bet · GH01TU9 · 1993-12-08 00:00:00 — Den föreslagna postlagen kommer ilängden att vara otillräcklig för att upprätthålla enrikstäckande post- och kassaservice. Motionärerna avvisar därförförslagen i propositionen.2.3 ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att avregleringen avpostmarknaden och den ökande konkurrensen ställer krav pålagreglering i syfte att trygga att goda postkommunikationerskall kunna garanteras i hela landet. En förändrad omvärldställer också nya krav på styrning och beslutsfattande samtmöjligheter till flexibilitet. Affärsverksformen har sinauppenbara begränsningar. Därför är det nödvändigt att Posten gesförutsättningar att utvecklas och konkurrera på samma villkorsom övriga företag på marknaden. måste statsmakternasbehov av styrning, kontroll och insyn tillgodoses på etttillfredsställande sätt. Utskottet anser att regeringensriktlinjer om en lagreglering och en förändrad verksamhetsformför väl svarar mot dessa behov.Enligt utskottets mening bör det vidare råda etableringsfrihetoch konkurrens på postmarknaden. Utskottet ser därför positivtpå den markering som görs i propositionen i detta avseende. Denkoncessionslagstiftning som förordas i motion T25 (s) skulleskapa etableringshinder och därigenom verkakonkurrensbegränsande. Syftet med avregleringen av postmarknadenskulle därmed motverkas.Av det anförda följer att utskottet anser att regeringensförslag är väl utformade och att de kommer att bidra till enpositiv utveckling av postverksamheten i landet. Utskottetavstyrker således de förslag till riktlinjer för den framtidapostverksamheten som förordas i motionerna T21 (v) och T25 (s).3 Bolagisering av Postverket3.1 Regeringens förslagVarför bolag?I propositionen framhålls att teknisk utveckling,efterfrågeförändringar och avreglering har inneburit enförändrad situation på postmarknaden. Nya tjänster hartillkommit och nya företag har etablerat sig vilket gör attPostverket på flertalet av sina delmarknader möter konkurrensfrån privata företag. Den förändrade situationen ställer krav påen utveckling av verksamhetsform. Affärsverksformeninnebär begränsningar i fråga om t.ex. förvärv och försäljningav fast egendom, försäkringar, upplåning samt möjligheter tillsamarbete och samägande. En del problem har kunnat lösas genomatt aktiebolag har bildats inom , men dennablandform är olycklig och svår att styra anser regeringen.Därför förordas en enhetlig associationsform.Konkurrenterna är som regel aktiebolag. Regeringen finnerdet därför angeläget att blir aktiebolag i likhet medandra företag på postbefordrings- och betalningsmarknaden. Detillgångar och skulder som förvaltas av avses bliöverförda till ett nybildat aktiebolag, , som skallvara helägt av staten. Den verksamhet som bedrivs inomPostverkets olika affärsområden överförs efter hand tilldotterbolag.OrganisationAv propositionen framgår vidare att den nu gällandeorganisationen i sina huvuddrag kommer att gälla även efterbolagiseringen. Detta innebär en organisation med femaffärsområden, Posten Brev, Posten Lättgods, Posten Utrikes,och Kassa samt Postgirot. I syfte att renodlamoderbolaget så långt som möjligt inrättas också ettholdingbolag, . Till holdingbolaget försverksamheter som är koncerngemensamma.Affärsområdena Posten Bank och Kassa, Postgirot och kommer att ombildas till dotterbolag den 1 februari1994. Brev, Posten Lättgods och PostenUtrikes kommer inledningsvis att driva sina verksamheter somaffärsområden inom moderbolaget . Senast vid utgångenav kommer åtminstone brev- och paketverksamheten inomPosten AB att drivas i dotterbolag.AvtalAvsikten är att överlåtelsen av verksamhet,tillgångar och skulder skall regleras i ett avtal mellan statenoch . Detta överlåtelseavtal skall bl.a. reglera vilkatillgångar och skulder samt rättigheter och åtaganden som skallöverföras. Mot bakgrund av den dominerande ställning somPostverket har är det regeringens uppfattning att PostenAB bör kunna upprätthålla rikstäckande postservice tillenhetliga avgifter