bet · GG01AU13 · 1993-04-22 00:00:00 — Remissförfarandet kommer därmed att omfatta endast ettfåtal ärenden med en sådan storlek att de kan påverkaturistnäringen i hela landet. Enligt utskottets mening bör detvara av värde för bidragsmyndigheterna att i sådana ärendenutnyttja tillgänglig utanförstående kompetens om turistnäringenssituation. Eftersom utskottet, som framgår av det anförda, inteansluter sig till motionärernas uppfattning i denna fråga,avstyrks deras yrkanden.Två motioner gäller nedsättningen av socialavgifter.Den ena motionen gäller avgiftsbefrielsen i Svappavaarasamhälle i kommun. I samband med lagstiftningom nedsättning av socialavgifter bestämdes att företag iSvappavaara efter ansökan skulle kunna medges hel befrielse frånarbetsgivaravgifter och den allmänna löneavgiften. Dennamöjlighet till avgiftsbefrielse skulle gälla , dvs. Därefter skall gälla samma regler omavgiftsnedsättningen som i övriga delar av stödområde 1, dvs. ennedsättning med tio procentenheter.Per-Ola () yrkar i motion A418 att den särskildaavgiftsbefrielsen i skall få gälla i ytterligare treår, t.o.m. utgiftsåret 1996.Den totala avgiftsbefrielsen i medgavs avstatsmakterna som en extraordinär åtgärd inför beslut attlägga ned gruvdriften där. Det beslut som fattades omavgiftsbefrielsen bekräftades i samband med att den nugällande lagen (1990:912) antogs av . Statsmakterna harmed andra ord från början klargjort och senare även bekräftatatt det här är fråga om en tidsbegränsad insats, som tillkom iett akut krisläge för samhälle. Med åberopande häravoch av att i fortsättningen får del av sammaavgiftsnedsättning som andra utsatta orter i inlandavstyrker utskottet att avgiftsbefrielsen förlängs såsom begärsi motionen.I den andra motionen, Sk643, föreslår och () en avgiftsnedsättning för virkestransporter medhänvisning till den svaga lönsamheten för inlandsskogsbruket.Transporter är en av de verksamheter som inte omfattas avsystemet med nedsättning av socialavgifter. Utskottet är inteberett att förorda att även denna sektor eller del av den blirberättigad till sådan nedsättning. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet det föreliggande yrkandet i motionen.GlesbygdsstödGlesbygdsstödet har två huvudformer, företagsstöd och stödtill kommersiell service. En sammanfattande beskrivning avstödformerna ges i förra årets regionalpolitiska betänkande(1991/92:AU13 s. 45--46, rskr. Där redovisas också förslagtill höjning av företagsstödets maximibelopp.Leo m.fl. (s) anser i motion A402 att glesbygdsstödäven skall kunna beviljas till företag i mindreglesbygdskommuners centralorter, om länsstyrelserna bedömerdetta som nödvändigt ur sysselsättningssynpunkt. Detillämpningsbestämmelser som gäller bör ändras i enlighethärmed.I 1990 års regionalpolitiska proposition (prop. 1989/90:76 s.40) uttalade den dåvarande industriministern att den utprägladeglesbygden måste prioriteras, eftersom resurserna är begränsade.Det viktigaste motivet för stöd till företag i glesbygd är attutveckla småföretagsamhet i den utpräglade glesbygden. Hantillade att skulle sådant stöd lämnas även till företag icentralorter eller i tätortsnära landsbygd skulleglesbygdsföretagens konkurrensförmåga gentemot dem kraftigtförsämras.I förra årets budgetproposition underströks som angeläget attlänsstyrelserna vid sina avgränsningar av stödberättigadeområden inom länen ser till att den utpräglade glesbygdenprioriteras. Frågan tas upp på nytt i årets budgetproposition(s. 40--41).Utskottet anser att vad som anförts i motionen inte gerriksdagen anledning att frångå de överväganden som ligger tillgrund för glesbygdsbegreppets utformning med avseende påtillämpningen av glesbygdsstödet till företag. Motionen avstyrksdärför i den aktuella delen. Det kan tilläggas att deglesbygdskommuner i som motionärerna anför somexempel, , , och , tillhör stödområde2, varför företagsetableringar i dessa kommuners centralorter istället för glesbygdsstöd kan medges lokaliseringsbidrag,lokaliseringslån, utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag.Vidare