bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — Vi har ca 1200produkter i sortimentet.Gabriel : Jag vill bara ytterligare betona att despanska vinproducenterna som helhet knappast kan säga att de harvarit missgynnade av utvecklingen i . Tvärtom har vi ettstort sortiment och en stor försäljning av spanska viner.När man bedömer frågan om diskriminering får man jämföra vadsom är rimligt att kräva i handeln med andra länder. Jag troratt man generellt kan säga att vi i de nordiska monopolländerna,framför allt i , har en bredare representation från olikaländer än vad som är vanligt på andra håll. Självfallet har manfler franska viner i . Men vi har en god försäljning avspanska viner jämfört med andra . Man kan också jämförasystembutikernas ölsortiment med detaljhandelns. Vid enjämförelse mellan den privata och den kooperativa detaljhandelnav öl klass II och vad som säljs i systembutikerna klass III,tror jag man kommer att finna att vi står oss ganska väl ikonkurrensen vad gäller både svenska och utländska produkter.Med den möjlighet till testförsäljning som vi avser att ge,skulle de här producenterna kunna få svaret: Om ni är bereddaatt ta del av risken, som man alltid måste vara när man går inpå en ny marknad, kommer ni att få en möjlighet att se om desvenska konsumenterna är intresserade av era produkter.Karin : Jag har en fråga till . Dusade att vinsten i Vin & Sprit uppgick till 562 miljoner kronor.Det vore intressant att få veta hur stor andel som kommer frånden export som också Vin & Sprit står för.Det är alldeles riktigt att Vin & Sprit också skall stå påsvensk alkoholpolitiks grund. Därmed undrar jag hur passinblandad Vin & Sprit har varit i EG och EES. Har man haft någonegen lobbyverksamhet för att hävda svensk alkoholpolitik i denutformning som vi ställer upp på? Vilket intresse har man frånVin & Sprits sida att också importera alkoholsvaga ochalkoholfria drycker? Framför allt vin kan komma att utgöra andel, eftersom det finns ett ökat intresse för den typenav produkter.Egon : Svar på fråga 1: Drygt en tredjedel 1991.Svar på fråga 2: Nej, vi har inte ansett det vara vår uppgiftatt utöva lobbyverksamhet. Vi är i det avseendet, vilket vi oftabetonat, neutrala i förhållande till svensk alkoholpolitik ochföljer lojalt de spelregler som gäller.Svar på fråga 3: Vi har importerat alkoholsvaga produkter. Vihar också själva utvecklat alkoholsvaga viner, dock utan störreframgång. Trots att vi gjorde en stor satsning på detta villeförmodligen svenska folket inte dricka alkoholsvagare viner. Närdet gäller alkoholfria drycker ligger det inte inom Vin & Spritsansvarsområde. Det finns många andra företag som är bättre påatt utveckla alkoholfria drycker än Vin & : Denna fråga riktar sig i första handtill med anledning av något av det som EgonJacobsson tog upp i sitt inlägg.Förutsättningarna för att nå framgång i en förhandling är delsatt man internt håller en gemensam linje, vilket vi har hört hurdet har skett, dels att man söker stöd från andra länder som mankan samverka med i förhandlingarna.De nordiska ländernas situation i monopolfrågan är som vi harhört likartad. Därför tycker jag att det är oroväckande meddessa signaler, som var nya för mig, om tveksamhet beträffandehållningen i monopolfrågan från finsk sida. I vilkenutsträckning samordnar de nordiska medlemsförhandlarna sinainsatser i dessa frågor? Sker det någon samordning eller kör såatt säga varje land renodlat sitt lopp?Anders : När det gäller EES-förhandlingarna villjag starkt understryka att vi självfallet hade mycket närakontakter i denna och andra frågor, inte bara med övriganordiska EFTA-länder utan med samtliga EFTA-länder. Alldelesspeciellt hade vi kontakter med de nordiska EFTA-länderna ifråga om våra alkoholmonopol. Resultatet av dessa samråd,kontakter och gemensamma överväganden var att vi så småningomlyckades övertyga EG:s förhandlare om rimligheten i att ta in endeklaration i avtalet som förklarade motiven bakom de nordiskaalkoholmonopolen, dvs. de