bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — Avsammanlagt har avsattstill bidrag till uppbyggnaden av ett miljöanpassat energisystemi , för åtgärdsprogrammet förÖstersjön och för kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbete med de baltiska staterna och Ryssland.I regeringens proposition 1992/93:179 om åtgärder motklimatpåverkan m.m. föreslås att drygt 230 miljoner kronoravsätts för ytterligare ett antal miljöinsatser i Central- ochÖsteuropa under /94. Av tablå som återfinns sombilaga till detta betänkande framgår hur dessa medel, jämteandra större statliga insatser i somfinansieras under andra huvudtitlar än ,fördelas på olika poster.Även inom ramen för det s.k. Storkalottsamarbetet, som nubörjat få fastare former, kommer miljöproblemen, bl.a. i Barentshav, att få hög prioritet. Också kärnsäkerhetssamarbetetförutses fortsätta. är engagerat i detta såvälmultilateralt (inom bl.a. den s.k. G24-gruppen) som bilateralt,t.ex. vid Ignalinaverken i Litauen.Utskottet konstaterar vidare att miljöaspekterna även ingårsom en integrerad del i de multilaterala institutionernasverksamhet. Detta är särskilt betydelsefullt när det gäller deomfattande insatser som görs eller förbereds inom energisektorn.Genom den energieffektivisering som dessa projekt resulterar ikan betydande miljöförbättringar åstadkommas. Enligt vadutskottet inhämtat genomförs även en mängd andra åtgärder som ärspecifikt inriktade på miljöproblem, t.ex. programmet för attrena . I bl.a. har spelat en centralroll inom miljösektorn. Det nordiska miljöfinansieringsbolaget(NEFCO) ställer riskkapital till förfogande förmiljöinvesteringar som är av nordiskt intresse i Östeuropa.Därmed anses yrkande 6 i motion U258 (v) besvarat.Sveriges samarbete med har pågått . Utskottet noterar att en fortlöpande utvärdering därvidäger rum, såväl i de verkställande myndigheternas regi som, dåsärskilda skäl föreligger, på regeringens uppdrag. Detsistnämnda har varit fallet i fråga om , varom en utredningnyligen har överlämnats till regeringen. Utskottet noterar attpropositionen föreslår en utvärdering av insatserna genomfolkrörelser och enskilda organisationer. En mer grundläggandeöversyn av vårt samarbete med och dessorganisation är enligt utskottets uppfattning påkallad.2. Samarbetsformer och samarbetskanaler.Stöd via BITS, SIDA, , SI och BIPPropositionen (s. 223--229)Under anslaget G 1. Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa finns medel anvisade för stöd till Central- ochÖsteuropa genom BITS, , och (). Vidare finns medel avsatta för det baltiskainvesteringsprogrammet, multilateralt stöd, suveränitetsstödsamt, under anslagsposten Övriga myndigheter, samarbete påkärnsäkerhets- och strålskyddsområdet.Det svenska suveränitetsstödet till , ochLitauen syftar till att ge de baltiska staterna förbättradkontroll över sina territorier och ökade förutsättningar attskydda sina demokratiska strukturer. Programmet innefattarbidrag till uppbyggandet av säkerhetspolitiskt kunnande i formav utbildning, rådgivning och stöd till säkerhetspolitiskforskning. De svenska fackmyndigheterna kanaliserar insatser iform av såväl utbildning som utrustning på områden somkustbevakning, tull- och polisväsende, räddningstjänst,totalförsvar samt utrikesförvaltning. Detta program, som är högtprioriterat av balterna, kommer att fortsätta att vara en viktigdel i samarbetet.Det inledda stödet med att bygga upp företagskontakter mellanSverige och de berörda länderna bör fortsätta. Dennäringslivsfrämjande verksamheten kanaliseras huvudsakligen viaSwedecorp. Ett vittförgrenat nät av affärsrelationer innebärkunskapsöverföring på praktisk nivå avseende marknadsekonominsprinciper och funktioner. ges affärstillfällen försvenska företag. tog de nordiska länderna beslut ominrättande av ett baltiskt investeringsprogram (BIP) om ca 800miljoner kronor för finansiering av stöd till småoch medelstora företag. Programmet genomförs av Nordiskainvesteringsbanken, Nordiska projektfonden och