föreslår m.fl. (s) i motion A434 attGlesbygdsmyndigheten får i uppdrag att göra en översyn avstödet till glesbygdsbutikerna med hänsyn till att dessabutiker enligt motionärerna missgynnas av leverantörerna, avvilka mejerierna särskilt nämns. Motsvarande problem sägs ocksåfinnas för kiosker och bensinstationer. Även ()hävdar i motion A443 att situationen för glesbygdsbutikerna ochde små bensinstationerna har blivit allt besvärligare.Förutsättningarna för att lämna stöd bör därför stärkas.Motionären anser dessutom att bilåkandet och dess konsekvenserför glesbygden med avseende på livsmedelsinköp ocharbetspendling bör utredas.Arbetsmarknadsministern anför i årets budgetproposition attnågon större genomgång på nationell nivå av glesbygdsstödetsanvändning och effektivitet inte har genomförts sedan1980-talets mitt. Han anser att börgenomföra en sådan genomlysning av stödet till företag iglesbygder med avseende på stödets effekter, effektivitet m.m.samt med beaktande av de förändringar som kan behöva göras medhänsyn till förändrade utvecklingsförutsättningar över tiden.Utskottet har inhämtat att utvärderingen väntas bli redovisad iseptember 1993.Som utskottet ser det är det tillfredsställande att underlagkommer fram för att bedöma i vad mån förändringar iglesbygdsstödet är behövliga såväl när det gäller företagsstödetsom stödet till glesbygdsbutikerna. Vad som redovisatsinnebär att det inte är påkallat med initiativ frånriksdagens sida i enlighet med vad som begärs i de bådamotionerna, vars nu aktuella yrkanden följaktligen avstyrks avutskottet.StödområdesindelningenFör att fördela det regionalpolitiska företagsstödet och iövrigt styra samhällets regionalpolitiska insatser har vissadelar av landet klassats som stödområde. Denna metod har använtsalltsedan det regionalpolitiska stödet infördes. Villkoren förregionalpolitiskt stöd är olika beroende på omfattningen ochkaraktären av ortens problem.Riksdagen beslöt om en ny stödområdesindelning i juni 1990.Beslutet innebar att antalet stödområden begränsades från tretill två fr.o.m. . Vid sidan av inplaceringen istödområde finns -- som tidigare framgått -- möjlighet förregeringen att placera en kommun med strukturomvandlingsproblemi s.k. tillfälligt stödområde. Regeringen har dessutom möjlighetatt i orter i stödområde 2 vid omfattande strukturförändringarunder en begränsad tid besluta att högre lokaliseringsbidragskall utgå. Regeringen kan också besluta om stöd till företagutanför stödområde samt om synnerliga skäl föreligger beviljahögre bidrag än normalt.Följande kommuner är inplacerade i stödområdena 1 och 2:Län och kommunStödområde 1Norrbottens länArjeplogArvidsjaurGällivareHaparandaJokkmokkKalixKirunaPajalaÖverkalixÖvertorneåVästerbottens länDoroteaMalåSorseleStorumanVilhelminaÅseleJämtlands länBergHärjedalenKrokom, del av (Hotagen, Laxsjö, , ochAlsen)RagundaStrömsundStödområde 2Norrbottens länBoden, del av (Edefors och ), del av (Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt)ÄlvsbynVästerbottens länBjurholmLyckseleNorsjöSkellefteå, del av (Fällfors, och )VindelnJämtlands länBräckeÅreVästernorrlands länSollefteåSundsvall, del av (och )ÅngeÖrnsköldsvik, del av (Anundsjö, , )länHoforsLjusdalKopparbergs länAvestaLudvikaMalungMora, del av (och )OrsaSmedjebackenVansbroÄlvdalenVästmanlands länFagerstaNorbergSkinnskattebergÖrebro länHälleforsLjusnarsbergVärmlands länArvikaEdaFilipstadHagforsMunkforsSunneSäffleTorsbyÅrjängÄlvsborgs länBengtsforsDals-EdÅmålMed anledning av ett antal framställningar tillArbetsmarknadsdepartementet om inplacering av nya områden istödområde eller uppflyttning från stödområde 2 till 1 uttalardepartementschefen att det är viktigt att stödområdesindelningeninte ändras för ofta, särskilt som de långsiktiga problemenändras mycket långsamt. Han är därför inte beredd att nu föreslånågra ändringar i gällande stödområdesindelning, men meddelar ipropositionen sin avsikt att göra en översynav de tillfälliga