bet · GG01JoU13 · 1993-03-16 00:00:00 — Enligt yrkande 9 bör en nationell aktionsplanupprättas för bevarande av den biologiska mångfalden.Även i motionerna N317 yrkande 17 (s) och Jo644 (s) framförssynpunkter rörande landskapsvårdsstödet och riktlinjerna pånågot för denna stödform.Frågor om biologisk mångfald och värdering av jordbruketskollektiva nyttigheter tas också upp i motion Jo253 (c).Motionärerna beskriver utförligt hur landsbygden kan fungera somen resurs, inte bara för livsmedelsproduktion utan också somproducent av bioenergi och skapare av kollektiva nyttigheter iform av biologisk mångfald, kulturmiljövärden, rekreationsvärdenoch varierad landskapsbild. Enligt motionen bör ett systemutarbetas för att värdera dessa kollektiva nyttigheter.Härigenom kan det bli ekonomiskt möjligt för den enskildejordbrukaren att bruka sin mark så dessa värden inte gårförlorade (yrkandena 1 och 2).I motion Jo248 (s) framhålls behovet av övergångsregler för ensmidig anpassning till EG. Vidare yrkas att omställningsreglernautformas som i EG och att anpassningsomställningen prövas ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkandena 1--3).I motion Jo235 yrkande 3 (m) anförs att regeringen bör verkaför att ett kan undertecknas.Regler och villkor för omställningsstödet m.m. behandlas imotionerna Jo216 (s), Jo222 (c) och Jo248 (s).I motion Jo216 kritiseras det förhållandet attomställningsstöd ej utgår när mark utarrenderas till t.ex.extensivt bete, inhyrda köttdjur, utegångssvin m.m. I motionJo222 upprepas ett tidigare framfört krav på stöd tilljordbrukets täckdiknings- och dräneringsentreprenörer. Enligtmotion Jo248 yrkande 4 bör frågan om eventuella återkrav avomställningsbidrag prövas i positiv anda och med generositetfrån statsmakternas sida.I motion Jo227 (kds) förordas en utredning angående ettekonomiskt stöd till s.k. maskinringar i jordbruket.I motion Jo215 yrkande 2 (nyd) föreslås att det samladeproduktionsöverskottet, i stället för att dumpas påvärldsmarknaden, används för riktad hjälp till katastrofdrabbadeområden. Det innebär att uppköp av livsmedel i första hand börgöras i . Medel bör tas ur budgeten för katastrofbistånd(den del av motionen, yrkande 3, som avser finansieringenbehandlas av utrikesutskottet).Några motioner behandlar jordbrukets betydelse för vissaangivna län och regioner i landet. I motionerna Jo204 yrkande 1(c) och Jo238 yrkande 1 (fp) framhålls -- med hänvisning tillEG:s regionalpolitiska jordbruksstöd -- behovet av stöd tilljordbruket i skogs- och mellanbygder samt påÖland och . I motion Jo251 (c) anförs att ettregionalpolitiskt stöd bör införas till lantbruksnäringen påGotland och att bör undantas från omställningskravet. Imotion A471 yrkande 3 (s) anförs att ingen ytterligareomställning bör ske i . I motion Jo232 (c)yrkande 4 framhålls att man i förberedelserna för EG-inträdetbör beakta att det regionala stödområdet omfattar delar avVästmanlands län och län. Enligt motion N255 yrkande 2(fp) behövs ett ramprogram för jordbruket och livsmedelssektorni Skåne.Utskottets övervägandenEG-medlemskapets krav på jordbrukspolitiken m.m.Som framgår av propositionen ställer ansökan ommedlemskap i nya krav på jordbrukspolitiken, krav som interyms inom ramen beslut. För att förbereda enavstämning av omställningsbeslutet tillsattes ensärskild kommission, . Kommissionen harlagt fram två delbetänkanden som delvis lagts till grund förpropositionens förslag. I sitt fortsatta arbete kommerkommissionen att behandla bl.a. mål och medel för att bevara ettöppet och levande kulturlandskap samt stödet till jordbruket inorra delar regeringens målsättning att omställningen avjordbruket skall fullföljas och att skall bli medlem iEG . Vid integrationen bör uppnå såstora samhällsekonomiska effekter som möjligt med hänsyn tagentill både behovet av en stark och konkurrenskraftigjordbruksnäring och till konsumenternas och skattebetalarnasintressen. Vi bör också behålla den höga ambitionsnivå som vihar