Europeiskautvecklingsbanken (). Programmet, som också står öppet fördeltagande av andra västländer, kommer att spela en viktig rolli detta sammanhang.Ett stort behov av mer generell överföring av kunskaperföreligger vid sidan av företagskontakterna. De svenskasatsningarna på detta område, som huvudsaklingen kanaliseras viaBeredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete,BITS, bör därför fortsätta. Efterfrågade insatser, särskilt iform av utbildning och rådgivning, har alla det gemensamt att deunderstödjer och förstärker reformprocessen. Stora behovföreligger av investeringar i industri och infrastruktur istort. Tekniskt bistånd som ges i form av t.ex. förstudier avplanerade, ofta större investeringsprojekt bör såvitt möjligtknytas till den senare finansieringen. På grund av beloppensstorlek måste denna i flertalet fall komma från deinternationella finansiella institutionerna.Bland olika enskilda organisationer och folkrörelser finns ettstort intresse att medverka till stöd för verksamhet i Central-och . av denna typ av stöd medverkartill uppbyggnaden av olika slags organisationer imottagarländerna och kan därmed ha en positiv utvecklingseffekt.Via () förmedlas insatser syftande tillbl.a. kunskapsuppbyggnad, ett ökande kulturutbyte och ettväxande samarbete på den högre utbildningens och forskningensområde.Medlen till regeringens disposition för /94avses bl.a. användas till fördjupning av de kontakter sometablerats mellan svenska departement och myndigheter och derasmotsvarigheter i länderna i . komma att finansiera insatser som ännu intekan identifieras som konkreta projekt t.ex. avseende samarbetemed nordvästra och Storkalotten.Då en del av insatserna som finansieras inom anslaget är avflerårig karaktär begär regeringen bemyndigande attunder /94 få göra utfästelser om högst 1 miljardkronor avseende /95.Sammantaget fördelar sig programmet för Central- och Östeuropapå följande poster:Anslaget G 1Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 200 000 000Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) 45 000 000Styrelsen för internationellt näringslivs-bistånd () 80 000 000Svenska institutet (SI) 45 000 000Övriga myndigheter 25 000 000Baltiska investeringsprogrammet (BIP) 50 000 000Övrigt multilateralt stöd 90 000 000Till regeringens disposition 55 999 000Suveränitetsstöd 50 000 000-----------------------------------------------------------Summa 640 999 000Anslaget G 2 1 000Anslaget G 3 230 000 000Summa kronor 871 000 000Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U251 kritiseraspropositionens förslag för att vara en tom ram utan tydligtangivande av hanteringsformer eller ändamål. Enligt motionärernaleder nuvarande ordning till att projektförslag från angelägnasvenska samarbetspartner samlas på hög på ansvarigt statsrådsbord. Ansvarsförhållandena är oklara, hävdar de. Utan mål ochstrategi kan inte de svåra prioriteringar som bristen påresurser tvingar fram göras på ett rimligt sätt. I motionenanförs att östsamarbetet måste gås igenom och ges en nyinriktning (yrkande 6). Motionärerna anser att regeringen hyseren avog attityd till BITS, vars tekniska samarbete utgör dencentrala formen för kunskapsutvecklande och kapacitetshöjandeinsatser på i stort sett alla områden. I motion U251 (s),yrkande 8, föreslås att BITS anslag ökas med 50 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit. SIDA föreslås få 50 miljonerkronor för insatser genom folkrörelser och enskildaorganisationer (yrkande 9). föreslås få 30miljoner kronor (yrkande 11), samtSwedfund (yrkande 13). Imotionens yrkande 10 föreslås att demokratifrämjandefolkrörelsebistånd prioriteras ytterligare. Tillsammans med deyrkanden som behandlas senare i betänkandet fördelar sigförslagen enligt motion U251 (s) på följande sätt:Kunskapsutvecklande biståndgenom BITS 250 mkrFolkrörelser, enskilda organisa-tioner genom SIDA 50Kulturutbyte, stipendier m.m.genom 30Näringslivsbistånd, främstgenom /60Multilaterala insatser 70Finansiellt