bet · GG01UU20 · 1993-05-27 00:00:00 — I motion So290 (v) yrkande 8 föreslås attriksdagen av regeringen begär ett nytt anslag på 3 miljonerkronor för upprättandet av ett bevaknings- ochinformationskontor i för den svenska handikapprörelsen.Medlen bör enligt motionärerna upptas på Utrikesdepartementetsbudget.UtskottetI enlighet med vad som framhölls i det svenska anförandet vidöppnandet av medlemskapsförhandlingarna, är det avsiktatt aktivt bidra till den fortsatta utvecklingen av gemenskapensarbete för att förbättra de handikappades situation. Sompåpekats ovan utgörs samarbetet inom EG på det sociala området istor utsträckning av program- och projektverksamhet.Även många åtgärder som gemenskapen vidtar på andra områdenkan givetvis vara av betydelse för handikappfrågorna, t.ex. EG:shissdirektiv som berörs i motion U501 (s). Enligt vad utskottetinhämtat hanteras dessa frågor i EFTA av en s.k.maskinexpertgrupp. I denna deltar från svensk sidarepresentanter från Arbetarskyddsstyrelsen och Kommerskollegium.Inom EG är hanteringen av dessa frågor föremål för pågåendebehandling. Från svensk sida har framförtsvikten av att handikappfrågorna beaktas vid utformningen avdirektivens bestämmelser. Målsättningen bör enligt utskottetsjälvfallet vara att söka uppnå en lösning som i största möjligautsträckning tillgodoser de svenska ståndpunkterna i dessaavseenden.Enligt vad utskottet inhämtat har EG utsett svenskaHandikappinstitutet att leda en stor europeisk utredning omhandikapphjälpmedel och annan teknik för personer medfunktionshinder. Projektet, som kommer att pågå ,har tilldelats 3 miljoner ecu. Det är det största enskildaanslag som beviljats inom detta teknikområde.Utskottet noterar att regeringen tillsatt en utredning meduppdraget att belysa hur ett EG-medlemskap kommer att påverkaden sociala välfärden och jämställdheten mellan kvinnor och mäni . Också handikappfrågorna avses belysas i utredningen.I utredningsdirektivet konstateras att valet att gå med ellerstanna utanför EG/EU kan få konsekvenser för Sverigesmöjligheter att fullfölja och utveckla välfärden ochjämställdheten och att detta i sin tur hänger ihop medmedlemskapets samhällsekonomiska konsekvenser. Ytterligarekonsekvensutredningar med beröring till handikappfrågorna kankomma att tillsättas senare.Sedan 1991 har därtill en särskild utredare haft regeringensuppdrag att studera EG och handikappolitiken. I och med den nutillsatta, mer övergripande avserregeringen, enligt vad utskottet erfarit, att låta avsluta densedan 1991 pågående utredningen och sammanföra allafrågeställningarna till den större konsekvensbelysningen.Handikappfrågor i ett internationellt perspektiv behandlasäven i den s.k. , vars slutbetänkande förnärvarande är föremål för remissbehandling. I betänkandet (SoU1992:52) noteras bl.a. följande:EES-avtalet och det närmande till EG som detta innebär gör attSverige på ett helt annat sätt än tidigare (kommer att) påverkasav internationella beslut. En vidare bevakning av synsätt inomsvensk handikappolitik blir mycket betydelsefull. Det blirangeläget att söka förena fördelarna med öppenhet och samarbetemed våra krav på social grundtrygghet och funktionshindradeslikställighet med andra.Mot denna bakgrund föreslår utredningen att en särskildbefattning (råd) inrättas i för att följa EG:s arbeteoch konsekvenser för funktionshindrade. Rådet bör enligtutredningsförslaget arbeta med en helhetssyn på förhållandenaför människor med funktionsnedsättningar och integrerat bevakafrågor som rör arbetsmarknad, teknik, forskning, utbildning,byggande, etc. Vid sidan av uppgiften att hämta in kunskaper ochbevaka svenska intressen bör rådet ha till uppgift att förmedlainformation om svensk handikappolitik och dess synsätt inom EGoch dess olika gemensamma organ. Utredningen gör bedömningen attdetta förslag inte strider mot nu gällande eller planeradekonventioner inom EG.När det gäller informationsinsatser för personer medfunktionshinder noterar utskottet vidare att Sekretariatet