på bl.a. miljö-, djurskydds- och djurhälsoområdena.De regionalpolitiska frågorna bör ägnas särskild uppmärksamhet.För att för ett inträde i EG skall haen stark och konkurrenskraftig jordbruksnäring ochlivsmedelsindustri krävs att en anpassning av de svenska pris-,stöd- och kostnadsnivåerna påbörjas redan före ett medlemskap.Det förutsätter, som jordbruksministern anför, anpassningar av1990 års livsmedelspolitiska beslut i syfte att få ett jordbruksom har förutsättningar att överleva och utvecklas med de nyaförutsättningar och spelregler som ett medlemskap innebär.Vidtas inte vissa anpassningsåtgärder före ett medlemskapriskerar dessutom vissa delar av primärproduktionen, som harförutsättningar att vara konkurrenskraftiga i EG, att slås utunder perioden fram till ett medlemskap.En anpassning av de svenska kostnads-, pris- och stödnivåernaförutsätter möjlighet att justera gränsskyddet och kräversåledes i denna del vissa principiella anpassningar av 1990 årsbeslut. Det totala kompensationsbeloppet till det svenskajordbruket bör inte längre bara fastställas med hänsyn tillnationella förhållanden. Det totala stödet måste även avvägasmot behovet av anpassning av stödnivån inför ett medlemskap.Eftersom gränsskyddssänkningar är ett betydelsefullt medel föratt uppnå kostnads- och stödsänkningar bör gränsskyddssänkningarfå vidtas på såväl animalie- som vegetabilieområdet. Det anfördainnebär att utskottet i huvudsak inte har något att erinra motvad som anförs i propositionen (avsnitt 4.3) om principerna föranpassning av kompensationsbeloppet till jordbruket. När detgäller animalieproduktionens villkor och kostnadskonsekvensernaav svenska bestämmelser om miljö och djurskydd m.m. hänvisarutskottet till vad som anförs nedan.När det gäller anpassningen i vegetabilieproduktionen anserutskottet att det skulle underlätta den långsiktiga planeringeni jordbruket om en snabbare anpassning av det svenskaomställningsprogrammet till EG:s trädesprogram kundeåstadkommas. Omställningsstöd enligt de svenska bestämmelsernautgår t.o.m. /94. De särskilda villkoren föromställningsstöd gäller för perioden -- den 30juni 1996 (omställningsperioden). Om det finns särskilda skäl,kan stödmyndigheten i undantagsfall medge att en åtgärd vidtasefter . I ett följande avsnitt kommer utskottetatt föreslå att regeringens förslag frångås såvitt avser kravetpå omställning av stödarealen som villkor för arealbidragunder budgetåren 1993/94 och 1994/95. Vidare förordas en höjningav inlösenpriset på spannmål och en utvidgning av arealbidraget.Mot bakgrund av utskottets ställningstagande rörandeomställningskravet föreslår utskottet att regeringen verkar föratt omställningsprogrammet i största möjliga utsträckninganpassas till EG:s trädesprogram. Utskottet är medvetet om atten sådan anpassning förutsätter överväganden om både tekniskafrågor och mer övergripande ekonomisk-politiska frågor såsomt.ex. trädesvillkoren, varaktigheten och återbetalning avomställningsstödet. Det bör ankomma på regeringen att närmarepröva dessa frågor i syfte att uppnå ovannämnda anpassning. anfört om anpassning av omställningsprogrammet tillEG:s trädesprogram bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottets ställningstagande innebär bl.a. att motionernaJo248 yrkandena 2 och 4 och Jo250 yrkande 2 inte påkallar någonytterligare åtgärd.I anslutning till motion Jo212 vill utskottet framhålla attdet från olika håll i landet kommit oroande uppgifter om alltsvårare ekonomiska problem för jordbruksnäringen. mening måste dessa problem följas med storuppmärksamhet. Under anslaget B 5 Stöd till skuldsattajordbrukare föreslår utskottet i det följande att reglerna förstödet ses över. Vidare bör framhållas attJordbruksdepartementet enligt ett publiceratpressmeddelande avser göra en snabbutredning av jordbruketsekonomiska situation. I meddelandet framhålls att det i 1990 årsbeslut förutsågs att ekonomin i jordbruket under enövergångsperiod skulle bli ansträngd. Förra