stöd(ej angivet; i motionen begärs ytterligare underlag)I motion U222 (fp) anförs att de myndigheter som har attförmedla delar av det svenska Central- och Östeuropastödet intealltid kan agera effektivt till följd av en uppsplittradbiståndsadministration och bristen på övergripande styrning ochmålformulering. I motionen begärs att regeringen skall utarbetasåväl en politisk som en administrativ strategi för detfortsatta svenska stödet till på ettsådant sätt att villkor för stödet kan tydliggöras för såvälsvenska intressenter som berörda mottagare.I motion U258 (v) framhålls betydelsen avkunskapsutbyte via kommunalt vänortsutbyte (yrkande 11). Partietanser att delar av de medel som vill återföratill kommunerna från staten bör användas till att stärkavänortssamarbetet. I motion (U258) konstaterasvidare att intresset för bistånd till är stort bådehos allmänheten och inom frivilligorganisationerna. I yrkande 13föreslås att SIDA anvisas utöver vadregeringen föreslår, eller således totalt ,för projektbidrag som rör kunskapsöverföring ochorganisationsuppbyggnad via enskilda organisationer. I yrkande14 föreslås att bör få det anslag det begärt,dvs. mer än vad regeringen föreslår, ellersåledes 50 miljoner kronor.I motion U277 (s) redovisas flera exempel påutvecklingsprojekt i främst där kommuner, företag,enskilda och organisationer är engagerade. I motionen anförs attkommunallagen dock begränsar kommunernas möjligheter att stödjadylika utvecklingsprojekt med hjälp av skattemedel. Motionärernaföreslår att det inom ramen för Östeuropabiståndet skall finnasutrymme att kanalisera stöd till utvecklingsprojekt i Östeuropasom initieras av enskilda kommuner, landsting, föreningar ochföretag. I motion U272 (c) konstateras att behovet avkunskapsöverföring och andra former av stöd är stort såväl iBaltikum som i . är arbetslösheten hög i Sverige.Motionärerna föreslår att biståndsinsatser i nämnda länder börkunna genomföras i form av beredskapsarbete eller liknande.Motion U211 (fp, s, m, c, kds, nyd) berör möjligheten förbefattningshavare från att inom ramen fördemokratiserings- och utvecklingssträvandena kunna studera hurt.ex. motsvarande institutioner fungerar i . Motionärernaföreslår -- bl.a. med hänvisning till de inblandade beloppensringa storlek -- att länsstyrelse eller annat regionalt organskall tilltros uppgiften att fördela biståndsmedel för sådanainsatser. I motionen föreslås att BITS anslag bör belastas förändamålet.I motion U210 (s) föreslås att någon form av riskkapital ellermjuka lån borde ställas till förfogande för inledande av svenskaföretags kontakter med (yrkande 1). Motionären anseratt detta riskkapital borde kunna förmedlas lokalt av berördlänsstyrelse (yrkande 2). Frågan om riskkapital/mjuka lånbehandlas även i avsnitt 4 i betänkandet.I motion U642 (s) konstateras att en av grundtankarna bakomden deklaration om samarbete i somundertecknades i är att pröva en nymodell för utrikespolitiskt samarbete. Enligt denna modell blirregionen själv den främsta drivkraften i samarbetet. Avsiktenmed den nya uppläggningen är att få till stånd en snabbareutveckling och bättre totaleffekt av insatta resurser än enmodell där regionen inte engageras på motsvarande sätt.Motionärerna anför att den nya samarbetsmodellen gör detnaturligt att ge i en centralfunktion i kanaliseringen av biståndsinsatser inomBarentsregionen, snarare än att på traditionellt vis kanaliserastödet via BITS, , SIDA och Svenska institutet.Motionärerna föreslår att i länanvisas för insatser inom sombidrar till att förverkliga de mål som överenskommits iKirkenesdeklarationen.I motion 218 (s) framhålls att en demokratisksamhällsutveckling är ett av huvudmålen för den svenskabiståndspolitiken. Motionären anser att ochriksdagspartierna har speciell kompetens och goda möjligheteratt göra direkta och konkreta insatser för att utveckla dedemokratiska institutionerna i . Imotionens första yrkande föreslås därför att ett särskilt anslagur biståndsbudgeten inrättas