bet · GH01JoU3 · 1993-10-26 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett antal motioner omvatten- och luftvård. Flertalet av motionerna tar upp problemsom behandlats av utskottet under innevarande valperiod. Ienlighet med etablerad praxis i jordbruksutskottet avstyrks dedärför utan närmare sakbehandling.Tre motioner, om eutrofiering m.m. resp. miljöadministrationeni , tas upp för sakgranskning. De avstyrks med hänvisningtill att frågorna är föremål för åtgärdsprogram eller utredning. 1992/93:Jo613 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att driver påförhandlingarna med för att få till stånd en minskningav utsläppen från den starkt förorenade industrin på Kolahalvön.1992/93:Jo617 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ändring av miljöskyddslagenför att möjliggöra rening av dräneringsvatten från åkermark.1992/93:Jo620 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av stöd till forskning om ochförebyggande skydd av som natur- och kulturområde ochsom dricksvattentäkt.1992/93:Jo623 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en avvecklingsplan förmiljöfarliga stabila organiska ämnen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det arbete som pågår inom ramen fördet s.k. begränsningsuppdraget påskyndas.1992/93:Jo626 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom miljöproblemen i och kring Mälaren.1992/93:Jo638 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av forskning och fortsattaundersökningar av miljöpåverkan av ekosystem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av specialdestinerade medel förforskning i de stora sjöarna.1992/93:Jo649 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kalkning i län.1992/93:Jo676 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna attskyddet av skall förstärkas genom att restriktionerinförs för kemikalieanvändning på tillrinningsområden avsärskild betydelse.1992/93:Jo678 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt ekonomiskt ansvar förgenomförandet av miljöövervakningen i Vättern.1992/93:Jo679 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om resurser till svenska miljöinsatser iMurmanskområdet och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter att utnyttja kunskaper ochkontakter som knutits mellan de regionala miljömyndigheterna påNordkalotten.1992/93:Jo683 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motion 1992/93:A470 om miljön i Skåne.1992/93:Jo691 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att det skall vara ett avgastest som avgör om ett fordon blirgodkänt i besiktningen, oavsett vilken motorfamilj och tekniskutrustning fordonet har.1992/93:A416 av och () vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag om inrättandeav miljöskyddsområde för älvdalsbäckenet.1992/93:A417 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att minskavattenföroreningarna i Stockholms skärgård.1992/93:Sk621 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slopande av dispensavgiften föramatörfordon. Utskottet behandlar i detta betänkande ett antal motioner frånallmänna motionstiden om vatten- och luftvård. Ienlighet med utskottets tidigare principbeslut om planeringen avmotionsärenden inom valperioden behandlas flertalet avmotionerna på ett förenklat sätt. Inledningsvis tar utskottetför sakgranskning upp tre motionsyrkanden, nämligen motionernaJo617, A417 yrkande 1 och Jo683 som rör eutrofiering m.m. resp.miljövårdens organisation i m.m.BakgrundEutrofiering eller övergödning utgör ett av de storamiljöhoten i de svenska vattnen. Kväve är det begränsandenäringsämnet i flertalet kustområden men även fosfor kan undervissa förhållanden vara begränsande. Kväveavgången till havetfrån var troligen ca 500 tonom året enligt (SNV Rapport 4137). ärmotsvarande siffra 14 000--. Ökningen avfosforutsläppen var påtaglig . Denfortsatte då den bröts genom en utbyggnadav reningsverk med fosfatreduktion.Naturvårdsverket har publicerat sittaktionsprogram Miljö93 -- Ett miljöanpassat samhälle -- medangivande av vilka åtgärder som enligt verket krävs för attSverige vid kommande sekelskifte skall ha tagit ytterligare ettantal betydelsefulla steg på vägen mot ett sådant samhälle.Uttrycket miljöanpassat samhälle innebär att den samlademiljöpåverkan