett eventuellt svenskt medlemskap i inte innebärnågot hinder för ett införande av en miljöavgift på kadmium.Jordbruksministern anser att det med hänsyn till behovet avytterligare åtgärder för att minska kadmiumhalten ihandelsgödsel bör införas en miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel. avskaffas miljöavgiften på fosfor.Kadmiumavgiften bör uppgå till /g kadmium i gödselmedeltill den del kadmiuminnehållet överstiger /ton fosfor.Avgiften är anpassad till en nivå som bör kunna ge incitamenttill rening av fosforgödsel utan att innebära en ytterligarekostnadsbelastning för svenskt jordbruk och för konsumenterna.Med hänsyn till avgiftens syfte bör den även belastahandelsgödsel i de former som är undantagna från avgift.Miljöavgiften på kadmium borde enligt utredningens förslaginföras i samband med att prisregleringsavgiftenföreslogs bli avvecklad. Eftersom prisregleringsavgifternaemellertid avskaffades anser jordbruksministern att dennya miljöavgiften på kadmium bör införas den 1 janari 1994.Lagtekniskt innebär förslagen ändringar i 2 § lagen (1984:409)om avgift på gödselmedel. Föreskriften i paragrafens förstastycke om avgift på fosfor i gödselmedel tas bort. Den nuvarandebestämmelsen om avgiftsbefrielse för gödselmedel i viss formeller i små förpackningar ersätts av en bestämmelse som innebäratt avgift skall betalas för kadmiuminnehållet i gödselmedlet.Jordbruksverket bör bli ansvarig uppbördsmyndighet förmiljöavgiften på kadmium i handelsgödsel.En utvärdering av avgiften bör ske för att bl.a.bedöma avgiftens effektivitet. I detta sammanhang bör ävenövervägas om avgiften kan höjas för att styra kadmiumhalternamot ännu lägre nivåer.MotionernaI motion Jo1 (s) anförs att det finns fler anledningar attbehålla miljöavgiften på fosfor än de som regeringen redovisar.I avvägningen bör fosfor tas med som en ändlig resurs, vilketgäller även användningen i t.ex. tvättmedel. Därtill kommer attde tidigare avgifterna även hade till uppgift att lägga ettvisst sektorsansvar för bevarandet av den biologiska mångfaldenoch det öppna landskapet på jordbruket. Enligt yrkande 6 imotionen bör införas en miljöskatt på /kg fosfor ihandelsgödsel, vilket skulle ge intäkter till statskassan på40--. Enligt yrkande 5 är den föreslagnaavgiftsnivån på kadmium verkningslös med den föreslagnautformningen. Genomsnittshalten kadmium ligger på mellan60 och /ton fosfor, och i den handelsgödsel som såldes avkooperationen var genomsnittshalten /ton fosfor. Enkraftigt styrande avgift behövs för att minska kadmiumhalten ihandelsgödsel och motverka de allvarligahälso- och miljöproblem som är förenade med en ökad kadmiumhalti åkerjorden. Avgiften på /g bör därför utgå på halter över5 g/ton fosfor. En kontroll bör göras för attkorrigera avgiftsnivån.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag att en miljöavgiftinförs på kadmium i handelsgödsel. Avgiften bör uppgå till 30kr/g kadmium i gödselmedel till den del kadmiuminnehålletöverstiger /ton fosfor. Som framgår av propositionen anserregeringen att en utvärdering av avgiften bör ske föratt bl.a. bedöma avgiftens effektivitet. I detta sammanhang böräven övervägas om avgiften kan höjas för att styrakadmiumhalterna mot ännu lägre nivåer.Utskottet ansluter sig även till regeringens överväganden ifråga om fosforavgiften och förordar att denna avgift avskaffasfr.o.m. den 1 januari 1994.Med det anförda avstyrks motion Jo1 yrkandena 5 och 6. beträffande inlösenpris och arealbidrag för budgetåret1994/95att godkänner vad i propositionen förordats i frågaom inlösenpris och arealbidrag för /95 och avslårmotion 1993/94:Jo1 yrkande 1,res. 1 (s) -- delvis2. beträffande framförhållning i jordbrukspolitikenatt avslår motion 1993/94:Jo5 yrkande 1,3. beträffande stöd till landskapsvård, vallodling m.m.att avslår motionerna 1993/94:Jo1 yrkande 2,1993/94:Jo2, 1993/94:Jo3 och 1993/94:Jo4 yrkande 2,res. 1 (s) -- delvis4. beträffande omställningsprogrammetatt med avslag på motion 1993/94:Jo1 yrkande 3 idenna del godkänner vad i propositionen förordats i fråga omomställningsprogrammet för budgetåren 1994/95 och 1995/96 utomsåvitt avser återbetalningskravet,res. 2 (s)5. beträffande återbetalningskravetatt med anledning av motionerna 1993/94:Jo1 yrkande3 i denna del och 1993/94:Jo5 yrkandena 2 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 3 (m, fp, c, kds)6. beträffande direktbidrag till mjölkproduktionenatt avslår motionerna 1993/94:Jo1 yrkande 4 och1993/94:Jo4 yrkande 1,res. 4 (s)7. beträffande avgift på gödselmedel m.m.att med avslag på motion 1993/94:Jo1 yrkandena 5 och6 antar förslaget till lag om ändring i lagen (1984:409) omavgift på gödselmedel.res. 5 (s)den 9 november 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta beslutet har deltagit: (), IngvarEriksson (m), (), (),(), (), (),(), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), () och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Inlösenpris och arealbidrag för /95 m.m.