på för denkommande treårsperioden. Medlen föreslås ställas till riksdagensförfogande för stöd till parlamenten i ,inkl. I motionens yrkande 2 föreslås att börtillsätta en särskild delegation för att analysera behoven avstöd och i samarbete med resp. parlament initiera projekt samtförmedla medel ur det föreslagna anslaget.I motion U226 (s) anförs att kooperationen kan bli ett viktigtalternativ i den privatiseringsprocess och övergång tillmarknadsekonomi som pågår i . Projekt som integrerardemokrati och affärsverksamhet får inte stupa, framhålls det imotionen, på att SIDA och BITS, som svarar för var sin del iÖsteuropabiståndet, inte förmår att samfinansiera projekt somkräver detta. Motionärerna föreslår därför att medel frånbiståndsanslaget bör utgå för att stödja kooperativa och andrafolkrörelseföretag i de forna socialistländerna i (yrkande 1).Även i motion U223 (kds, s, m, fp, c) framhålls värdet avfolkrörelsekontakter med . I yrkande 1 föreslås attåtgärder vidtas som stimulerar dylika kontakter avfolkrörelsekaraktär, t.ex. organisationer inomnykterhetsrörelsen. I motionens yrkande 2 anförs att samarbetesärskilt med de baltiska staterna bör prioriteras härvidlag.UtskottetUtskottet har i tidigare betänkanden (senast 1991:92:UU16)konstaterat att det varit en fördel att på ett nyttverksamhetsområde snabbt kunna utnyttja den kompetens ocherfarenhet av bistånd och kunskapsöverföring som finns inomexisterande biståndsorgan som BITS, SIDA, , m.fl. Utskottet noterar att den största delen av debilaterala medlen alltjämt förutsätts bli kanaliserade genomdessa organ. Några administrativa fördelar ellersamordningsvinster har enligt vad utskottet inhämtat ej hellerstått att finna genom inrättandet av ett nytt organ. Samarbetetgenom myndigheter innebär att endast i mycketbegränsad omfattning skall befatta sig med bedömningar avenskilda projektförslag. Bedömningarna skall göras där ansvaretför verkställandet ligger, utifrån de övergripande riktlinjersom formulerats för samarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet har tidigare understrukit vikten av att regeringensöstsamordnare och dennes sekretariat likväl ges en ställning somgör det möjligt att tillse att de olika delarna av det statligaöstsamarbetet ligger inom ramen för en övergripandeÖsteuropapolitik.Utskottet vidhåller denna bedömning. kommerytterligare erfarenheter av samarbetet att ge möjlighet till enutveckling av formerna för den administrativa styrningen ochberedningen. I detta sammanhang vill utskottet också framhållabehovet av resurser för information från regering ochmyndigheter till både allmänheten och engagerade svenskaintressenter i det svenska östsamarbetet.Utskottet har ingen erinran mot den fördelning av anslaget G 1på olika poster för olika ändamål och samarbetsformer somföreslås i propositionen. I propositionen anges attmedelsbehovet för (totalt )inkluderar medel för att etablera en handelshögskola i noterar att regeringen avser återkomma tillriksdagen i anledning av detta projektförslag.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 6, 8, 9, 11 och13 i motion U251 (s), yrkandena 13 och 14 i motion U258 (v) samtmotion U222 (fp).I motion U218 (s) föreslås att ett särskilt anslag på 50miljoner kronor skall utgå ur biståndsbudgeten för den kommandetreårsperioden och ställas till förfogande för stödtill parlamentet i (yrkande 1). I yrkande2 begärs att skall tillsätta en särskild delegationför att med de anvisade medlen utveckla samarbetet med denationella parlamenten.Som påpekas i motion U218 (s) har under några århaft intensiva kontakter med både politiker och tjänstemän i denya staterna i . Ett enligt utskottetsuppfattning värdefullt samarbete, omfattande såväldelegationsutbyte och studiebesök som visst stöd i form avutbildning och utrustning, har utvecklats mellan och de nationella parlamenten, särskilt i Baltikum.Utskottet noterar att det pågående treårsprogrammet föröstsamarbetet ger hög prioritet åt att även på andra sätt