sommarens torka ochden negativa prisutvecklingen på fläsk- och nötkött harförvärrat situationen . Till detta kommer denhöga räntenivån och krisen i den finansiella sektorn som gjortatt många jordbrukare fått problem med sina lån. Enligtjordbruksministern är den senaste tidens rapporter om ett ökandeantal konkurser oroande. kommer därföratt med förtur analysera den rådande situationen för att skapaett underlag för att bedöma behovet av åtgärder. Utskottet harerfarit att utredningen kommer att få formen av enexpertutredning med representanter för bl.a. departementet,, och synpunkter som framförs i motion Jo212 sammanfaller i storutsträckning med det uttalande av departementet som återgettsovan. Enligt utskottets mening är syftet med motion Jo212tillgodosett, och motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller konkursstatistiken vill utskottet för sin deltillägga att huvuddelen av obeståndssituationerna i jordbruketleder till en avveckling utan konkurs, eftersom antaletoprioriterade fordringsägare vanligen är litet. Som exempel kannämnas en utredning som lantbruksenheten i länutfört. Enligt denna förekom i länet 125avvecklingar av jordbruk med anledning av obestånd. Av dessaledde enligt uppgift endast 10 till konkurs.De motioner som går ut på att anpassningen till EG:s reglerskall drivas snabbare tar i huvudsak sikte på sådana stödformerresp. produktionsbestämmelser som ställer EG-jordbruket i en merförmånlig position än det svenska jordbruket. Flera motionernämner särskilt exportstödet inom EG. Utskottet vill framhållaatt det torde bli nödvändigt att vidta åtgärder för anpassning iflera steg fram till ett svenskt EG-inträde.Regeringen har lagt fram förslag om ytterligareanpassningsåtgärder. Här ingår bl.a. insatser för att underlättaexport av förädlade livsmedel (prop. 1992/93:183). Fråganbehandlas närmare i utskottets betänkande 1992/93:JoU20 ochföranleder i detta sammanhang inget särskilt uttalande avutskottet.Med det ovan anförda avstyrker utskottet följande motioner iden mån de inte tillgodoses med utskottets ställningstaganden:Jo203 yrkande 2, Jo204 yrkande 2, Jo218, Jo226, Jo233 yrkande 2,Jo238 yrkande 2, Jo239, Jo248 yrkandena 1 och 3, Jo250 yrkande5, Jo255 yrkande 7 och Jo256 yrkande 2.Frågan om konkurrens på lika villkor med EG-jordbruketinnefattar även kostnadskonsekvenserna för det svenskajordbruket av strängare nationella bestämmelser angående miljö,djurskydd m.m. I anslutning till motion Jo213 hänvisar utskottettill sina uttalanden i betänkandet 1992/93:JoU9 (s. 5) och får iövrigt anföra följande.Inom har en utredning genomförtsangående svensk djurskyddslagstiftning i ett EG-perspektiv. Iutredningen diskuteras kostnadskonsekvenserna av vissasärbestämmelser i . har gjort bedömningenatt de svenska djurskyddsreglerna begränsar möjligheterna attuppnå en fullständig anpassning för produktionsgrenarnagriskött, fågelkött och ägg till . I sambandmed en utfrågning med representanter för harutskottet fått ytterligare information om utredningen och omverkets beräkningar av merkostnader för bl.a. fläsk-, fågelkött-och äggproduktionen. Ett särskilt uppdrag har lämnats åtprofessor att undersöka merkostnader ochberäknade merintäkter ("plusvärden") för faktorer som kanbetecknas som bättre livsmedelskvalitet m.m. till följd avsvenska bestämmelser. Utskottet förutsätter att dessautredningar kommer att granskas ytterligare av regeringen ochläggas till grund för ett aktivt svenskt agerande imedlemskapsförhandlingarna. Som utskottet tidigare anfört är detviktigt att bibehålla den höga svenska ambitionsnivån på bl.a.miljö-, livsmedels- och djurskyddsområdena. Vid ett EG-inträdebör verka för att bidra till en högre ambitionsnivå ochen vidareutveckling av de europeiska reglerna i dessa avseenden.Detta överensstämmer också med regeringens ståndpunkt sådan denframgår av inledningsanförandet vid öppnandet av de svenskamedlemskapsförhandlingarna . Under enövergångsperiod kan det förutses att reglerna