förEuropainformation har täta kontakter medhandikapporganisationerna. Medel för Europainformation haravsatts för att i första hand göra tillgängligt förde olika handikappgrupperna. I ett senare skede kommer enligtvad utskottet erfarit även frågan om svenskt EG-medlemskap atthanteras på motsvarande sätt genom kontakt medhandikappförbunden.Med det ovan anförda betraktar utskottet motion So257 (s),yrkandena 1--3 i motion U501 (s) samt yrkande 3 i motion U514(fp) som besvarade. Utskottet avstyrker mot bakgrund av ovanredovisade initiativ och förslag yrkande 8 i motion So290 (v).AlkoholpolitikFlera motioner tar upp förhållandet att många delvishar en annorlunda inställning till alkohol jämfört med denordiska länderna. för en i EG-perspektiv relativtrestriktiv alkoholpolitik. I motionerna framhålls bl.a. att densvenska hållningen resulterat i lägre konsumtion och mindrealkoholskador. tycks insikten öka även i fleraEG-länder om att alkoholen medför stora skador, anförmotionärerna.I motion U502 (c) föreslås att i olika internationellasammanhang skall agera på ett sätt som ger respekt för ochgaranterar att vår politik på drogområdet med en relativt striktlagstiftning får genomslag. I detta sammanhang är det angeläget,anförs det i motionen, att WHO:s rekommendation om minskning avalkoholkonsumtionen fram lyfts fram ochfår bred uppbackning. bör därför enligt motionärernakonkretisera den plan som WHO:s Europakontor, representerande 45stater, antog den 17 september 1992.I motion U508 (kds) anförs att en förutsättning för attSverige skall kunna behålla prispolitiken avseende alkohol ochSystembolagets och Vin och Sprit AB:s monopol är att man vidförhandlingarna med EG understryker att hittillsvarandealkoholpolitik utgjort ett fungerande medel urfolkhälsosynpunkt. Även i motionerna U503 (s), So268 (v) yrkande2 samt So318 (s) yrkande 7 anförs betydelsen av att den svenskaalkoholpolitiska linjen upprätthålls i EG-förhandlingarna. Iyrkande 13 i motion U514 (fp) begärs att iförhandlingarna om medlemskap i skall verka för ettbibehållet distributionsmonopol för Systembolaget. I sammamotion yrkande 14 begärs att på likartat sätt skallverka för bibehållet importmonopol för Vin och Sprit AB.UtskottetUtskottet konstaterar att alkoholmonopolen, särskiltdetaljhandelsmonopolet, utgör viktiga inslag i Sverigesrestriktiva alkoholpolitik. I har godtagitEG:s regler om statliga handelsmonopol, vilka stadgar attmonopolen inte får vara diskriminerande. Enligt svenskuppfattning är alkoholmonopolen, som motiveras av viktigasocial- och hälsopolitiska syften, inte diskriminerande iRomfördragets mening. Detta har klargjorts i en särskilddeklaration till och är också -- som framhållits idet svenska öppningsanförandet -- densvenska linjen i medlemskapsförhandlingarna. Beträffande den medgränshandeln förbundna problematiken, utgår utskottet från attden svenska ambitionen i förhandlingarna med EG är att finna uralkoholpolitisk synvinkel tillfredsställande lösningar.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 2 i motionSo268 (v), yrkande 7 i motion So318 (s), motion U502 (c), motionU503 (s), motion U508 (kds) samt yrkandena 13 och 14 i motionU514 (fp) som besvarade.NarkotikafrågorNarkotikahandeln är ett internationellt problem som berörs iflera motioner. I motion U514 (fp) anges att ett ökat samarbetehar byggts upp mellan narkotikapolisen i EG:s olikamedlemsländer och att ett "narkotikaregister" håller på attupprättas. I ett par finns dock en mer tillåtandeattityd till narkotikabruk än i , hävdar motionärerna. Iyrkande 7 begärs att som medlem i EG skall verka för eneffektiv narkotikabekämpning. Samma krav framförs i motion U513(fp) yrkande 1. I motion U514 (fp) yrkande 8 anförs att Sverigesom medlem i EG skall verka för att samtliga medlemsländer leverupp till och därmed kriminaliserarnarkotikainnehav. I motion U513 (fp) yrkande 2 begärs attSverige skall verka för att samtliga medlemsländer i EFTA och EGtillträder FN:s narkotikakonventioner.I motion U511 (kds) beskrivs de stora insatser som med godaresultat görs i för att stoppainflödet av narkotika och annat allmänfarligt gods till Sverige.Enligt motionären visar tillgänglig statistik att narkotikaoftast kommer till via ett eller ett f.d.