stärkademokratiseringsprocessen i . Insatser hargenomförts avseende bl.a. demokrati och vad gällerbeslutsfattande på såväl lokal som regional nivå. Vidare lämnasstöd på lagstiftnings- och rättsområdet genom bl.a.Justitiedepartementet och . Särskilda medeldisponeras av för insatser för att främjautvecklingen avseende de mänskliga rättigheterna i Östeuropa.Utskottet utgår från att dessa samarbetsformer kommer attfortsätta att utvecklas och fördjupas. Utskottet anser dock inteatt det finns anledning att omdisponerabudgetförslaget för att tillgodose motionärens önskemål.Därmed avstyrks yrkande 1 i motion U218 (s). Som en konsekvensav detta ställningstagande anser utskottet att yrkande 2 imotion U218 (s) besvarats.Utskottet har tidigare konstaterat (1991/92:UU16) att detfinns anledning att i någon mån koncentrera de svenskainsatserna till områden som är centrala för samarbetetshuvudsakliga mål, dvs. konsolideringen av demokratins ochrättsstatens institutioner, införandet av en fungerande ochsocialt inriktad marknadsekonomi samt åtgärder för att förbättramiljön. Det innebär i första hand stöd till centraladministration och lagstiftning, företags- ochnäringslivsutveckling i syfte att stimulera företagande, inkl.familjejordbruk, samt samarbete i fråga om forskning och högreutbildning. Med en viss koncentration av det svenska stödet kaneffektiviteten öka i takt med att samarbetet utvecklas pågrundval av fördjupade erfarenheter och växande kunskaper fråncentrala områden. Utskottet välkomnar den prioritering avresurser för miljöinsatser som kommer till uttryck ipropositionen, dels under fjortonde huvudtiteln, dels i så måttoatt BITS förutsätts fortsätta få ekonomiskt utrymme för ettantal miljöprojekt.Utskottet finner att vissa motionsförslag beträffandesamarbetets inriktning och former redan i större eller mindreutsträckning kan tillgodoses genom det pågående eller planeradesamarbetet, i första hand genom de medel som kanaliseras viaBITS och SIDA. Det gäller i första hand följande förslag:I motion U251 (s), yrkande 10, samt i motion U258 (v), yrkande11, föreslås förstärkta resurser för kunskapsöverföring viafolkrörelser. I motion U226 (s), yrkande 1, föreslås ettomfattande bilateralt stöd till den kooperativa rörelsensutveckling och utvecklingen av andra folkrörelseföretag. Imotion U223 (kds, s, m, fp, c) föreslås att kontakter mellannykterhetsorganisationer samt andra socialt inriktadeorganisationer i och de baltiska staterna bör stödjasinom ramen för de medel som avsatts för samarbetet med Central-och . I motion U277 (s) föreslås att ökade resurser gestill enskilda kommuner, landsting, föreningar och företag för avdessa organ initierade utvecklingsprojekt i . I motionU211 (fp, s, m, c, kds, nyd) föreslås att BITS skall avsättamedel till länsstyrelser eller annat regionalt organ för attstödja enskilda eller grupper av baltiska medborgare som villstudera svenska institutioner eller till svenskar som villöverföra kunskap till . I motion U642 (s) föreslås attLänsstyrelsen i skall ges en central funktion ikanaliseringen av biståndsinsatser inom Barentsregionen.Utskottet konstaterar att folkrörelser och andra enskildaorganisationer, liksom landsting och kommuner spelaren viktig roll i kunskapsöverföringen och erfarenhetsutbytet medCentral- och . Nedan ges några exempel:Svenska institutet ger resebidrag för studiebesök i bådariktningarna samt för östeuropeiska experters deltagande ikurser och konferenser. Målgruppen är högre befattningshavareoch andra personer av betydelse för kunskapsuppbyggnaden inomsamhällsliv, utbildning och forskning i vårt närområde. Ansökankan göras av svenska institutioner, t.ex. myndigheter,folkrörelser, föreningar m.m.BITS har avsatt för vänortsamarbetemellan svenska och baltiska kommuner. Medlen förvaltas avKommunförbundet. Bidrag kan lämnas till projekt, resor ochstudiebesök.4 miljoner kronor har avsatts för att stödja enförsöksverksamhet avseende regionalt samarbete genomlänsstyrelserna med