(mom. 1 och 3), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "I fråga" och på s. 7 slutar med "sida" bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion Jo1 (s) att ettjordbruk där balans råder mellan produktion och efterfrågan gerdet svenska jordbruket och den svenska livsmedelsindustrin debästa förutsättningarna att klara konkurrensen inom EG. Därmedbibehålls ett fortsatt hårt rationaliseringstryck och ökaspressen på livsmedelsindustrin. Denna utskottets uppfattning haräven stöd i 1993:11, där verketkonstaterar att en marknadsanpassning av jordbruket är angelägenäven i ljuset av ett närmande till EG. Mot denna bakgrundställer sig utskottet avvisande till regeringens förslag omarealbidrag och inlösenpriser. Om förslagen genomförs kommeröverskottsproduktionen av spannmål att öka ytterligare. Sommotionärerna framhåller råkar det svenska jordbruket därmed iett ogynnsamt läge inför ett EG-inträde. Inom EG finns ett betydande och kostsamt spannmålsöverskott. Eftersomavsikten med den reformering av EG:s gemensamma jordbrukspolitiksom har påbörjats -- och som skall fortsätta -- är att minskakostnaderna för jordbruket måste överskotten bringas ned.I stället för det föreslagna arealbidraget förordar utskottet,i likhet med vad som yrkas i motion Jo1, att regeringen utrederhur det nuvarande landskapsvårdsstödet kan utvecklas så att detmedverkar till säkerställande av biologisk mångfald ochstimulerar ekologisk odling. Ersättningen bör ställas i relationtill de kollektiva nyttigheter i form av landskapsvård m.m. somlantbrukaren producerar. bör det inkomststöd sombeslutades förlängas och utgå med /ha. Kostnadenför detta beräknar utskottet till 600 miljoner kronor.Inlösenpriset på spannmål bör vara oförändrat /kg.Med det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag iberörda delar och föreslår att gör etttillkännagivande i enlighet med motion Jo1 yrkandena 1 och 2.Övriga motioner avstyrks i den mån de ej tillgodoses genom dettaställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 och 3 bort haföljande lydelse:1. beträffande inlösenpris och arealbidrag för budgetåret1994/95att avslår regeringens begäran om godkännande ifråga om inlösenpris och arealbidrag för /95 ochmed anledning av motion 1993/94:Jo1 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande stöd till landskapsvård, vallodling m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo1 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt avslår motionerna 1993/94:Jo2,1993/94:Jo3 och 1993/94:Jo4 yrkande 2,2. Omställningsprogrammet (mom. 4), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet godtar" och slutar med "enövergångsperiod" bort ha följande lydelse:Av samma skäl som talar emot förslagen om höjt inlösenpris ochhöjt arealbidrag avstyrker utskottet förslaget om attodlingsbegränsningen i omställningsprogrammet avskaffas.Statistiska uppgifter om de senaste årens spannmålsöverskott ochkostnaderna för dessa överskott visar tydligt att det inte finnsnågra produktionsskäl att nu ytterligare utvidga odlingsmarken.Däremot finns det klara skäl att komma bort från ettstatsfinansiellt betungande överskott. När det gällerregeringens överväganden om trädeskrav konstaterar utskottetatt denna fråga saknar aktualitet i ett system med fortsattinkomststöd enligt regler. Utskottet föreslår såledesatt regeringens begäran om godkännande avslås såvitt avserodlingsbegränsningen och att med anledning av motionJo1 yrkande 3 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna att odlingsbegränsningen skall fortsätta att gälla.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande omställningsprogrammetatt avslår regeringens begäran om godkännande såvittavser omställningsprogrammet /95 och 1995/96 i de delarsom ej avser återbetalningskravet samt med anledning av motion1993/94:Jo1 yrkande 3 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Återbetalningskravet (mom. 5)(), (), (),(), (), () ochCarl () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet kan" och på s. 11 slutar med "utskottetanfört" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig även till regeringens förslag i frågaom återbetalningskravet. De jordbrukare som har erhållitersättning för omställning av åkermarken har förbundit sig attunder en femårsperiod inte odla sådana grödor som tidigareprisreglerades på omställningsmark. För att undvika att någonbryter mot denna grundläggande del av avtalet bör kravet pååterbetalning stå fast. Utskottet noterar att det den 1 april1992, enligt uppgifterna i propositionen, hade vidtagitsåtgärder på ungefär hälften av omställningsarealen och att av arealen låg i s.k. vänteläge. När omställningsperiodenlöper ut kommer det därför sannolikt att finnasen relativt stor grupp av jordbrukare som uppfyllt villkoret attej odla prisreglerade grödor på omställningsmarken men som avolika skäl ej heller vidtagit någon varaktig åtgärd för attställa om åkermarken. Utskottet anser att det ligger ettbetydande värde i att redan nu undanröjer eventuellaoklarheter om vilka återbetalningskrav som kan komma att riktasmot dessa brukare. Den i propositionen föreslagna utformningenav återbetalningskravet utgör enligt utskottets mening en rimligavvägning mellan olika synpunkter. Av utskottets redovisningovan framgår efter vilka huvudprinciper beloppet kommer attfastställas. När det gäller anpassningen till EG:s system medträdesbidrag vill utskottet tillägga att /94 ärdet sista år som omställningsbidrag utgår till de svenskajordbrukarna.