inom EG intekommer att vara konkurrensneutrala. Under denna övergångsperiodkan det bli nödvändigt att skydda en högre inhemsk pris- ochkostnadsnivå inom vissa produktionsgrenar genom en anpassning avgränsskyddet och/eller kompensation för merkostnaderna medbudgetmedel. Det anförda innebär att utskottet i huvudsakinstämmer med motion Jo213. I avvaktan på regeringensställningstagande till det nämnda utredningsmaterialet börmotionen inte leda till något bestämt uttalandefrån sida.I motion Fi211 yrkande 28 framförs ett till synes generelltsyftande yrkande om konkurrens på lika villkor mellan detsvenska jordbruket och EG:s jordbruk. Utskottet delarmotionärernas uppfattning så till vida att vi på längre siktgivetvis bör eftersträva största möjliga harmonisering påjordbruksområdet. Frågan om lika villkor i jordbruksproduktioneninrymmer emellertid en lång rad svårbedömda aspekter, ochkonsekvenserna av en fullständig harmonisering på samtligaområden kan knappast överblickas . Som framgår avdiskussionen ovan kan det för övrigt i vissa fall finnas skälatt behålla svenska särregler så länge EG har lägre ställdakrav. Utskottet kan således inte tillstyrka motion Fi211 yrkande28 med den vittsyftande utformning som yrkandet erhållit.Regionalpolitiska frågor -- kollektiva nyttigheter m.m.Som ovan redovisats behandlas frågor om jordbrukets betydelsefrån regionalpolitisk synpunkt tämligen utförligt i motion Jo253och i ett antal motioner som särskilt framhåller jordbruketsbetydelse i angivna län och regioner i landet. Vidare behandlasjordbrukets resurser för att tillhandahålla s.k. kollektivanyttigheter i form av landskapsvård och biologisk mångfald m.m.utförligt i motion Jo255, men också i motionerna Jo253, N317 ochJo644.Utskottet delar i huvudsak de synpunkter som framförs i motionJo253 om landsbygden som en resurs för hela landet. Det börframhållas att utskottet i flera sammanhang understrukitlandsbygdens och de areella näringarnas betydelse frånregionalpolitisk synpunkt. En av målsättningarna årsbeslut är att livsmedelspolitiken skall bidra till regionalutjämning av sysselsättning och välfärd. Vid öppnandet avSveriges förhandlingar om medlemskap betonassärskilt de regionalpolitiska frågorna och jordbrukets betydelseför den regionala utvecklingen. Vidare anfördes att "enöverenskommelse måste nås rörande tillvägagångssätt och metoderför att inom ramen för Gemenskapens politik nå dessa mål och föratt slå vakt om och utveckla jordbruket i norra , iskogsområdena i söder samt på och ". Utskottetinstämmer i denna formulering och förutsätter att den blirvägledande för de fortsatta förhandlingarna.Enligt ett pressmeddelande från den 25februari har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv som innebär att kommissionen får iuppdrag att utreda vilka områden i södra och mellersta Sverigesskogs- och mellanbygder inkl. och som kan kommaatt behöva stödinsatser vid ett EG-medlemskap. Kommissionenskall senare också redovisa vilka särskilda åtgärder som behövsför att bibehålla kulturlandskapet i dessa områden.I enlighet med det anförda utgår utskottet således från attsynpunkterna i motionerna Jo204 yrkande 1, Jo238 yrkande 1,Jo251 och Jo253 yrkande 1 kommer att beaktas och föreslår attmotionerna lämnas utan vidare åtgärd. I anslutning till motionJo251 yrkande 2 bör tilläggas att utskottet i ett följandeavsnitt frångår kravet på omställning som villkor förarealbidrag.Motionerna N255 yrkande 2, Jo232 yrkande 4 och A471 yrkande 3avstyrks i den mån de ej tillgodoses med det anförda.Vad särskilt beträffar jordbrukets medverkan i landskapsvårdenoch i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden fårutskottet anföra följande. Landskapsvården är en integrerad delav den livsmedelspolitiska reformen. Som framhålls i Miljö- ochnaturresursdepartementets budgetbilaga (bil. 15 s. 82 f.) är enfortsättning av systemet med landskapsvård nödvändig från bådeodlingslandskaps-, kultur-, miljö- och naturvårdssynpunkt.Riksdagens