för enstaka försändelser utan särskildersättning. Detta skall regleras i avtal mellan staten ochPosten AB. Kravet på rikstäckande service skall också finnas medi bolagsordningen för Posten AB.Regeringen menar att dess förslag skapar förutsättningar föratt renodla statens roll som ägare av i förhållandetill de intressen som statsmakterna i övrigt har att bevaka inompostområdet. Utgångspunkten för staten som ägare anges vara atterhålla avkastning på det egna kapitalet. Det primära ekonomiskamålet för verksamheten i är därmed att ge räntabilitetpå eget kapital och utdelning till ägaren.EkonomiPosten AB:s kapitalstruktur har betydelse för bolagetsutvecklingsmöjligheter. Kapitalstrukturen bör ge en tillräckligbas för bolagets verksamhet. Vid en sammanvägning av rimligasoliditetsnivåer i respektive affärsområde framkommer attsoliditeten på koncernnivå bör vara . Vidtidpunkten för bolagiseringen kommer Postkoncernens soliditetatt vara . föreslås överta allapensionsförpliktelser.I propositionen redovisas att Postens resultat efterfinansiella poster --1996 beräknas bli ca 600miljoner kronor i början av perioden för att i slutet avperioden uppgå till ca . Regeringen anseratt på lång sikt måste detta resultat förbättras för att ägarenskall kunna uppnå en tillfredsställande ekonomisk avkastning påden förmögenhetsmassa som har att förvalta.MålMålsättningen från ägarens sida bör enligt propositionen varaatt på skall kunna arbeta underaffärsmässiga villkor och uppvisa en avkastning jämförbar medstörre svenska välskötta företag i motsvarande branscher. Dettabör kunna uppnås genom en fortsatt rationalisering avverksamheten och en anpassning av såväl tjänsteutbud som priser.KoncerninriktningHuvudinriktningen för bör vara att erbjudarikstäckande post- och kassaservice. Bolaget bör direkt ellergenom dotter- eller intressebolag bedriva denna verksamhet.Annan verksamhet än kärnverksamheten bör bedrivas endast om denkompletterar huvudinriktningen och bidrar till att stärkakoncernens lönsamhet. Ytterligare en förutsättning är att dettasker under ett rimligt risktagande.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ombildastill ett av staten helägt aktiebolag samtatt regeringen ges bemyndigande att genomföra bolagsbildningenoch överföra verksamhet med tillgångar och skuldertill Posten AB.3.2 MotionsförslagRegeringens förslag att bolagisera avstyrks i tremotioner.I motion T25 (s) framhålls att alla skall ha tillgång tillpostservice på likvärdiga villkor var man än bor och arbetar. Avden anledningen skall postverksamheten bedrivas av staten.Postens roll som en del av landets totala kommunikationssystemoch den stora betydelse som posten har för strävandena tillregional balans i landet gör enligt motionärerna attverksamheten bör drivas i en form som möjliggör ett reelltdemokratiskt inflytande. Endast om det kan visas attaffärsverksformen har sådana inbyggda effektivitetsbrister attdet försämrar eller fördyrar samhällsservicen börassociationsformen ändras. Den svenska affärsverksformen är dockunik genom att den ger såväl förutsättningar för ettkommersiellt och marknadsnära agerande som möjligheter till ettdemokratiskt inflytande över viktiga samhällsfunktioner. Inte inågot sammanhang har heller påvisats, enligt motionen, att enbolagisering av skulle leda till förbättringar avverksamheten. Av bl.a. dessa skäl avvisar motionärernaregeringens förslag att ombilda Posten till ett bolag.I motion T21 (v) framhålls att affärsverken med sin speciellaform för insyn och kontroll har kunnat garantera att ensamrätteninte missbrukas och att de samhälleliga målen uppfylls. Genomnaturliga monopol och sammanhållna system har det därmed varitmöjligt att uppnå både hög effektivitet och en rättvisfördelning. Vidare anges i motionen att infrastrukturensutbyggnad måste bygga på en helhetssyn där effekterna förhelheten är viktigast. Några sådana hänsyn tas inte i ettrenodlat marknadsstyrt system; där beräknas lönsamheten på varjeenskild verksamhet utan hänsyn