regionala organ i och Lettland.Samarbetet syftar till kunskapsöverföring avseende regionalförvaltning och regional utveckling. Medlen, som förvaltas avBITS, belastar dels anslag (2,5 miljonerkronor), dels anslag (1,).BITS disponerar medel som kan användas för kunskapsöverföringinom t.ex. byggsektorn. Erfarenheterna av samråd på området harvisat att konkreta byggnadsinsatser som regel måste föregås avfastighetsplanering och -registrering för att bl.a. fastställaäganderätt till mark och byggnader. Genom BITS finansieras i dagflera sådana insatser i . Insatserna utförs avLantmäteriverket. För infrastruktursatsningar ärfinansieringsbehoven ofta så omfattande att multilateralt stödmåste till. Utskottet noterar att aktivt deltar iarbetet att stärka och den Europeiskautvecklingsbankens engagemang i Central- och Östeuropa.Nykterhetsorganisationer kan liksom andra enskildaorganisationer få bidrag från SIDA för samarbete med sinamotsvarigheter i . SIDA har beviljat medeltill ett antal projekt som syftar till att stärkanykterhetsorganisationerna i de baltiska staterna. BITS och SIDAhar beviljat ett antal projekt i syfte att främja utvecklingenav kooperativa företag och organisationer i Central- ochÖsteuropa.I budgetpropositionen föreslås vidare att 55 999 000 kravsätts till regeringens disposition för insatser som idagsläget ännu inte kan identifieras som konkreta projekt.Därmed finns möjlighet att finansiera angelägna projekt somförväntas bli aktuella , t.ex. inom ramen förBarentsrådets verksamhet. Enligt vad utskottet inhämtat förutseslänsstyrelsen spela en central roll i rådet. Det kan dock enligtutskottets uppfattning ännu vara för tidigt att fastslå i vilkenexakt form stödet till det framväxande Barentssamarbetetlämpligast bör ges.Frågan om kommunernas möjligheter att medelst skattemedelstödja utvecklingsprojekt i t.ex. är enligt vadutskottet erfarit föremål för en utredning inomramen för en översyn av den kommunala demokratin. , som förväntas avlägga sittslutbetänkande , har av regeringen fått iuppdrag att se över bestämmelserna om tjänsteexport ochundersöka förutsättningarna för kommunalt bistånd till länder ibehov av humanitärt stöd. Mot bakgrund av kommunernas ochlandstingen växande intresse för internationella frågorundersöker kommittén, enligt vad utskottet inhämtat,möjligheterna att föreslå förändringar i den kommunalalagstiftningen som bl.a. skulle underlätta för kommunerna attbedriva tjänsteexport utan dagens krav på att först erhållaregeringens dispens härför.Därmed anser utskottet att motion U211 (fp, s, m, c, kds,nyd), motion U642 (s), motion U277 (s), yrkandena 1 och 2 imotion U223 (kds, s, m, fp, c), yrkande 1 i motion U226 (s),yrkande 11 i motion U258 (v) samt yrkande 10 i motion U251 (s)besvarats.I motion U210 (s) föreslås att svenska företag skall fåtillgång till någon form av riskkapital/mjuka lån för attanvända under ett inlednings- och utredningsskede av enaffärskontakt med . Enligt motionären bör lånen kunnaförmedlas av länsstyrelserna (yrkande 2).Utskottet konstaterar att , genom sitt engagemang ijoint mellan svenska och utländska företag, aktivtbidrar till en industriell och ekonomisk utveckling baserad påmarknadsekonomiska principer i mottagarländerna. För attsärskilt stimulera till ett brett nätverk av företagskontakterhar sökt inrätta ett småföretagarstöd, som lämnas iform av villkorslån och avskrivningslån. Även det baltiskainvesteringsprogrammet, som inrättats inom ramen för detnordiska samarbetet, syftar till att främja små och medelstoraföretags verksamhet i de baltiska staterna. Dessa satsningar,jämte den i propositionen föreslagna exportkreditramen, harenligt utskottets bedömning förutsättningar att också positivtpåverka sysselsättningsläget i . Utskottet konstaterardock att det på grund av internationella överenskommelser förnärvarande inte är möjligt att lämna mjuka lån eller på annatsätt subventionera enskilda transaktioner. Denna frågadiskuteras dock regelbundet inom ramen för .