stödområdesinplaceringarna och återkomma tillregeringen med eventuella förslag till förändringar.Arbetsmarknadsministern har härefter återkommit tillregeringen som beslutat att t.o.m. den 30 juni1995 förlänga inplaceringen i tillfälligt stödområde för allakommuner som är inplacerade där. Berörda kommuner ärOlofström, , , , ,, , , , ,, och Kramfors.Dessutom har regeringen beslutat inplacera följande nyakommuner i tillfälligt stödområde: , ,, , , och den del avSkellefteå kommun som är utanför det permanentastödområdet.Slutligen har regeringen beslutat att temporärtmedge förhöjd stödnivå för följande kommuner eller kommundelarsom ingår i det permanenta stödområdet 2: , ,, , , , , , ,, , , de inre delarna av ochÖrnsköldsviks kommuner, , , och de inre delarnaav kommun samt i Lyckselekommun.Stödområdesindelningen tas upp i ett stort antal motioner medyrkanden om inplacering eller ändring av inplacering av enskildakommuner eller kommundelar i stödområde. Dessutom finns i tvåmotioner vissa andra förslag som rör stödområde. Det gällermotion A443 av (), som föreslår att ordetstödområde byts ut mot det, enligt motionären, positivarebegreppet utvecklingsområde. I motion A447 av Axel Anderssonm.fl. (s), vill motionärerna ha en annan beslutsordning för atttillfälligt inplacera kommuner i stödområde. Det bör få ankommapå länsstyrelserna att besluta om inplacering i tillfälligtstödområde, eftersom länsstyrelserna har den bästa kunskapen omkommunernas situation och förutsättningar, anser motionärerna.Yrkandena om inplacering i stödområde eller ändring däravliksom yrkande om företagsstöd utanför stödområde framgår avföljande uppställning:Kommuner Motioner FörslagNorrbottens länÄlvsbyn, A424 av () 1Boden, del av (Edeforsoch ),, del av (Mark-bygdens kyrkobokfö-ringsdistr. )länBräcke () A406 av () 1Hela A452 av och 1Ingrid (c, m)länSollefteå A442 av () 1Örnsköldsviks kust- A442 av () 2församlingarÖrnsköldsvik, del av A442 av () 1(Anundsjö, ,och Trehör-ningsjö)och A461 av och tillfälligtJan (c, kds) stödområde (1)länOvanåker A447 av Axel m.fl. (s) 2Övriga kommuner i A447 av Axel m.fl. (s) tillfälligtHälsingland stödområdeOvanåker, , A472 av () tillfälligtSöderhamn och A478 av () stödområdeNordanstig (förlängn), del av A478 av () tillfälligt(och ) stödområdeÖrebro länHällefors och Ljus- A409 av () 1narsbergLindesberg A409 av () 2(ochRamsbergs förs. ), Ljusnars- A410 av m.fl. (s) 2berg, , , ochAskersundKarlskoga och Deger- A414 av () 2forsVärmlands länÅrjäng och av m.fl. tillfälligt(c, m, fp, kds) stödområde (1)länGagnef A411 av () 2Vansbro, och A411 av () 1ÄlvdalenSkaraborgs länKarlsborg A465 av och företagsstödCarl-Johan () utanför stöd-A476 av m.fl. (s) områdeA455 av m.fl. (c,m, kds)länKarlshamn (A408 av m.fl.(s) tillfälligtindustriområde) A421 av () stödområdeSölvesborg A421 av () tillfälligtA428 av () stödområdeRonneby och A421 av () tillfälligtA469 av m.fl. (s) stödområde(förlängn. )länGotland A449 av () 2Gotland A453 av och 2 ellerBengt Kronblad (s) tillfälligtstödområdeUtskottet tar först upp förslaget i motion A443 angåendeändrad beteckning på stödområde. I viss mån likartadeyrkanden behandlades av utskottet i tidigare betänkanden(1989/90:AU13, 1990/91:AU13) och därvid avvisades en ändring.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr.1989/90:346, 1990/91:282). Utskottet kan inte heller nu finnatillräckliga skäl för att ändra beteckningen på stödområde.Motionen avstyrks därför i aktuell del.Vad härefter angår förslaget i motion A447 om ändradbeslutsordning för inplacering i tillfälligt stödområde fårutskottet anföra följande. Det är viktigt att det görs ennationell bedömning av vilka kommuner som är mest utsatta ochdärmed skall prioriteras. Mot denna bakgrund avstyrks motionen imotsvarande del.Utskottet konstaterar beträffande yrkandet i motion A410 attLjusnarsberg och redan är placerade i stödområdet 2.När det gäller förslagen om ändringar i stödområdesindelningenhar utskottet vid tidigare behandling av likartademotionsyrkanden hänvisat till