östland. Mot denna bakgrund föreslås i motionen att riksdagenhos regeringen skall begära att vid ettmedlemskap i skall betraktas som yttre gräns (yrkande 1).UtskottetUtskottet konstaterar att är aktivt pådrivande i detinternationella arbetet, inom bl.a. FN och , motnarkotikahandel och narkotikamissbruk. Utskottet delarsjälvfallet motionärernas uppfattning om det angelägna i attSverige, även som medlem i EG, kommer att fortsätta att verkaför en effektiv internationell narkotikabekämpning.Vad avser FN:s narkotikakonventioner får utskottet konstateraatt samtliga länder inom EG anslutit sig till 1961 årskonvention. och har ännu inte anslutit sigtill narkotikakonvention, men avser enligt uppgift attgöra detta . bevakar narkotikafrågan i bl.a.den s.k. . Enligt vad utskottet erfarit harSverige varit medförslagsställare och stöttresolutioner som syftat till att uppmana de länder som inteundertecknat och ratificerat FN:s narkotikakonventioner attsnarast göra detta.I bl.a. motion U511 (kds) aktualiseras frågan omgränskontrollen i Öresund.Utskottet får därvid hänvisa till att det från svensk sida, isamband med att förhandlingarna med EG inleddes, har anförts attgränskontrollerna i vissa fall såsom beträffande narkotika intekan avvecklas utan att dessa ersätts av andra effektivakontrollåtgärder. I öppningsanförandet i den 1 februari1993 underströks även att kampen mot narkotika och andra formerav internationell brottslighet måste fortsätta, och detta är ettämne som avses bli föremål för grundlig diskussion underförhandlingarna.Vidare kan noteras att regeringen upprättade eninterdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda frågan omgränskontroller och gränsformaliteter i ett EG-perspektiv.Gruppens arbete pågår.Därmed får yrkande 1 i motion U511 (kds), yrkandena 1 och 2 imotion U513 (fp) samt yrkandena 7 och 8 i motion U514 (fp) ansesbesvarade.ArbetsmarknadsfrågorI motion U506 (fp) beskrivs tidigare, mestadelsframgångsrika, ansträngningar att söka hålla arbetslöshetenstången. De förutsättningar som möjliggjorde detta i tidigareskeden har delvis gått förlorade, sägs det i motionen.Arbetslösheten i håller därför på att växa till"europeisk nivå". Utlandsberoendet sätter gränser för vad ländersom kan kosta på sig i form av statliga stimulanspaket.Insatser i form av statliga stimulanser i syfte att vända ennedgående konjunkturcykel erfordrar som regel internationellsamordning.För del, anförs det i motion U506 (fp), är det EG, ochegentligen endast EG, som kan vara instrument för en sådansamordning. Vid i fattadesbeslut som visar att viljan finns. Men ännu återstår mycket attgöra innan EG och de stater som vill ingå i EG skaffat sigunderlag, beslutsmekanismer och medel för en samordnadkonjunkturpolitik. I motionens första yrkande begärs att Sverigeredan under förhandlingsskedet om medlemskap i bör verka föratt gemenskapen blir bättre att föra en samordnad ochaktiv konjunkturpolitik i syfte att hålla arbetslösheten nere. Imotionens yrkande 2 anförs att inom den europeiskagemenskapen bör ta initiativ till en omfattande och fördjupaddiskussion inom det integrerade om arbetslivets roll ochom hur den europeiska arbetsmarknaden skall utformas för attmedborgarna skall kunna finna arbete i denutsträckning de önskar.I motion U514 (fp) anges att som medlem i EG kommeratt ha viktiga erfarenheter att tillföra gemenskapen avseendet.ex. vilka insatser -- vidareutbildning, omskolning,beredskapsarbeten m.m. -- som kan göras för att hålla människorkvar i arbete. I motionens yrkande 4 begärs att sommedlem i EG skall driva tanken på en aktiv arbetsmarknadspolitiksom ett instrument i kampen mot arbetslöshet.I motion U517 (s) hävdas att den nordiska modellen som metodför att reglera förhållandena på arbetsmarknaden skiljer sigfrån