och regeringens nationella mål och internationellaåtaganden att slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskapoch dess natur- och kulturmiljövärden liksom den biologiskamångfalden förutsätter att dessa marker även i fortsättningennyttjas i jordbruket i så stor utsträckning som möjligt. uppdrag ingår att pröva olika formerav ersättningar och stöd till jordbruket, bl.a. ett arealstöd,och i det sammanhanget bedöma hur systemet med landskapsvårdskall ingå i den svenska jordbrukspolitiken. Det nuvarandesystemet uppvisar stora likheter med det system som byggs uppinom EG. Vid ett eventuellt inträde i EG bedömer utskottet, ilikhet med miljöministern, att denna typ av system måstebibehållas. I den mån formerna behöver förändras får analyser utvisa detta. När det gällerbiologisk mångfald hänvisar utskottet till uttalandet ibudgetpropositionens bil. 15 (s. 16) att detta är ett av deviktigaste miljöområdena . En propositionom biologisk mångfald aviseras senare under detta år. att redovisas hur skall följa upp konventionen ombiologisk mångfald genom t.ex. en landstudie om biologiskmångfald. I propositionen avses vidare redovisas hurbestämmelserna om biotopskydd i naturvårdslagen skall tillämpas.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det föreligger samstämmighet mellan regeringens överväganden ochmotionerna i detta avseende. I likhet med motionärerna räknarutskottet med att det finns en vilja att betala jordbruket förbevarandet av jordbrukslandskapet och dess växt- och djurliv.Som anförs i motion Jo253 kräver bl.a. värderingsfrågornasärskild uppmärksamhet i detta sammanhang. När det gällervärdering av och ersättning för nu åsyftade kollektivanyttigheter har utskottet vid en uppvaktning informerats om detsystem för arealbidrag m.m. som utarbetats av . Utskottet utgår från att synpunkterna imotionerna Jo253 yrkande 2 och Jo255 yrkandena 2 och 9 kommeratt beaktas i det fortsatta utredningsarbetet. Motionernapåkallar således ingen särskild åtgärd från sida idetta sammanhang. Utskottet gör samma bedömning beträffandemotionerna Jo644 och N317 yrkande 17.Övriga frågorI anslutning till motion Jo215 hänvisar utskottet tillUtrikesdepartementets skrift 1991/92 (s. 41 f.).Det internationella livsmedelsbiståndet kanaliseras i huvudsakgenom (Programme, WFP). BlandSveriges åtaganden i detta sammanhang kan nämnas ett årligtbidrag enligt livsmedelshjälpskonventionen motsvarande 40 000ton. De svenska kontantbidragen används för uppköp i Sverigetill världsmarknadspris eller i med egenexportproduktion. Motionen är i huvudsak tillgodosedd ochpåkallar ingen ytterligare åtgärd i denna del (yrkande 2).Utskottet har inte funnit anledning att föreslå någon ändringi villkoren för omställningsstödet, som regleras iJordbruksverkets detaljföreskrifter. Utskottets förslag i detföregående om anpassning till EG:s trädesprogram innebär f.ö.att reglerna eventuellt kommer att omprövas. Med anledning häravavstyrker utskottet motion Jo216.Dräneringsföretagen i jordbruket kan erhålla stöd i form avgarantilån enligt bestämmelserna om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering. Utskottet har inte funnit anledningatt frångå sitt tidigare ställningstagande i fråga om stöd tilldenna verksamhet och avstyrker därför motion Jo222 (se1991/92:JoU15 s. 22).Utskottet delar synpunkterna i motion Jo227 så till vida attsamverkan mellan jordbrukare i form av maskinringar m.m. ärsärskilt viktig i en situation med stigande kostnader ochvikande intäkter i näringen. Maskinringsidén stöds av såvälJordbruksverket som LRF. Inom ramen för anslaget till rådgivningoch utbildning fördelar medel för att främja ochvidareutveckla maskinringsverksamheten. En särskild arbetsgrupphar bildats för att genomföra centrala aktiviteter i form avinsatser på riksnivå med inriktning på utbildning, rådgivningoch erferenhetsutbyte mellan verksamhetsledare vid maskinringaroch mekaniseringskonsulenter vid länsstyrelsernaslantbruks/landsbygdsenheter. Utskottet