sociala och hälsomässiga motiven. Somjag tidigare sade i mitt inlägg motsatte sig inteEG-kommissionen detta, utan man accepterade detta tillägg tillavtalet. Sedan återstår att se vilken juridisk betydelse dettatillägg kan visa sig få om frågan skulle komma upp tillprövning. Detta var alltså ett utslag av en nära nordisksamordning i en viktig fråga.Självfallet har vi för avsikt att hålla nära kontakt medövriga kandidatländer i för medlemskap i . Vi kommerdock att förhandla bilateralt varje land för sig med EG, men detär alldeles givet att vi kommer att hålla ett nära samråd idenna och andra frågor som är av gemensamt nordiskt intresse.Claes : Herr ordförande! Jag skulle vilja fällanågra kommentarer som inte bara har med gränshandelsfrågorna attgöra. Vidare skulle jag vilja höra något om de synpunkter somkan finnas från Vin & Sprit resp. Systembolaget på den effektsom en friare gränshandel kan tänkas få i ett läge med storaprisskillnader mellan svenska och andra länders alkoholhaltigadrycker. Jag ställer frågan bl.a. med hänsyn till den diskussionsom ordföranden tog upp om bensodiazepiner.Vi har en situation i som innebär attvi har en något för liten konsumtion av bensodiazepiner iförhållande till en del grupper som har starka behov av dentypen av mediciner, medan vi har en påtagligt för storkonsumtion av bensodiazepiner i förhållande till patienter sominte har något stort om ens något behov av bensodiazepiner. Defår emellertid tillgång till bensodiazepiner ändå genom attrecept skrivs ut i onödan, men också -- vilket är en viktig del-- genom en ökande illegal import av bensodiazepiner tillverkadei vissa fall i fullt rimliga former. I andra fall skertillverkningen i illegala fabriker.Det vi fruktar nu är att gränshandeln och gränskontrollenkommer att försvagas inom ramen för det som skerinom Europasamarbetet. Jag skulle gärna vilja höra med AndersOlander om den inställning tillrestriktioner i gränshandel när det gäller alkohol och andraprodukter som kan betraktas som hälsovådliga samt vilkakontrollåtgärder som vi i fortsättningen kommer att disponeraför att i så fall fullfölja sådana begränsningar i gränshandeln.Ingemar Mundebo: , kan du som chef förSocialstyrelsen göra en fortbildande insats genom att för demsom eventuellt inte vet tala om vad det är för fina grejor dutalar om?Claes : Bensodiazepiner är lugnande medel, somframför allt används av patienter med svåra ångest- ochorostillstånd. Det är emellertid inte så att alla patienter somhar sådana svåra orostillstånd skall använda sig avbensodiazepiner. En del av patienterna har sina oros- ochångesttillstånd till följd av alkoholmissbruk. Därför kräverSocialstyrelsen att man skall vara särskilt försiktig när manförskriver den typen av mediciner till patienter.Gabriel : När det gäller gränshandeln kan man sevad som har hänt i handeln mellan och , därprisskillnaderna har varit påtagliga om än inte riktigt så storasom de skulle bli mellan och om anpassarsig till den tyska prisnivån. Finländare och norrmän reser tillSverige för att handla, medan svenskar åker till ochdanskarna åker till . Den dansk--tyska gränshandeln harvarit betydande. Den har också lett till att den danskaregeringen numera känner sig tvingad att sänka skatten på bådeöl och vin. När det gäller sprit har man fortsattarestriktioner. Man har lyckats få undantag inom EG och kanalltså fortsätta med begränsningen av införsel av sprit. När detgäller öl och vin kommer det i praktiken att bli obegränsadinförsel. Därför anser man numera i att man inte kan haen högre prisnivå än den tyska plus . Man måste ju tahänsyn till trycket från ett stort antal konsumenter ochdetaljhandlare i södra är situationen något annorlunda när det gälleralkoholdrycker, eftersom det framför allt är genomSystembolaget, som är statens bolag, som dessa varor säljs.Därför finns det ingen anledning att vänta sig samma politiskatryck. Däremot skulle effekten av en fri införsel säkert bli attförsäljningen i systembutikerna framför