till dess effekter på systemetsom helhet. De långsiktiga effekterna av det systemskifte somföreslås bedöms därmed komma att bli omfattande.Samarbetet mellan Postens olika delar kommer i än högre gradän att ersättas av arbete med debiteringar mellan olikaenheter och bolag och maktkamper om marknadsandelar inompostområdet. Regeringens förslag till avreglering ochbolagisering av posten slår enligt motionärerna sönder detnuvarande postsystemet. Vidare framhålls att på olikasätt fastlagt att det politiska inflytandet över planeringen avsamhällets infrastruktur bör öka. Genom den föreslagnabolagiseringen försvåras i stället inflytande.I motion T24 (c) framhålls att möter konkurrensfrån företag som bara verkar på de lönsamma delarna avmarknaden. Med nu gällande konkurrensregler innebär därförförslaget om en bolagisering att Posten tvingas konkurrera medföretag som inte har någon skyldighet att nå invånarna i helalandet. Vidare konstateras i motionen att Posten har varit ettstatligt ämbetsverk och skött sina uppgifter med mycketstor tillförlitlighet. Affärsverksformen har inte hindrat Postenfrån att göra de förändringar man anser vara viktiga. Motionärenyrkar därför att regeringens förslag att bolagisera Postverketavslås.3.3 yttrandeKonstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrande attregeringens förslag fullföljer den strategi att överföraPostverkets verksamhet i bolagsform som hargodkänt. Enligt mening förekommer intenågra konstitutionella hinder mot en bolagisering av har således inga erinringar motregeringens förslag och avstyrker därför det i motion T24 (c)framförda yrkandet om avslag på förslaget om bolagisering avPostverket.I en avvikande mening från Socialdemokraterna avstyrksförslaget om en bolagisering.3.4 yttrandeEnligt näringsutskottets uppfattning har hittillspå ett förtjänstfullt sätt kunnat möta den förändrademarknadssituation som uppstått och uppfyllt kraven påen rikstäckande service. Förändringarna av teknik ochkonkurrensförhållanden kan emellertid förväntas fortsätta iaccelererande takt. Detta ställer nya krav på när detgäller t.ex. styrning och beslutsfattande samt möjligheter tillflexibilitet och affärsmässighet.Affärsverksformen har uppenbara begränsningar. Därför är detenligt näringsutskottet nödvändigt att ge enverksamhetsform som gör att Posten får förutsättningar att mötade nämnda kraven och att kunna konkurrera på samma villkor somden helt övervägande delen av de övriga företagen på marknaden.Näringsutskottet tillstyrker därför regeringens förslag attombilda till aktiebolag. Det nya bolaget kan bedömasfå bättre förutsättningar än affärsverket att konkurrera omt.ex. de stora företagskunderna i storstäderna. Därigenom skapasockså resurser för att tillgodose kraven på enrikstäckande service.I en avvikande mening från Socialdemokraterna avstyrksförslaget om en bolagisering.3.5 ställningstagandeUtskottet anser att samhällets intresse av en god postservicei hela landet och kravet på att den omfattande postverksamhetenkan bedrivas på ett effektivt sätt bör styra valet avverksamhetsform. Om ingenting görs kommer att fåsvårt att möta den ökande konkurrensen vilket kommer att ledatill svag lönsamhet. Utskottet anser det därför angeläget attPostverket ges goda förutsättningar för en fortsattframgångsrik utveckling på en avreglerad marknad. Detta talarför att bör drivas i aktiebolagsform.Denna uppfattning delas eller lämnas utan erinran av samtligautskott som avgivit yttranden till trafikutskottet.Den motionsledes framförda kritiken mot regeringens förslagom en bolagisering synes ha sin grund bl.a. i en befaradprivatisering av och tron att den demokratiskakontrollen över postmarknaden kommer att minska samt attservicen kommer att försämras, framför allt i de glest befolkadedelarna av landet. Utskottet vill med anledning härav erinra omregeringsformens stadgande att statens medel inte får användaspå annat sätt än vad har bestämt. Regeringen kansålunda inte privatisera ett av staten helägt utanriksdagens