avstyrker motion Jo227i den mån motionen ej tillgodoses med det anförda.I likhet med vad som anförs i motion Jo235 anser utskottet detviktigt att GATT-förhandlingarna kan slutföras och ge ettpositivt resultat för världshandeln. Eftersom en uppgörelse intekunde nås före det amerikanska presidentskiftet är det förnärvarande svårt att bedöma möjligheterna till en snabbavslutning av Uruguayrundan. Utskottet förutsätter givetvis attregeringen liksom arbetar aktivt för att få enuppgörelse till stånd. Det kan nämnas att den svenska regeringentillsammans med 15 andra länder gjort en framställningom det angelägna i att förhandlingarna leder till resultat.Någon särskild åtgärd med anledning av yrkande 3 i motionen ärsåledes inte påkallad.När det gäller stimulans av odling av råvaror till biobränsleoch annan industriell användning hänvisar utskottet tillredovisningen i bil. 10 s. 92 om de omfattande satsningar somgjorts på detta område. Med denna hänvisning avstyrks motionernaJo250 yrkande 3 och Jo256 yrkande 4.Utskottet har inte funnit anledning att ompröva sitt nyligengjorda ställningstagande i fråga om prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel (se 1992/93:JoU9 s. 8 f.).Det uppdrag som nämns i betänkandet har slutförts avJordbruksverket, som föreslår en generell avgift påbekämpningsmedel och en avveckling av miljöavgiften på kväve ochfosfor. Enligt verket har målet att reducera användningen avhandelsgödselkväve fram redan uppnåtts,och användningen förväntas inte öka . Verketbedömer också att målet om en halvering av kväveförlusterna tillår 1995 kommer att uppnås. Vidare har ett regeringsuppdragredovisats om behov, möjligheter och konsekvenser avmiljöavgifter på kadmium. Förslagen bereds i regeringskansliet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Jo255yrkande 5.2. Åtgärder inom vegetabiliesektorn för /94PropositionenSystemet med inlösenpriser skall fullföljas i enlighet med1990 års beslut samt kompletteras med ett differentieratarealbidrag med i genomsnitt /ha och år. Inlösenprisetfastställdes i detta beslut till per kg. För attjordbrukarna skall bli berättigade till arealbidrag krävs attminst av stödarealen har anslutits till 1990 årsomställningsprogram . Ersättning lämnas med igenomsnitt /ha för mark som ansluts till omställningenunder 1993. Företag med en stödareal under 20 ha undantas frånomställningskravet.I EG lämnas arealbidrag för odling av spannmål, oljeväxter ochproteingrödor. Det svenska arealbidraget föreslås betalas ut för1993 års spannmålsodling, dock maximalt motsvarande den arealsom ingår i stödarealen för /94 minskad med denareal som har anslutits till omställningsprogrammet. Stödarealenbör utgöras av arealen spannmål, oljeväxter, proteingrödor ochareal ansluten till Omställning 90 enligt Jordbrukets registerbaserat på grödfördelningen . Under /94bör dock inte lämnas någon arealersättning för den redankontrakterade oljeväxtodlingen. Den arealbidragsberättigadearealen för /94 beräknas till ca 1140000 ha.Det anförda innebär att beslut som syftade till attvid produktionsbalans möjliggöra ett högre pris måste frångås.Detta bör ske genom en sänkning av referenspriset och därmedgränsskyddet.Som en konsekvens av att spannmåls- och fodermedelsprisernasjunker kommer prisnivån på grönmjöl att sjunka och lönsamhetenminska. Utan kompletterande insatser finns det således en riskatt de svenska företagen för valltorkning slås ut under tidenföre ett medlemskap, trots att de skulle ha förutsättningar attekonomiskt klara sig på EG:s villkor. Mot denna bakgrund anserjordbruksministern att ett temporärt stöd tillvalltorkningsföretag bör behållas fram till den 1januari 1995.MotionernaEtt flertal motioner går ut på att kravet på omställning redanunder slopas som villkor för arealbidraget.Dessa är Jo203 yrkande 1 (m), Jo215 yrkande 1 (nyd), Jo231yrkande 2 (kds), Jo232 yrkande 2 (c), Jo233 yrkande 1 (c), Jo237yrkande 1 (m), Jo250 yrkande 1 (c) och Jo256 yrkande 1 (c).