förhållandena i flertalet . I dessa ärlagstiftning snarare än kollektivavtal den grundlägganderegleringen på arbetsmarknaden. Detta har medfört, menarmotionären, att arbetsrätten inom EG t.ex. ger skydd bara förenskilda anställningsavtal, men inte fackliga arbetsmöjligheter.Vidare anförs i motionen att kollektivavtal inte heller godtasensamt som form för att uppfylla EG:s lagstiftning, utan attdessa måste kompletteras med nationell lagstiftning. I motionenyrkas att den nordiska arbetsmarknads- och arbetsrättsmodellenskall säkras, såväl inom ram som i förekommandefall vid EG-medlemskap för enskilda nordiska länder.UtskottetUtskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ibl.a. motionerna U506 (fp) och U514 (fp), nämligen om behovet avatt skapa ökade förutsättningar för gemenskapen att driva enaktiv konjunktur- och arbetsmarknadspolitik i syfte att bekämpaarbetslösheten. Ett initiativ i denna riktning togs medhänvisning till artikel 46 i av ochresulterade, som ett första konkret steg, i det möte som hölls iLuxemburg med deltagande av 19 finansministrarfrån EG:s och EFTA:s medlemsstater.Mötesdeltagarna enades i om en gemensam strategi föratt angripa den ekonomiska krisen och den snabbt växandearbetslösheten. Sammanfattningsvis innehåller strategin följandeelement:Fortsatta saneringar av de enskilda ländernas budgetar för attskapa förutsättningar för ytterligare räntesänkningar.Gemensam strukturpolitik och fortsatt avreglering inom ramenför EG:s gränslösa inre marknad och i syfte att sökaöka utbud och konkurrens.Infrastrukturprogram för offentlig byggnadsverksamhet till ettvärde av . Programmet avses kunnaskapa 500 000 nya arbetstillfällen sikt.I den som överlämnades i samband medLuxemburgmötet ingår ett särskilt nordiskt avsnitt vari utfästsom extra medel till den Nordiska investeringsbanken (NIB).Avsikten är att dessa pengar skall bidra till finansiering av enserie byggprojekt av särskilt nordiskt och europeiskt intresse.Initiativ av det slag som föreslås i yrkande 2 i motion U506(fp) har enligt vad utskottet erfarit redan tagits i så måttoatt uppdrogs att göra en sysselsättnings- ocharbetslöshetsstudie. Uppdraget består i att med stöd frånutomstående experter analysera orsakerna till arbetslöshet och,när dessa är identifierade, presentera åtgärder som kan verkaför att reducera arbetslösheten. En analys av arbetsmarknaden idet integrerade är givetvis en naturlig del av en sådanstudie. En delrapport med policyrekommendationer kommer enligtvad utskottet inhämtat att presenteras i samband med 1993 årsministerrådsmöte i början av juni.Därmed får yrkandena 1 och 2 i motion U506 (fp) samt yrkande 4i motion U514 (fp) anses besvarade.I motion U517 (s) framhålls betydelsen av att värna om dennordiska arbetsmarknads- och arbetsrättsmodellen. Utskottetkonstaterar att det motionären anför ligger väl i linje med vadsom framhållits av regeringen i bl.a. EES-propositionen (prop.1991/92:170, bilaga 9) samt av i EES-utskottetsbetänkande (1992/93:EU1). I det svenska öppningsanförandet iBryssel framhölls likaså, att "välkomnarunionsfördragets sociala protokoll inkl. arbetsmarknadsparternasförstärkta roll i utarbetandet och genomförandet av gemensammaåtgärder på arbetsmarknadsområdet".I motion U517 (s) betonas vidare att det är ett gemensamtnordiskt intresse att i det europeiska samarbetet vinna gehörför nordiska tankegångar i de avseenden som här berörs.Utskottet konstaterar, liksom tidigare i betänkandet, att ensituation där , och parallellt går in i detvidare europeiska samarbetet -- vilket nu ser ut att kunnaförverkligas -- skulle ge oss möjlighet att inom den europeiskaramen bygga ut det nordiska samarbetet. Därmed skulle ocksåmöjligheterna öka att hävda nordiska intressen och nordiskidentitet inom det europeiska samarbetet. Utskottet konstateraravslutningsvis att de frågor som tas upp i motion U517 (s)givetvis också är föremål för fortlöpande behandling i utskottetför arbetsliv och arbetsrätt inom Nordiska ministerrådet.Därmed betraktar