medgivande. Regeringen har ingen avsikt attprivatisera Posten. Utskottet delar denna uppfattning.Statsmakternas styrning och inflytande över Posten kommeratt förändras när ombildas till bolag. Med denföreslagna postlagen, den ersättning som skall utgå församhällsåtaganden samt det förhållandet att staten kommer attäga bolaget skapas garantier för att såväl serviceåtaganden somdemokratiskt inflytande kan säkerställas. Av propositionenframgår också att nu gällande mål för postkommunikationernakommer att ligga fast även efter bolagiseringen.Utskottet vill vidare beröra de sysselsättningsmässigakonsekvenserna av en bolagisering. Enligt vad utskottet erfariträknar Posten med att rationaliseringarna måste fortsätta föratt verksamheten inte skall bli förlustbringande och därmed enbelastning för skattebetalarna. Redan fattade beslut om kontors-och produktionsnätet innebär att personalen beräknas minska medytterligare ca 10 000 årsanställda --1996.Detta besparingsprogram avses genomföras oavsett om Posten blirbolag eller drivs vidare som affärsverk. Genomförs intebolagiseringen kan tvärtom ett ökat rationaliseringsbehovförutses.I sammanhanget kan vidare nämnas att i syfte att eliminerabehovet av uppsägningar pågår överläggningar mellan Posten ochde fackliga organisationerna om ett s.k. socialt kontrakt. Detskulle innebära bl.a. att Posten t.o.m. införett generellt villkorat uppsägningsstopp som allapostanställda som är erbjuds pensionering påförmånliga villkor. Utskottet anser det angeläget att Postensrationaliseringar kan genomföras på ett så socialt ansvarsfulltsätt som möjligt.Mot bakgrund av det anförda delar utskottet regeringensuppfattning att bör ombildas till ett av statenhelägt aktiebolag. Utskottet anser dock, av skäl som redovisas iavsnitt 6.5, att bolagsbildningen bör ske , dvs.en månad senare än vad regeringen föreslagit.Företrädare för har framhållit attPostgirots verksamhet bör överlåtas direkt från staten tillPosten . Utskottet som delardenna uppfattning anser därför att regeringen bör bemyndigas attgöra denna överföring samt att överföra resterandeverksamhet med tillgångar och skulder till Posten AB.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna T21 (v),T24 (c) och T25 (s) avstyrks i nu behandlad del.4 Statsmakternas styrning, kontroll och inflytande4.1 Regeringens övervägandenI propositionen anges att ombildningen av förutsätter styrning i andra former än de somanvänds för ett affärsverk. Förutom genom lagstiftning kanstyrningen av ett bolag ske genom bestämmelser ibolagsordningen, genom röstning på bolagsstämman och genom denav stämman valda styrelsen. Ett bolags verksamhet kan ocksåbegränsas eller ges viss inriktning genom avtal.När Postverket bolagiseras upphör kontrollen av JO och JK.Kontroll utövas i stället av de av bolagsstämman valdarevisorerna. revisorer kan även fortsättningsvisutöva kontroll. Vidare gäller att () påeget eller regeringens uppdrag kan utföra granskning utöver densedvanliga granskningen som skall utföras enligtaktiebolagslagen. I sammanhanget anges även atttillsynsmyndigheten, med tillämpning av bestämmelserna iförslaget till postlag, kommer att kunna utöva viss kontrollöver bolaget.Beträffande inflytande anges att eftersom statenkommer att äga samtliga aktier i kommer en redovisningav verksamheten att lämnas till genom de årligaredogörelserna för de statliga företagen.I propositionen redovisas vidare hur samhällets behov avstatistik fortsättningsvis kan tillgodoses. Vidare behandlasvissa arkivfrågor och den påverkan som Posten genom sinaadresseringskrav kan utöva på valet av ortnamn i landet.4.2 MotionsförslagI motion T29 (c) framhålls att om regeringens förslaggenomförs är det ytterst viktigt att regeringen ser till så attbolagiseringen inte medför negativa konsekvenser för mindreorter och glesbygd i landet. Vidare bör enligt motionärenregeringen eller det föreslagna tillsynsorganet bevaka att inteverksamhetsgrenar avvecklas eller avyttras till förfång förservicen i