allt i södra kraftigt. Konsumtionen skulle förmodligen också öka pågrund av gränshandeln. Hur man från regering och riksdag kommeratt reagera på det tryck som skulle uppstå från människorbosatta i norra för att få tillgång till lika billigalkohol vet kanske en del här närvarande bättre än jag. Det ärnog en inte alltför vågad gissning att man i alla fall såsmåningom skulle få en sänkning av de svenska realpriserna ochdärmed en konsumtionsökning i hela landet, och återigen enförsäljningsökning i systembutikerna.Jakob : Jag vill bara ge en kort kommentar ochkomplettering till vad sade om den nordiskasammanhållningen. För det första gjordes ett uttalandevid ett gemensamt möte mellan de nordiska socialministrarna ochderas företrädare och representanter för Nordiska rådetssocialutskott. Där underströks vikten av en fortsatt nordiskrestriktiv alkoholpolitik och ett vaktslående om monopolen.För det andra föreligger icke något politisktställningstagande i som skiljer sig från det svenskaställningstagandet. Däremot har där funnits en utredning som harhaft andra tankegångar. Det har varit överläggningarmellan representanter för de svenska och finskaregeringskanslierna i denna fråga. En del tecken tyder påsamstämmighet, men man måsta avvakta innan man kan säga någotsärkert om det. Det finns inget avvikande finsktofficiellt ställningstagande.Anders : Jag vänder mig till frågan om gränshandel med alkohol. Vi får rimligenförst avvakta Alkoholpolitiska kommissionens överväganden ochförslag. Det kan finnas anledning för att i kommandemedlemskapsförhandlingar begära den typ av undantag som Danmarkhar. På den punkten vill jag emellertid inte uttala någonbestämd mening.När det gäller gränskontroller i övrigt kan konstateras att EGvisserligen nu står inför etablerandet av den fria marknaden,men man är långtifrån färdig med avskaffandet avgränskontrollerna fullt ut. Man har kommit långt i fråga omgränskontroller för varor, medan gränskontroller för personerfortfarande är föremål för överläggningar. Man förefaller varaganska långt ifrån målet att ta bort gränskontrollerna förpersoner. När man kommer så långt, kommer man att ersättaden kontroll av olika slag som sker vid gränserna med ettförstärkt samarbete mellan myndigheterna -- skattemyndigheter,polismyndigheter osv. -- i de enskilda länderna. Införmedlemskapsförhandlingarna måste vi naturligtvis mycket nogastudera åt vilket håll utvecklingen går inom EG på dessa områdeninnan vi tar ställning till våra förhandlingsmål ochprioriteringar. Självfallet är vi angelägna om en effektivkontroll för att förhindra handel med illegala produkter ochfarliga ämnen.Egon : Först till : Det är korrekt.Jag sade också i min inledning att det har gjorts en utredning.Dock var utredningen helt enig i de förslag som lämnades tillregeringen.Ytterligare en kommentar till frågan om gränshandel. Vi kan taNorge som ett exempel på att skillnaderna inte behöver vara såstora för att det skall bli stora effekter.I gjordes en skatteförändring , enskattereform som den svenska beslutade om. Den ficksådana effekter att butiker på ökadeomsättningen. Jag tror att en butik ökade sin försäljning med300%. Jag var kanske gladare än . Detta har inneburitatt norrmännen förbereder ett förslag som mycket kommer attlikna det svenska. Det finns en sak som jag tycker att man helatiden bortser från när man talar om gränshandel i ett längreperspektiv. Om man inte når tillräckligt långt iharmoniseringsarbetet, trots att den fria marknaden finns, är viganska övertygade om att en omfattande postorderhandel medalkoholdrycker kommer att uppstå.Slutligen vill jag att bekräftar det som jag nämnde imin inledning och som har nämnts i frågorna, nämligen detta medförhandlingar. Om frågan när det gäller monopolen eller omSverige som stat blir anhängiggjord i domstol är det så att sägakört för möjligheten att förhandla. Då blir domstolarnas utslagavgörande. Är inte detta den korrekta tolkningen, ?Anders : Svaret är att vi självfallet inte