utskottet motion U517 (s) som besvarad.2.6 KonsumentfrågorSammanfattning av motionernaI flera motioner anförs att de svenska kraven avseendelivsmedelsproduktion som regel är mer långtgående än motsvarandekrav i flertalet av de länder som exporterar livsmedel tillSverige. Det gäller bestämmelser om hänsyn till bl.a. miljö,hälsa, djurskydd och livsmedelskvalitet. I motion L705 (c)yrkande 1 begärs att samma krav, vid förhandlingarna ommedlemskap i , bör ställas på importerade livsmedel som påsvenskproducerade livsmedel.I motion U514 (fp) yrkande 9 begärs att iförhandlingarna om medlemskap i skall verka för att landetshöga krav inom djurhållningen bibehålls. Som bakgrund nämns imotionen att bl.a. är föregångare vad gäller regler ominnehåll i fodermedel och allergimärkning av livsmedel. Imotionens yrkande 10 föreslås att bör bliobservatör i . Rådet samverkar med kommissionenvid utarbetandet av nya regler och direktiv på konsumentområdet.Motion L716 (c) tar upp frågan om märkning av miljöfarligaämnen. Motionärerna begär att vid EG-förhandlingarna börkräva att de egna föreskrifterna på detta område kan bibehållas(yrkande 2).UtskottetFlera motionsyrkanden, bl.a. yrkande 9 i motion U514 (fp) ochyrkande 1 i motion L705 (c), ligger väl i linje med de svenskautgångspunkterna inför förhandlingarna med EG. Detta torde ocksåha framgått av utskottets överväganden under avsnittetMiljöfrågor och Regionalpolitiska frågor tidigare i betänkandet.Europaminister redovisade de svenskautgångspunkterna inför EG-förhandlingarna i anförandet den 1februari:Sverige har uppnått en hög standard på växtskyddsområdetliksom på djurhälso- och det livsmedelshygieniska området.Kraven på miljö-, livsmedels-, djurskydds- ochfodermedelsområdena är långtgående. Genom att upprätthålla dessakrav vill bidra till en högre ambitionsnivå och till envidareutveckling av de europeiska reglerna i dessa avseenden.Vad jag nu har sagt gäller också konsumentskyddet på andraområden.Enligt vad utskottet erfarit finns ett informelltsamarbete mellan EFTA:s och EG:s resp. konsumentråd (), varigenom berörda svenskafackdepartement och verk ges insyn i EG:s arbete påkonsumentskyddsområdet. Detta samarbete kommer givetvis attförstärkas i och med ikraftträdande. Utskottetförutsätter att regeringen fortsätter att aktivt drivakonsumentfrågorna i ett europeiskt sammanhang.Därmed betraktar utskottet yrkandena 9 och 10 i motion U514(fp) och yrkande 1 i motion L705 (c) som besvarade.Beträffande kravet i yrkande 2 i motion L716 (c) på svenskamiljömärkningsföreskrifter i EG-förhandlingarna noterarutskottet att antog enförordning om ett miljömärkningssystem för EG (CouncilRegulation EEC No 880/92 on a Scheme).Förordningen ingår i det särskilda tilläggsavtal som kommer attfogas til . EG:s system har stora likheter med detnordiska miljömärkningssystemet. Systemet skall administreras avEG-kommissionen, som assisteras av en särskild kommitté medmedlemmar från EG:s medlemsstater. Förordningen innebär inte attanvändningen av andra miljömärkningssymboler, t.ex. den nordiskamiljösvanen eller den tyska blå ängeln, förbjuds. Enligt vadutskottet erfarit ser man i mycket positivt påEG:s åtgärder på detta område och anser därför inte att detfinns anledning att begära undantag från i berörthänseende.Därmed får yrkande 2 i motion L716 (c) anses besvarat.2.7 Flykting- och asylpolitik. Mänskliga rättigheterSammanfattning av motionernaDe kommande 15--20 åren kan , anförs det i motion U262(fp), kanske få uppleva migrationsrörelser av en omfattning somvi inte sett . Den glädjande frigörelsen iÖst- och har äntligen givit människorna därmöjligheten att röra sig fritt över gränserna. Den ekonomiskastagnationen i öst och den av många uppfattade hopplösheten kanfå människor att utnyttja möjligheten att söka en bättre framtidför sig och sin familj. Förföljelse av minoriteter och väpnadekonflikter kan, som i det sönderfallande , tvingamänniskor på flykt.Motion U262 (fp) pläderar i ljuset av dessa eventuellascenarier för en