de små orterna i landet och det småskaliganäringslivets fortlevnad.4.3 ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit att utvecklingen påpostområdet har stor betydelse för samhällsutvecklingen. Vid enövergång till en avreglerad marknad somverksamhetsformen förändras gäller att särskilda krav måsteställas på uppföljning och utvärdering. har därförenligt utskottets mening ett berättigat intresse av att följaupp att de politiska målen för post- och kassaservicen kommeratt uppfyllas även framgent.Utskottet kan konstatera att den föreslagna postlagen gersådana möjligheter. Enligt denna lag skall sålunda utvecklingenfortlöpande följas upp på postområdet. Postlagen och de avtalsom staten avser att träffa med ger enligt utskottetsmening staten de instrument som möjliggör att invånarna i landetkan garanteras en fullgod post- och kassaservice.Utskottet anser att vid sidan av den redovisning avpostverksamheten som kommer att lämnas till i sambandmed de årliga redogörelserna för de statliga företagen finns detbehov också av en mer utförlig redovisning som belyser bl.a.måluppfyllelse och servicegrad inom postmarknaden. Härvid böräven rapporteras resultatet av det uppföljningsarbete som bl.a.Post- och skall bedriva. Redovisningen börlämpligen ske i samband med regeringensbudgetproposition. Motsvarande redovisning bör även lämnas förutvecklingen inom teleområdet.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T29 (c)torde bli tillgodosedd, bör av ges regeringen tillkänna.5 Postgirot5.1 Regeringens förslagRegeringen anmäler i propositionen att den i samband med attPostgirot ombildas till aktiebolag avser att avskaffa Postgirotsensamrätt till de statliga betalningarna. I syfte att uppnåkonkurrens på lika villkor mellan Postgirot ochbankerna/bankgirot föreslår regeringen att Postgirotsverksamhetsförutsättningar utvidgas. Främst sker detta genom attPostgirot skall få rätt att ge ränta till såväl fysiska somjuridiska personer i samband med betalningsförmedling underhögst . gäller att Postgirot endast kange ränta till juridiska personer under . PostgirotBank skall få rätt att tillhandahålla betalningsmedel i form avt.ex. checkar och kontokort samt att driva valutahandel.Avsikten är emellertid inte att skallutveckla en fullständig bankrörelse. Därför införs begränsningarnär det gäller de sammanlagda utestående krediterna och denräntebärande inlåningsvolymen. Det sammanlagda beloppet avkrediterna bör inte överstiga sett somgenomsnitt . Den totala räntebärandeinlåningsvolymen bör på motsvarande sätt begränsas till 23miljarder kronor. Vidare föreskrivs att traditionellkreditgivning till företag och hushåll inte får bedrivas och attvillkoren för kontona inte får utformas så att ensparkontorörelse utvecklas.De föreslagna riktlinjerna för verksamheten skall tas in ibolagsordningen. Väsentliga ändringar i denna skall krävaregeringens godkännande, och inför förändringar iverksamhetsförutsättningarna bör även enligt propositionenriksdagen höras. En utvärdering av de föreslagna befogenheternaför skall ske före utgången av år 1995.5.2 MotionsförslagI motion T25 (s) uttrycks stor oro för att den rikstäckandebetalnings- och kassaservicen inte skall kunna upprätthållas omPostverket och Postgirot ombildas till aktiebolag respektivebankaktiebolag eftersom möjligheterna till utjämning av över-och underskott inom koncernen därmed minskar. Motionärernavänder sig även mot att Postgirots kvarvarande ensamrätt tillstatliga betalningar avskaffas utan att Postgirot givitsmöjlighet till autogirokoppling till bankernas lönekonton.Motionärerna kan tänka sig förändringar avverksamhetsförutsättningarna för Postgirot men anser att det börkunna ske inom en oförändrad associationsform.Regeringens uttalande att den avser att upphäva Postgirotsensamrätt till de statliga betalningarna är oacceptabelt,understryker motionärerna. har nämligen tidigareuttalat att denna förändring skulle ske på ett sådant sätt attdet uppstår konkurrens på lika villkor mellan de