från verksamheterna inom olika delar av samhälletskall rymmas inom ramarna för vad människan och naturen tål.Programmet ansluter till , den omfattandehandlingsplan med sikte på nästa århundrade som antogs vid om miljö och utveckling 1992.I programmet anges även vilka miljömål som skall ha nåtts . När det gäller övergödning styrs miljömålen avhalten tillväxtbegränsande ämnen, främst kväve och fosfor, imark och vatten. bedömer liksom i tidigareaktionsprogram att den antropogena belastningen på havet avsåväl kväve som fosfor måste minska . En sådanminskning innebär att havet, åtminstone vad gäller kväve ochproduktivitet, kan nå de mer gynnsamma förhållanden som rådde på1960-talet. Det åtgärdsprogram mot läckage av näringsämnen frånjordbruket som lades fast och utökades något 1991beräknas vara genomfört till sina huvuddelar år 1995.Huvudpunkterna i åtgärdsprogrammet är arealanpassad djurtäthet,restriktioner för spridning av stallgödsel och utökade krav pålagringskapacitet för gödseln. I har också införtskrav på höst- och vinterbevuxen mark. Andra inslag ärtypprovning av gödselspridare och minskning av förbrukningenav handelsgödsel. I det nya aktionsprogrammet föreslås därutöverfrivilliga skyddszoner mot sjöar och vattendrag samt ytterligareåtgärder mot ammoniakavgång.I Miljö93 erinras även om att stora investeringar gjorts inomden kommunala avloppsvattenreningen . är praktiskt taget alla tätortsinnevånareanslutna till reningsverk med biologisk och kemisk rening.Normalt för sådana verk är 90--reduktion av fosfor samtorganiskt och suspenderat material. Omprövning av tillståndsbeslut och utbyggnadav kvävereduktion i enlighet med de mål statsmakterna angettpågår . hade tillstånden för ca 20 verkomprövats. När utbyggnaden är fullt genomförd beräknas utsläppenav kväve från de kustförlagda reningsverken ha minskat med8 /år, dvs. med drygt 50 %.Enligt Miljö93 beräknas av den antropogena tillförseln avkväve från till havet komma från åkerbruk ochdjurhållning, och från kommunala avloppsreningsverk.Siffrorna anger ett genomsnitt för åren 1986--1990.Vad avser trafikanläggningars inverkan på skärgårdsmiljönanför i Miljö93 att fartygstrafiken inverkarstarkt på den känsliga miljön i Stockholms skärgård.Sjöfartsverket bör begära prövning enligt miljöskyddslagen avfartygstrafiken i detta område så att nödvändiga miljöåtgärderkan bedömas samlat med sikte på en långsiktigt hållbar lösning.Riksdagen uttalade att regeringen bör lägga fast entidsplan för genomförandet av farledsprojekten ,Sandgrönnleden och Flintrännan (1992/93:TU35 s. 54, rskr. 446).MotionernaI motion Jo617 (s) begärs ändring av miljöskyddslagen för attmöjliggöra rening av dräneringsvatten från åkermark.Motionärerna framhåller med exempel från att ettåtgärdsprogram med dammar och våtmarker ger en effektivkväverening till en förhållandevis låg kostnad. Ett merakonsekvent genomförande kräver dock att miljöskyddslagen ändrasså att den ger tillsynsmyndigheten möjlighet att vid behovålägga markägaren ett genomförande. Likaså bör en eventuellfördelning av kostnadsansvaret mellan markägarna och de lokalaoch regionala tillsynsmyndigheterna regleras, anförs det imotionen.I motion A417 (c) yrkande 1 yrkas att gör etttillkännagivande om åtgärder för att minska vattenföroreningarnai . Särskilt viktigt är det enligt motionenatt snabbt bygga ut kväverening i , och resurser härför bör ställas till förfogandeinom ramen för regeringens infrastrukturprogram. Förslaget omatt spränga en ny farled över Rödkobbsfjärden måste avvisas,anser motionärerna.Utskottets övervägandenUtskottet delar i hög grad motionärernas mening att åtgärdernamot kväveläckagen från jordbruket måste intensifieras. Ickeminst är detta en fråga av hög aktualitet i de skånskajordbruksbygderna. Dessutom anser utskottet att åtgärderna motutsläppen från trafiken bör intensifieras. Många olika metoderfinns som tillsammans kan ge betydande effekter. Som framgår avbakgrundsbeskrivningen föreslås i Miljö93 att åtgärdsprogrammetutvidgas med bl.a. införande av frivilliga skyddszoner mot sjöaroch vattendrag.Den metod som anvisas i motion Jo617 är enligt utskottetsbedömning av betydande intresse. Under de senaste 100--150 årenhar det svenska jordbrukslandskapet utarmats på öppna vattenytoroch