liberal invandrar- och flyktingpolitik i Europaoch i EG. Enligt motionärerna bör i ett framtidautvidgat EG öppna sig för att under ordnade former kunna mottaen reglerad och icke obetydlig invandring av såväl temporär sommera varaktig karaktär från vårt närmaste grannskap. Genom ökadsamordning inom EG av invandringen skapas även bättreförutsättningar för att asylsystemet kan avlastas de människorsom saknar skyddsbehov. Enligt motionärerna skapas därmed i ettutvidgat EG förutsättningar för en fortsatt human och liberalflyktingpolitik på grund. I yrkande 9 begärsatt som medlem i EG bör verka för en samordning avflyktingpolitiken i sådan liberal riktning. I yrkande 10föreslås att bör verka för att internationellt stöd börriktas till stater som tar emot flyktingar från sina närområden.I motion Sf633 (v) framhålls vikten av att utarbeta ettalleuropeiskt godtagbart flyktingsamarbete där EG ingår. Iyrkande 4 anförs att i förhandlingarna om ett svensktmedlemskap i /EU inte bör göra avkall på möjligheteratt även som medlem kunna bedriva en human och solidariskflyktingpolitik.I motion U514 (fp) yrkande 11 föreslås att som medlemi EG skall verka för att EG som organisation skall ansluta sigtill om de mänskliga rättigheterna.I motion So235 (fp), som behandlar de homosexuellas situation,anförs att EG saknar gemensamma bestämmelser eller principer förhur man skall se på flyktingpolitiken i allmänhet och dehomosexuellas situation i synnerhet. I motionens yrkande 4begärs att i samband med förhandlingarna om EG bör taupp frågan om asylsökande homosexuellas behov av skydd ochtrygghet.UtskottetUtskottet delar i allt väsentligt de allmänna bedömningar somuttrycks i de aktuella motionerna. En aktiv flyktingpolitikerfordrar en helhetssyn på flyktingproblematiken och kräveråtgärder riktade både mot de grundproblem som skaparflyktingströmmarna och en humanitär immigrationsreglering pånationell nivå. Ett omfattande internationellt samarbete, inomFN, ESK och andra internationella organ, pågår sedan många åroch är föremål för ständig utveckling. Ett viktigt inslag iflyktingpolitiken utgörs av biståndsinsatser i områden nära deregioner varifrån flyktingarna härstammar.Alla EG:s medlemsländer har tillträtt ochdess New York-protokoll samt konvention om demänskliga rättigheterna. De mellanstatliga instrument somarbetats fram mellan EG-staterna har de nämnda konventionernasom utgångspunkt. UNHCR konsulteras fortlöpande. Utskottetförutsätter att som medlem av EG/EU fortsatt kommer attverka för att målsättningarna i konventionerna uppfylls.I motion Sf633 (v) hävdas att vid sitt möte iEdinburgh skall ha föreslagit attdirektavvisningar av asylsökande skall ske i en störreomfattning än vad som sker. Enligt vad utskottet inhämtat ärdenna uppgift inte korrekt. Motionärerna hänvisar sannolikt tillden resolution om uppenbart ogrundade asylansökningar som antogsav invandrarministrarnas möte i . Dennaresolution söker identifiera när en asylansökan bör anses varauppenbart ogrundad och rekommenderar i sådana fall en förenkladhandläggning av ärendet. Handläggningen måste enligtresolutionen dock innehålla de element som finns föreskrivna iinternationell asylrätt, bl.a. en personlig intervju med behörigtjänsteman. Ett negativt beslut i första instans skall ocksåkunna överklagas. I resolutionen står vidare inskriven rättentill individuell prövning. Enligt vad utskottet erfarit stämmerresolutionens riktlinjer väl överens med internationell asylrättoch svensk praxis på området.Utskottet noterar att det inom EG pågår ett arbete syftandetill att söka fastställa gemensamma kriterier för att kunnaavgöra när det generellt sett inte föreligger någon risk förförföljelse i ett land. Aspekter som avses beaktas vid en sådanbedömning är bl.a. landets tidigare antal flyktingar, graden avrespekt för mänskliga rättigheter, tillgången på demokratiskainstitutioner, landets politiska stabilitet m.m. Dessabedömningsgrunder innebär inte att man inom EG avser frångårätten till individuell prövning.