sin grundläggande uppfattning attstödområdesindelningen inte bör ändras för ofta. Mot en sådanbakgrund har utskottet avstyrkt behandlade motionsyrkanden omändringar i stödområdesindelningen.Det är uppenbart att det rådande arbetsmarknadsläget försvårarsituationen i de kommuner som nämns i motionerna liksom förövrigt i stora delar av landet. Arbetslöshetstalen talar sitttydliga språk. Utskottet anser emellertid liksom regeringen attde långsiktiga problemen måste vara avgörande för stödområdetsavgränsningar, bl.a. för att underlätta planeringen för företagoch myndigheter. Av den anledningen anser utskottet att någraändringar i den permanenta stödområdesindelningen inte bör görasnu.Vad slutligen gäller yrkanden om inplacering i tillfälligtstödområde m.m. noterar utskottet att regeringen helt nyligenfattat beslut om fortsatt inplacering i tillfälligt stödområdeav de kommuner som redan är där, att ytterligare ett antalkommuner eller delar av kommuner genom regeringsbeslutet den 7april har placerats i tillfälligt stödområde samt att förhöjdbidragsnivå har medgetts åtskilliga kommuner.Flera av de motionsyrkanden som redovisats ovan har därmedtillgodosetts.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A406, A408,A409, A410, A411, A414, A421, A424, A428, A442, A447, A449,A452, A453, A455, A461, A465, A467, A469, A472, A476 och A478,i förekommande fall i motsvarande delar.Insatser för kvinnorI gav regeringen ochteknikutvecklingsverket () i uppdrag att utarbeta etthandlingsprogram för att främja kvinnors företagande i detregionalpolitiska stödområdet. Det ingick i uppdraget ingick attanalysera villkoren för de kvinnliga företagarna. I oktober 1992redovisade ett förslag till handlingsprogram.Genom beslut gav regeringen iuppdrag att genomföra ett handlingsprogram som skall främjakvinnors företagande i det regionalpolitiska stödområdet.Programmet har sin bakgrund i den analys av möjligheter ochhinder för kvinnors företagande som redovisat. I uppdragetingår bl.a. att skall verka för att rådgivning lämnas avkommuner och regionala utvecklingsfonder m.fl. till kvinnor somvill starta företag. Olika medel bör prövas för att underlättaoch stimulera kvinnors företagande. Som exempel angesupprättande av en pool med lämpliga kandidater förstyrelseuppdrag, stipendier och utbildning i företag.Den föreslagna verksamheten skall pågå . harfått sin medelsram utökad med för attgenomföra programmet.NUTEK:s förslag till förändringar avseende beskattning,forskning, förbättrad statistik m.m. bereds vidare i resp.departement.I ett antal motioner föreslås åtgärder som speciellt tar siktepå kvinnors situation i olika delar av landet.Socialdemokraterna vill i sin motion A267 använda en del avden ökning av länsanslaget som de föreslår till att stödjakvinnligt företagande i hela landet. Som ett exempel på stödtill kvinnligt företagande nämns inrättandet av ettkunskapscentrum vid varje länsstyrelse. Ett sådant centrumskulle kunna finnas i avvaktan på att de förslag till åtgärdersom har lagt fram leder till konkreta åtgärder.För att få en effektiv samordning av aktiviteter inom dettaområde, för att sprida information och ha ett effektivterfarenhetsutbyte bör dessutom ett centralt kunskapscentruminrättas vid , anser motionärerna.Även i motion A810 av m.fl. (s) föreslåsinrättandet av ett sådant centralt centrum.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi212 en uppräkning avlänsanslaget med och anser att det i denprojektverksamhet som bedrivs är särskilt viktigt att bl.a.lyfta fram åtgärder till stöd för kvinnor.I motion A213 av m.fl. (m, fp, c, kds) villmotionärerna ha åtgärder för att främja kvinnligt företagandeoch hänvisar till det handlingsprogram som har lagt fram.Det är särskilt nödvändigt att åtgärderna kommer läntill del. Särskilt för kvinnlig vårdpersonal bör möjligheternaatt starta eget inom vård och omsorg öka.I sex ytterligare motioner begärs tillkännagivanden omsärskilda åtgärdsprogram för kvinnor i skilda delar av landet.Det gäller följande