olika typer av våtmarker. Genom att återskapa sådana ytorhar det bedömts möjligt att begränsa flödet av näringsämnen frånåkermark via vattendrag till kustzonen. Våtmarker kan ökavattnets transporttid till sjöar och hav och utgöra gynnsammamiljöer för att eliminera eller lägga fast näringsämnen.Särskilda förhoppningar knyts till våtmarkernas möjligheter attavlägsna kväve. Enligt i kan manåstadkomma en kostnadseffektiv reduktion av kvävetransportentill genom att restaurera våtmarker inomtillrinningsområdet, i första hand inom den kustnära regionen(lst. Vid försök som genomförts iSnogerödsbäckens vattensystem i har metoden också visatsig effektiv under "idealiska" förhållanden. Dock innebärklimatet ett problem. jordbruksbygder har mildavintrar med relativt hög nederbörd och avrinning. Det betyderenligt Miljö93 att de största mängderna näringsämnen rinner avunder vinterhalvåret då viktiga biologiska processer har lågverkningsgrad. Återskapande av våtmarker måste därför kombinerasmed andra åtgärder för att man skall kunna minskakvävebelastningen på sjöar och kustområden.Utskottet delar således den slutsats som framförs i Miljö93att etablering av våtmarker i många jordbruksbygder kan vara ettbra komplement till andra åtgärder. I dessa bygder är nyavåtmarker också positiva med hänsyn till den biologiskamångfalden och i de flesta fall landskapsbilden. Det finnsdärför anledning att uppmuntra restaurering av våtmarker ochdammar i starkt eutrofierade områden där anläggning avvattenytor kan beräknas få god effekt. Information i dessafrågor bör meddelas av berörda kommunala och regionalamyndigheter. När det gäller finansieringen har utskottet erfaritatt vissa medel fortfarande torde finnas kvar inom ramen föranläggningsstödet. I den programplanering som pågår inför eneventuell anpassning till EG:s miljöstöd förutses även attbidrag skall kunna utgå till anläggning av våtmarker. Anläggningav våtmarker kan även ge ekonomisk vinst genom förbättrad jaktoch eventuellt genom kräftodlingar.Utskottet har inte funnit anledning att förorda införande avnya tvångsmedel av det slag som föreslås i motionen. Omsärskilda skäl föreligger kan förordna om bildandeav naturreservat. Med det anförda avstyrks motion Jo617.Utskottet erinrar om att tyngdpunkten i va-sektornsmiljöarbete ligger på att minska närsaltbelastningen på havoch inlandsvatten. Fullföljandet av det beslutadekvävereningsprogrammet utgör därför en central del avåtgärdsprogrammet. När det gäller förslagen i motion A417 ommiljön i har utskottet erfarit attutbyggnaden av kvävereningen i de stora reningsverken ochHenriksdal i pågår och beräknas vara avslutad år 1997.Investeringarnas storleksordning är 700--förvart och ett av de båda verken. Vid som renarvattnet från nio kranskommuner kommer kvävereningen att tas idrift , och (, ,) uppfyller redan kvävereningskraven. Där pågårutbyggnad av fosforrening eftersom algernas vårblomning i dessavatten tycks vara beroende av fosfortillgången. Vidreningsverken i , och förbereds utbyggnad.När utbyggnaden av reningsverken i med dess 1,5miljoner invånare är klar beräknas kväveutsläppen att ha minskatfrån drygt till knappt om året.Enligt ett framtaget program från behövskväverening även i Mälaren.Med anledning av motionärernas uttalade mening att denplanerade farleden över Rödkobbsfjärden inte bör byggas utfår utskottet hänvisa till det inledningsvis refereraderiksdagsuttalandet om en tidsplanering av projektet.Sjöfartsverket har enligt vad utskottet erfarit låtit göra enmiljökonsekvensbeskrivning. Utskottet har ingen annan mening änNaturvårdsverket, att fartygstrafiken inverkar starkt på denkänsliga miljön i . Som inledningsvisframhållits har därför föreslagitSjöfartsverket att begära en prövning enligt miljöskyddslagen avfartygstrafiken i detta område. Därigenom kan nödvändigamiljöåtgärder bedömas samlat med sikte på en långsiktigt hållbarlösning.Vad utskottet anfört ger vid handen att motionärernas förslagtill miljövårdande åtgärder i är på väg attgenomföras resp. ligger under beredning. Någon vidare riksdagensåtgärd med anledning av motionsyrkandet är inte påkallad.Miljövårdens organisation i i är föremål för ett yrkande i motion Jo683 (s).En miljödelegation bör enligt motionen inrättas för att se överöstra