kaningripa i en domstolsprocess. Men jag anser att man måste skiljapå vad som kan komma att hända som en följd av idessa avseenden och de förhandlingar som vi kommer att föraförhoppningsvis om ett svenskt medlemskap i upprepa vår linje, nämligen att slå vakt om monopolen somviktiga inslag i vår alkoholpolitik.Ingemar Mundebo: Det är dags att påbörja den sistaomgången av dagens utfrågning. Först kommer två personer somhandhar alkoholfrågor i sina yrken.Birgitta : Mina damer och herrar! Jag skall be attfå tacka för inbjudan till dagens hearing. Än så länge hardiskussionen varit intressant för min del.Jag skall ärligt säga att jag hade problem när jag satte migför att fundera litet grand kring dagens rubrik och hur min egeninledning skulle se ut. Därför har jag valt att inleda med någraordspråk från olika länder.I brukar vi säga: Där spriten går in, går vettet ut. IFrankrike säger man: Vinet är oskyldigt, bara suputen ärskyldig. I sade myggan till paddan: "Hellre dö i vin änleva i vatten." Jag slutar med ett ordspråk från vinlandetItalien: Ett fat vin kan göra fler underverk än en hel kyrkafull med änglar.För mig speglar ofta, även i det här fallet, små deviser,ordspråk eller aforismer hur olika inställningen kan vara tillolika saker i olika länder. Just pratar vi omdryckeskulturen.I de sydeuropeiska länderna hör mat, vin, social samvaro ochglädje samman på ett naturligt sätt. I våra nordiska länder harvi på något märkligt sätt fått kombinationen mat, vin och socialsamvaro att vara uttryck för skam och elände. Under förmiddagentangerade flera talare särskilt det sistnämnda.I min dagliga gärning på fackföreningen företräder jag enbransch vars huvudprodukt är att sälja service, mat och husrum.Det är enkla, genuina hantverksprodukter som människan haranvänt sig av . Precis som ordföranden nämnde närjag fick ordet, är alkoholhaltiga drycker ett normaltvardagsinslag för oss.Vårt land står nu inför ett närmande till EG och de däringående ländernas mat-och alkoholkulturer. Vår bransch kommeri högsta grad att beröras av detta. Utländska besökare tar,precis som vi, sitt lands vanor med sig. Detta gäller ävenalkoholmönster. Det här märker många av landets 25000servitörer och servitriser . Från fackets sida kan viärligt och rakt erkänna att våra medlemmar adopterar mycketgärna den sydeuropeiska mat-och spritkulturen. Den är olik densvenska i många positiva bemärkelser. Vi vill därför medverkatill en förfining i umgängesformerna med alkohol. Då är detviktigt att bruk av alkohol accepteras.Vi är däremot starka motståndare till ett alkoholintag isådana mängder som i dagligt tal benämns råsupande. Vi ärdessutom motståndare till alkoholmönster som leder till ettregelrätt missbruk. Jag understryker detta så att det inte skallråda några tvivel om vår inställning.En viktig förutsättning för att uppnå ett av samhälletacceptabelt alkoholmönster är dock att den enskilda individentill stor del delar de värderingar och signaler som normgivarenpresenterar. Om diskrepansen är för stor, skapas förvirring ochoginhet hos den enskilde individen -- vilken ju i slutändan ärytterst ansvarig för sitt eget alkoholbeteende. Jag tänker på ensärskild grupp människor, nämligen ungdomar, och jag kommer atttala om dem framöver. Morgonen inleddes med att tala omungdomar och deras beteendemönster.Vi anser att det är viktigt att påverkaungdomarnas dryckesvanor i en odramatisk och utpräglat socialriktning. Grupptryck från kompisar och gängbildning och detkanske viktigaste, nämligen avsaknad av föräldratillsyn ochpositiva förebilder, leder i alltför många fall till ensnedvriden inställning till alkoholen. Tyvärr ser vi i bådemassmedia och andra sammanhang nästan bevis på detta.Förenklat kallas detta för att öla i buskarna på gator och torg.