motioner: A215 av ()som vill ha ökade insatser för kvinnor i , A438 avMarianne m.fl. (s) som begär ett åtgärdsprogram förkvinnor i , A471 av m.fl. (s) somvill ha åtgärdsprogram för kvinnor i , A442 av SiggeGodin m.fl. (fp) som vill ha speciella satsningar för kvinnorsföretagande och sysselsättning i och , A405 avBritta Bjelle (fp) som efterlyser ett program för kvinnor iNorrbotten och A806 av m.fl. (fp) som begär etttillkännagivande om fler arbetstillfällen för kvinnor iglesbygd.Utskottet tar i detta sammanhang upp motion A807 av MargittaEdgren m.fl. (fp) om andelen kvinnor i statliga och regionalaorgan i . Motionärerna vill att regeringen uppmanarsamtliga länsstyrelser att följa upp hur jämställdheten harutvecklats i länens olika beslutsorgan.Utskottet gör följande bedömning av de ovan redovisademotionsförslagen om lokalt och centralt kunskapscentrum.Frågan om vid varje länsstyrelse harbehandlats i utskottets yttrande till bostadsutskottet(1992/93:AU3y). Som utskottet då uttalade i samband medbehandlingen av ett antal motioner, bl.a. ett motionsyrkandefrån Socialdemokraterna () med förslag om ett sådant organvid varje länsstyrelse, skall länsanslaget inte användas tillatt inrätta permanenta organ. Däremot finns det inget somhindrar att dessa medel används till sådant sommotionärerna föreslår så länge en verksamhet bedrivs somprojekt. Utskottet kommer senare att ta ställning till denbegärda medelsökningen av länsanslaget.Även vill, enligt de synpunkter som förs fram imotion Fi212, använda medel från länsanslaget tillprojektverksamhet som riktar sig till stöd för kvinnor. uppfattning är det som utskottet uttalat ingetsom hindrar att så sker. Frågan om den medelsökning, som begärs,kommer utskottet att ta ställning till senare i framställningen.Den användning av länsanslaget som föreslås i motionernaA267 och Fi212 bör mot bakgrund av vad sålunda anförts intepåkalla någon åtgärd. Motionerna avstyrks därför iaktuella delar.Beträffande frågan om ett centralt somföreslås i motionerna A267 (s) och A810 (s) anser utskottet attdet redan i det uppdrag som har ingår deuppgifter som motionärerna föreslår att ett centraltkunskapscentrum skall ha. Utskottet vill dessutom peka på attGlesbygdsmyndigheten har fått föratt satsa på olika projekt riktade till kvinnor. Mot dennabakgrund avstyrks motionerna A267 och A810 i berörda delar.Vad härefter gäller motionerna A213 (m), A215 (c), A405 (fp),A438 (s), A442 (fp), A471 (s) och A806 (fp), som alla vill hanågon form av åtgärdsprogram för kvinnor i skilda delar avlandet, får utskottet anföra följande.Under de senaste tre riksmötena har utskottet ingåendebehandlat förslag om åtgärder för att förbättra kvinnornasmöjligheter att bo och verka på landsbygden samt kvinnligtföretagande i stödområdena, senast i sitt av godkändabetänkande /92:AU13. Utskottet har därvid framhållit hurnödvändigt det är att kvinnors tillgång till arbete, service,kultur och fritid blir likvärdig i hela landet. Utskottet görsamma bedömning i dag.Beträffande kvinnors och mäns andel i arbetskraften samtsysselsättningsgrad och arbetslöshet lämnas följande informationom situationen jämfört med motsvarande tidpunkt1992.Arbetskraften (i procent av befolkningen )Februari1992 1993Totalt 80,8 78,8 (-2,0)Män 82,9 80,7 (-2,2)Kvinnor 78,7 76,8 (-1,9)Som framgår av siffrorna har kvinnors andel av arbetskraftenunder den aktuella perioden minskat med 1,9 procentenheterjämfört med mäns 2,2.Sysselsatta (i procent av befolkningen )Februari1992 1993Totalt 77,2 73,0 (-4,2)Män 78,2 73,5 (-4,7)Kvinnor 76,1 72,5 (-3,6)Minskningen är således större för män än för kvinnor -- 4,7procentenheter jämfört med kvinnors 3,6.Arbetslösa (i procent av arbetskraften)Februari1992 1993Totalt 4,4 7,3 (+2,9)Män 5,6 8,9 (+3,3)Kvinnor 3,1 5,6 (+2,5)Arbetslösheten har således ökat med 3,3procentenheter för män, medan motsvarande siffra för kvinnor är2,5.Utskottet kan dessutom informera om att av antalet personersom arbetade deltid (975 300) var 796 400kvinnor.Den nuvarande