tvåbetalningsförmedlarna, . Detta skulleuppnås bl.a. genom att Postgirot och affärsbankerna träffaravtal om rätt för Postgirot att verkställa betalningar genomdebitering av banklönekonton. Något sådant avtal har emellertidinte träffats. Enligt motionärernas bedömning medför regeringensförslag att upphäva ensamrätten till de statliga betalningarnaoch att ombilda Postgirot till aktiebolag en risk för försämradbetalnings- och kassaservice i glesbygd.I motion T21 (v) framhålls att regeringens förslag tillavreglering och bolagisering slår sönder det nuvarandepostsystemet. Möjligheterna att föra överskott från lönsammadelar till glesbygd och mindre orter minskar eller försvinner.Detta i sin tur befaras leda till att postkontor kommer attläggas ner, att många medborgare får en försämrad service ochatt många postanställda kommer att bli utan jobb. Den föreslagnalagstiftningen om rikstäckande post- och kassaservice bedömsinte kunna utgöra någon tillräcklig spärr för att servicen inteskall försämras i utsatta områden.5.3 yttrandeFinansutskottet anser att en avveckling av Postgirotssärställning i det statliga betalningssystemet måste ske på ettsådant sätt att konkurrens skapas som främjar effektiviteten ibetalningssystemet. För detta krävs konkurrens på lika villkormellan olika betalningsförmedlare. har därförframfört att man bör överväga att ge Postgirot möjligheter attvidga sina verksamhetsramar på ett sådant sätt att krediter ochränta på inlånade medel kan erbjudas även till privatpersoner --allt i syfte att genom att främja konkurrensen skapa en effektivbetalningsförmedling. har också uttalat att detär önskvärt att avtal träffas mellan Postgirot ochaffärsbankerna om att ge Postgirot rätt att verkställabetalningar genom debiteringar på bankkonton. harhemställt att regeringen bör återkomma till medförslag som bidrar till att skapa konkurrens på lika villkor ochfrämjar effektiviteten.I likhet med vad finansutskottet tidigare anfört är detönskvärt att sådana avtal träffas. Med de vidgadeverksamhetsförutsättningar som kommer att geskommer möjligheterna att erbjuda konkurrenskraftiga tjänster attväsentligen förbättras. blir ettbankaktiebolag med möjlighet att träffa affärsmässiga avtal medandra banker. Det kommer att finnas möjlighet att ta upp hurdenna fråga utvecklas i den nämnda utvärderingen.Finansutskottet ser därför ingen anledning att som föreslås imotion T25 (s) avvakta med den tänkta bolagiseringen avPostgirot utan ser den snarare som en förutsättning för attkunna skapa likvärdiga konkurrensförhållanden.Finansutskottet betonar att från de utgångspunkter utskottethar att bedöma är en rikstäckande kassa- och betalningsserviceav mycket stor betydelse för att åstadkomma en jämn fördelningav den ekonomiska tillväxten i hela landet. Det är dock frånprincipiella utgångspunkter riktigare att kostnaderna för dennasamhälleliga uppgift regleras genom avtal mellan staten ochPosten AB än att de döljs av Postgirots kostnader för atthantera de statliga betalningarna. tillstyrkerdärför från de utgångspunkter utskottet har att beakta att ettanslag anvisas över statsbudgeten för att täcka kostnaderna förden rikstäckande kassa- och betalningsservicen.Med det anförda tillstyrker finansutskottet vad ipropositionen anförs om Postgirot och avstyrker motionerna T21(v), T24 (c) och T25 (s) i här berörda delar.I en avvikande mening från Socialdemokraterna avstyrksregeringens förslag.5.4 yttrandeNäringsutskottet anser att de skäl som har anförtsför att som helhet skall omvandlas till aktiebolagäven kan åberopas för Postgirots omvandling till bankaktiebolag.Genom att Postgirot får denna associationsform blir detbefintliga regelverket för banker tillämpligt och därmed undviksden särreglering som skulle bli följden om motionärernas förslagskulle genomföras. Vidare anser näringsutskottet, i likhet medvad som anförs i propositionen, att Postgirot inte skall gesfullständiga bankrättigheter utan vara en bank huvudsakligeninriktad på betalningsförmedling.