Även om priserna på alkohol självklart är högre på enrestaurang än på Systembolaget, anser vi att det är bättre attalkoholintaget hos de yngre sker under uppsikt och ordnadeformer. Våra medlemmar kan därmed komplettera föräldraansvaretoch lära ungdomen hantera och balansera alkoholintaget. Vårbransch är beredd att ta sitt ansvar. Vi är beredda att gå långti vårt ansvarstagande. Vi anser det därför viktigt att samhälletger oss möjligheten att medverka till att kunna ta detta ansvar,samt att alkoholvanorna till stor del grundläggs på restaurangeroch inte på gator och torg. Jag tänker närmast påsprittillståndsgivningen.Vi är för en striktare kontroll av de företag som skall fåmöjlighet att servera alkoholhaltiga drycker. Tyvärr ärbranschens parter inte helt ense om vilka metoder som är bästför att värna de seriösa företagarna och kunna varaanvarskännande företag. Vi är dock ense om att ett ökatkommunalt inflytande med nödvändighet innebär en politisering avtillståndsgivningen. Vi begär att tillståndsgivningen ochkontrollen ligger kvar på länsstyrelserna.Vi från facket anser dessutom att länsstyrelserna skallutfärda någon typ av kompetensbevis, som i sin tur kan liggatill grund för att bevilja sprittillstånd. Kompetensbevistrollar naturligtvis inte bort alla oseriösa företag. Men det ärett sätt att ha överblick över branschens vilja till ansvar,kompetens och utveckling. Troligen skulle det även försvåra förföretag som ägnar sig åt ekonomiska brott. Dessa företag förstörför vår väl ansedda hantverks-och servicenäring, somde fullständigt struntar i det ansvar som en restaurang måste tanär det gäller gästernas alkoholintag.Vi tänker också på den monopolställning som Vin & Sprit ABintar. Jag skall inte i detta inlägg direkt kommentera frågan ommonopol. Från fackets sida ser vi en avmonopolisering delvis somen hägring för alla fifflare i branschen.Vår bransch är annars intresserad, även vi från facket, av enfri konkurrens, där öl-, vin-och spritimportörer kan säljasina varor direkt till restaurangerna. Detta skulle säkert kunnaöppna vägen för lägre priser på restaurangerna, som i sin turskulle kunna öka försäljningsvolymen och gästernas intresse föratt äta och dricka under trevliga, ordnade och sociala former.Avslutningsvis några punkter om den framtida alkoholpolitiken.Folk måste begripa restriktioner och regler för att kunna tatill sig och rätta sig efter dem. Vi behöver faktiskt bara gåtill oss själva för att inse denna sanning.Vi vill medverka till en avglorifiering och avdramatisering avalkohol som en lyckodrog med hjälp av positivt påverkandeinformation som inte får individen att känna skuld och skam.Vi är för en något liberalare alkoholpolitik. Men särskildaoch riktade informationsinsatser måste då ägnas ungdomar. Dessamåste lära sig att mat och dryck hör samman och skall intasunder civiliserade och ordnade, sociala former. Förbud skaparofta hos yngre människor nyfikenhet, protesthandlingar ochliknande mot det etablerade.Vi säger kanske ja till avmonopolisering av Vin & Sprit så attegenimport kan bli ett konkurrensmedel -- men inte på ett sådantsätt att det blir till oseriösa företags fördel.Utskänkningstillstånd skall utfärdas av länsstyrelserna. Deskall vara behörighetsgrundande. Samma regler skall gälla överhela landet. Det är en oerhört viktig fråga om rättssäkerhet.Subjektiv samt politisk påverkan och kommunala veton tar vi frånfackets sida helt avstånd från.Egon : Får jag göra ett litet tillrättaläggande?Under dagen har det talats om ett företag som inte existerar,nämligen Vin & Spritcentralen. heterföretaget : I det jag har att säga er finnstvå påståenden, nämligen ett förslag och en vädjan.Mitt första påstående är att alkoholkonsumtionen kommer attöka (se bilaga 3) (bild 1). De kontinentala dryckesmönstrentränger in fortare än de gamla svenska supsederna försvinner. Detvå grundvalarna för svensk alkoholpolitik,tillgångsrestriktioner och höga priser, sviktar (bild 2). Vimenar att det borde gå att ha kvar tillgångsrestriktionernasåsom de är knutna till monopolen. De har åtminstone fördelen avatt vara föremål för förhandlingar, och i värsta fall måste detas bort först efter ett utslag i en domstol. Det andrainstrumentet är