lågkonjunkturen har inte drabbat kvinnor i sammautsträckning som män. Arbetslösheten är, som framgått ovan,lägre bland kvinnor än bland män. Orsaken härtill är att män ihögre utsträckning än kvinnor arbetar i konjunkturkänsligasektorer. Nedgången i industrisysselsättningen har under de tresenaste åren varit dramatisk. Inom den offentliga sektorn, därmer än hälften av kvinnorna arbetar, stagnerade sysselsättningenförst för att därefter minska. kanminskningen fortsätta till följd av krav på besparingar ochstrukturförändringar.Utskottet har i avsnittet Regionalpolitikens allmännainriktning uttalat sin oro över utvecklingen inom den offentligasektorn och därvid särskilt pekat på att indragningarna kankomma att drabba kvinnorna särskilt hårt, eftersom de till stordel har sin försörjning inom denna sektor.Även inom den privata sektorn kan strukturella förändringarleda till att arbetstillfällen för kvinnor går förlorade.Det är viktigt att man på central och lokal nivå är uppmärksampå att negativa effekter kan uppstå och att åtgärder vidtas föratt söka förebygga dessa.Genom det nya statsbidragssystemet har kommunerna fått ökadfrihet att välja de bästa lösningarna och avväga olika insatserefter behov och förutsättningar. Detta innebär emellertid inteatt neddragningar kan undvikas men de kan ske på olika sätt.Även om omstruktureringsproblemen inom såväl offentlig somprivat sektor kan komma att medföra problem finns det ävenpositiva inslag i bilden. Kvinnor har bättreutbildningsnivå . Detta bör kunna öppna möjlighetertill kompetensutveckling och karriärmöjligheter. Erfarenhetervisar också att kvinnor är mer flexibla än män när det gällerarbetstider och arbetsuppgifter. De bör därför ha lättare än mänatt hitta nytt arbete.Den pågående processen inom den offentliga sektorn kan medföraatt kvinnor nu får en anledning att pröva andra delar avarbetsmarknaden, starta egen verksamhet exempelvis, ellerutbilda sig vidare.Utskottet vill först peka på några av de möjligheter som stårtill buds inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Arbetsmarknadsverket disponerar för innevarande budgetår 450miljoner kronor för s.k. otraditionella insatser. Vidanvändningen av dessa medel skall särskilt kvinnors ochungdomars behov uppmärksammas. Här bör också påpekas den rollarbetsförmedlingarna har att medverka till att kvinnorna breddarsin kompetens för att på så sätt kunna hävda sig i konkurrensenom arbetstillfällena.Utbildningsvikariaten bör nämnas i detta sammanhang. Med dettasystem ges möjligheter att höja och bredda kompetensen hos deanställda, en omständighet som är särskilt betydelsefull förkvinnor på en framtida arbetsmarknad där bredd och kompetens kanvara avgörande i konkurrensen om arbetstillfällena.Det s.k. starta-eget-bidraget ger arbetslösa möjlighet attstarta egna företag. En undersökning som gjorts i fyra län visaratt drygt en tredjedel av de företag som berörs i rapporten hadestartats och drevs av kvinnor. Starta-eget-bidraget kan ävenbeviljas den som vill bedriva verksamhet på deltid.Den växande servicesektorn innebär möjligheter för kvinnor. Idetta sammanhang kan den arbetsmarknadspolitiska åtgärdenArbetslivsutveckling (ALU) innebära ett medel för kvinnor attpröva olika former och finna nya lösningar förserviceverksamhet.Utskottet vill härefter peka på möjlighet till avknoppningfrån offentlig verksamhet. Att en avknoppning kommer till ståndfrån offentlig verksamhet innebär inte utan vidare att antaletarbetstillfällen ökar. Men den blir ett alternativ tillsysselsättning inom en krympande offentlig sektor och kan därmedutgöra ett komplement till den offentliga verksamheten.Även om det i dagens läge kan vara svårt att göra inbrytningarpå mansdominerade arbetsområden får man inte släppa det målet ursikte. Kvinnor finns representerade i alla yrken, men bådemän och kvinnor är koncentrerade till ett begränsat antal yrken.Koncentrationen är dock större för kvinnor. Satsningar påutbildning, alltifrån och uppåt är av stor betydelsei detta avseende.