miljöproblem på samma sätt som tidigare skett förvästra . För att stödja kommunerna bör det inrättas tvåorgan för utarbetande av förslag till lokala program ochprojekt, nämligen ett miljö- och naturvärn och ett Skåneshavsvärn. I motionen framförs även förslag till inrättande avandra regionala institutioner såsom ett miljöregemente iKristianstad och en regional enhet i av Naturvårdsverket.Utskottet konstaterar att flera av de förslag som framförs imotionen tidigare ventilerats i samband med Miljödelegationensför (SOU 1990:93). Rapporten ingick iunderlaget för regeringens miljöpolitiska proposition 1990/91:90En god livsmiljö som behandlats av (JoU30). och även departementets sida har uttalats attden regionala miljövårdsorganisation som finns i länsstyrelsernabör finnas kvar.Hithörande frågor torde även komma att behandlas inomRegionberedningen (C 1992:06) vars slutbetänkande kan förväntasunder . Med hänsyn till den pågående utredningen börmotionen inte föranleda någon vidare åtgärd.Övriga motionerMiljöproblemen i bl.a. och var föremål förbehandling (1992/93:JoU5), medan forskningsfrågor ianknytning till insjöproblematiken avhandlades i utskottetsforskningsbetänkande /93:JoU18. Miljösamarbetet kringBarents hav har belysts i utskottets betänkande(1992/93:JoU19) om åtgärder mot klimatpåverkan (s.36 f).Riksdagen har även anvisat medel som ger möjlighet attfinansiera angelägna projekt som förväntas bli aktuella underåret inom verksamhet (prop. 1992/93:100 bil. 4littera G, UU16). Bestämmelserna i bilavgaslagen omavgasrening av vissa fordon har behandlats utförligt ibetänkandet 1992/93:JoU5. Regeringen har sedermera tillsatt enenmansutredning med uppgift att bl.a. föreslå ett förenklatgodkännandeförfarande för tillbehör avsedda för bilar som intehar avancerad avgasrening eller som inte längre omfattas avtillverkaransvaret. Enligt direktiven (dir. 1993:64) börslutredovisning av uppdraget lämnas senast den 30 juni 1994.De problem som aktualiserats i motionerna om hälso- ochmiljöfarliga ämnen har behandlats av utskottet (i bet.1992/93:JoU14). Motsvarande gäller beträffande förslag ominrättande av miljöskyddsområde i älvdalsbäckenet (bet.1992/93:JoU3) och kalkningsprogrammet (prop. 1992/93:100bil. 15, JoU12). Kalkningsanslaget till sjöar och vattendraguppgår till varav 4 miljoner kronorfördelats till . I det skogspolitiska beslutet våren1993 förutsätts att kalkning av skogsmark även fortsättningsvisskall åtnjuta statsbidrag. Skogsägarna förutsätts svara för 20 %av kalkningskostnaden. För innevarande budgetår har anvisatssammanlagt högst för försöksverksamheten medskogskalkning (prop. 1992/93:226, JoU15 s. 46).Med hänvisning till det anförda och till vad som inledningsvisanförts om utskottets principbeslut om planeringen avmotionsärenden inom valperioden avstår utskottet nu från utförligt i sak behandla motionerna Jo613, Jo620, Jo623,Jo626, Jo638, Jo649 yrkande 2, Jo676 yrkande 5, Jo678 yrkande 2,Jo679, Jo691, A416 yrkande 10 och Sk621 yrkande 1. beträffande åtgärdsprogram med dammar och våtmarkeratt avslår motion 1992/93:Jo617,2. beträffande vattenföroreningarna i Stockholms skärgårdatt avslår motion 1992/93:A417 yrkande 1,3. beträffande miljön i Skåneatt avslår motion 1992/93:Jo683,4. beträffande miljöproblemen i och m.m.att avslår motionerna 1992/93:Jo613, 1992/93:Jo620,1992/93:Jo623, 1992/93:Jo626, 1992/93:Jo638, 1992/93:Jo649yrkande 2, 1992/93:Jo676 yrkande 5, 1992/93:Jo678 yrkande 2,1992/93:Jo679, 1992/93:Jo691, 1992/93:A416 yrkande 10 och1992/93:Sk621 yrkande 1.Stockholm den 26 oktober 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), (), (), (), (),(), (), () och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeMiljöproblemen i och m.m. (mom. 4)(nyd) anför:Motionerna under detta moment har blivit föremål för s.k.förenklad hantering. Jag har med anledning härav ej reserveratmig till förmån för motion 1992/93:Jo691 av (nyd)om avgastester på fordon. Jag stöder emellertid denuppfattning som framförs i motionen. borde ha kunnatlösa denna fråga för bilar av årsmodellerna --1988 på ettenkelt sätt genom generell dispens att mäta avgaserna direkt vidbesiktningen hos ASB, där resurserna redan finns. Jag avvaktartrots detta den pågående utredningen och ämnar vid behovåterkomma i ärendet.