inte lika lätthanterligt, eftersom det ärföremål för marknadskrafter. Det är osannolikt att det går attupprätthålla den nuvarande prispolitiken.Här står vi i med ett mål att sänkaalkoholkonsumtionen med åtminstone det ena av de tvåhuvudsakliga verktygen vridna ur våra händer. Vad gör vi då?Jag önskar att denna konferens hade handlat litet mer om vadvi skall göra i stället och inte bara om hur mycket det går attha kvar av det gamla. Jag tänkte berätta om de erfarenheter vihar från vår verksamhet på området.Vi måste agera. Vi kan inte bara avvakta utvecklingen. Detfinns nya saker att göra, och det krävs en ny alkoholpolitik.Alkoholkonsumtionen kommer alltså att öka. Marknadstrenderbrukar beskrivas på följande sätt. Vi gör undersökningar utifråndemografiska utgångspunkter. Vi konstaterar att män dricker merän kvinnor och att unga dricker mer än äldre, osv.Vi i menar att det är intressantareatt kartlägga människors attityder, information, kunskaper ochkänslor inför alkoholen. har hjälpt oss med en sådanundersökning. Den har resulterat i en gruppering. Ni kan läsamera om detta i det material som finns tillgängligt. Jag hinnerinte gå in på detta nu (bilderna 3--5).Det finns en gruppering som beskrivs som de klassiska svenskasupsederna. De människorna befinner sig i riskzonen. Där finnsde nya vin-och ölentusiasterna. Där finns en mellangrupp, ochdet finns en grupp alkoholmotståndare.Det intressanta är förändringen i mönstren över tiden. Undertiden --1992 har grupperna principfasta eller pragmatiskamotståndare minskat. Det ökar konsumtionen.De som är i riskzonen, och som dricker mycket, har ocksåminskat i antal. Men det kompenserar inte för den ökning som haruppstått i andra grupper. Framför allt vingourméerna och de imellangruppen ökar sin alkoholkonsumtion.Vi kan säkert säga att vi har en ökning av alkoholkonsumtionenframför oss. Om det blir en ökning av missbruket eller inteberor på om man bekänner sig till modellen om totalkonsumtioneller inte.Mitt andra påstående är att alkoholpolitikens grundvalarsviktar, åtminstone prisinstrumentet.Låt oss då se på gällande beskattning i för etteuropeiskt öl, som i kallas för mellanöl. Tysklandligger med per liter och under EG:s nuvarande minimital,som är . har sänkt från 4-kronorsnivåntill 2:40. Den flaska öl som man i dagkan köpa för 2--kostar hos 10--11 kr.Resulterar det här i köp utomlands? Är det inte för jobbigtatt resa utomlands för att köpa öl eller annan alkohol? Bilden(bild 6) visar hur det såg ut innan danskarna sänkte skattenfrån . öl köps utomlands. ISystembolaget säljs öl. Systembolaget haralltså ungefär två tredjedelar av marknadsandelarna. Den siffranär nu högre sedan danskarna sänkte priset. Svenska statenförlorar i skatte-och momsbortfallpå gränshandeln.Ett annat sätt är att jämföra hur mycket starköl som säljs ien genomsnittlig Systembolagsbutik i , ochMalmö (bild 7). Vi vet från andra undersökningar att Malmöbordricker ungefär lika mycket öl som folk gör i de andra tvåstäderna. Den gula stapeln motsvarar vad Malmöborna köper påandra ställen än på Systembolaget. Ni ser att den marknaden helatiden ökar. Gränshandeln finns redan i dag.Vi såg resultatet av undersökning redan i morse.Jag skall inte gå in på den . Men vi kan konstatera att denoregistrerade konsumtionen är ungefär en tredjedel av denregistrerade. Det intressanta är inte hembränningen, som vinormalt tror är den största boven. I stället är detgränshandeln, dvs. den privata införseln. Har privat införselökat eller inte? Vi kan konstatera att resandet har ökat medungefär . 13 miljoner människor rör sig in över de svenskagränserna. De har med sig av den totala tillgången.Åtminstone på det sättet har mörkertalet ökat (bild 8 och 9).Gabriel nämnde att man nu kommer att kunna ta med sig10 liter sprit, vin och öl om EG-gränsernainförs. Men om vi endast får ta in ungefär en fjärdedel avvolymen inom EG-gränserna blir detmöjligt att totalt ta in sprit, vin och öl. I andelar av den nuvarandeförsäljningen är det .