bet · GH01AU4 · 1993-11-25 00:00:00 — 57börjar med "Enligt utskottet" och på s. 58 slutar med "ansestillgodosedd" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör regeringens förbudsregel avvisas.Utskottet menar att frågan redan är löst av arbetsmarknadensparter för större delen av LO-området genom att huvudavtaletförbjuder blockader mot enmans- eller familjeföretag.Arbetsgivarmotparten har gentemot de tre förbund som inteantagit huvudavtalet -- ,och -- inte under de60 år som huvudavtalet gällt framfört något krav påavtalsreglering. Utmärkande för de tre branscherna är att det ärmycket vanligt att företag ibland har anställda och ibland inte.Utskottet anser att det är av stor vikt att de berörda förbundenmed kraft bakom orden kan kräva avtal med företag som brukar haanställda för att tillförsäkra medlemmarna det försäkringsskyddsom kollektivavtalet innefattar. Utskottet finner det betänkligtatt regeringen vill försvåra för fackförbund att skapa en rimligtrygghet för sina medlemmar. Det är också betänkligt attregeringen föreslår ingrepp i den fackliga konflikträtten utanatt det finns några allvarliga problem eller viktigasamhällsintressen som behöver försvaras. Utskottet tillstyrkermot denna bakgrund bifall till motion 1993/94:A8 i motsvarandedel. Motionerna 1993/94:A9 och 1993/94:A7 i motsvarande delarfår anses tillgodosedda med det anförda. Utskottet avstyrkermotionerna 1992/93:A715, 1992/93:A711, 1992/93:A726 och1993/94:A11 i berört hänseende.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse:32. beträffande blockader mot enmans- eller familjeföretagatt med anledning av motionerna 1993/94:A7 yrkande8, 1993/94:A8 yrkande 6 i motsvarande del och 1993/94:A9 yrkande11 samt med avslag på propositionen i motsvarande del ochmotionerna 1992/93:A711, 1992/93:A715 yrkande 5 i motsvarandedel, 1992/93:A726 och 1993/94:A11 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. Bestämmanderätten över verksamheten (mom. 33)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59börjar med "Utskottet vill" och slutar med "bör avvaktas" bortha följande lydelse:Medbestämmandet i arbetslivet bör enligt utskottets meningflytta från det centrala facket till de enskilda arbetstagarna.MBL ger de lokala representanterna och särskilt de enskildaarbetstagarna för lite inflytande. För övrigt är det företagarensom bär ansvaret och som tar de ekonomiska riskerna.Bestämmanderätten över den operativa verksamheten i ett företagbör som utskottet ser det, inte minst av hänsyn till deanställda, självfallet ligga hos dem som är bäst lämpade attfatta bra beslut. Detta bör med anledning av motion1992/93:A715 i motsvarande del ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse:33. beträffande bestämmanderätten över verksamhetenatt med anledning av motion 1992/93:A715 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Inflytande för anställda vid företagsförvärv (mom. 35), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60börjar med "Utskottet kan" och slutar med "berördamotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet vill för sin del understryka att det är angelägetatt frågan om de anställdas inflytande vid den typ avföretagsförvärv som det här är fråga om får en lösning --oavsett om blir medlem i EU eller inte. Det finns därförenligt utskottets mening anledning att införa en lagstiftningredan nu. Utskottet tillstyrker därför det berördamotionsyrkandet.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse:35. beträffande inflytande för anställda vidföretagsförvärvatt med anledning av motion 1991/92:A225 yrkande 19antar följandeFörslag tillLag om informations- och förhandlingsrätt för anställdavid vissa förvärv av aktierHärigenom föreskrivs följande.Inledande bestämmelser 1 §Denna lag syftar till att genom information och förhandling gede anställda insyn i och inflytande på vissa förvärv av aktier. 2 §Lagen skall tillämpas när någon (köparen) offentligt erbjuderaktieägare i ett aktiemarknadsbolag (målbolaget) att pågenerellt angivna villkor överlåta sina aktier till köparen. 3 §Ett avtal som innebär att de anställdas rättigheter enligtdenna lag upphävs eller inskränks är ogiltigt i den delen. Utanhinder av första stycket får genom kollektivavtal görasavvikelse från föreskriftena i 4, 6 och 7 §§.Rätt till information 4 §Målbolaget skall så snart det fått kännedom om erbjudandetunderrätta arbetstagarorganisation i förhållande till vilken detär eller brukar vara bundet av kollektivavtal om detta.Målbolaget skall dessutom ge arbetstagarorganisationen tillfälleatt ta del av handlingar som åtföljer erbjudandet. 5 § Köparen skall på begäran av sådan arbetstagarorganisation hosmålbolaget som avses i 4 § lämna upplysningar om sitt syfte medförvärvet och sina planer beträffande1. lokaliseringsorten,3. organisationen,4. sysselsättningen, eller5. annat förhållande som är av särskild vikt för de anställda.Förhandlingsrätt 6 §Målbolaget skall på eget initiativförhandla med arbetstagarorganisation som avses i 4 § omhuruvida styrelsen skall uttala sig om erbjudandet samt, omuttalande skall göras, innehållet i detta.Om parterna inte enas om annat, skall sammanträdet förförhandlingen hållas efter det attarbetstagarorganisationen har fått del avförhandlingsframställningen. Det ankommer i övrigt på parternaatt bestämma tid och plats för förhandlingssammanträde.I fråga om förhandling enligt denna paragraf skallföreskrifterna i 15 §, 16 § tredje stycket samt 17 § lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas.Tystnadsplikt 7 §Målbolaget eller köparen har rätt till förhandling med denberörda arbetstagarorganisationen om tystnadsplikt rörande deninformation som skall lämnas. I sådana fall tillämpas 21 § andraoch tredje styckena lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. Den som med tystnadsplikt har mottagit informationför arbetstagarorganisationens räkning får trots tystnadspliktenföra informationen vidare till en ledamot i styrelsen förorganisationen. I ett sådant fall gäller tystnadsplikten ävenför styrelseledamoten.Skadestånd 8 §Bryter målbolaget eller köparen mot denna lag skall ersättningbetalas för den skada som uppkommer. Arbetstagarorganisationsvarar för den skada som uppkommer om en företrädare förorganisationen eller ledamot av dess styrelse bryter mot dentystnadsplikt som avses i 7 § eller obehörigen utnyttjarkunskaper som företrädaren eller styrelseledamoten har fåttunder sådan tystnadsplikt. I ett sådant fall följer inte ansvarenligt 20 kap. 3 § brottsbalken.Om det är skäligt kan skadestånd enligt första eller andrastycket sättas ned eller helt falla bort. 9 §Den som vill kräva skadestånd enligt denna lag skallunderrätta motparten om sitt anspråk från detskadan inträffade. Om det inom har begärts förhandlingom anspråket enligt lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet eller med stöd av kollektivavtal, skall talan väckasinom efter det att förhandlingen avslutades. Iannat fall skall talan väckas från det skadaninträffade.Om underrättelse inte lämnas eller talan inte väcks inom dentid som anges i första stycket, har parten förlorat sin rätttill talan. 10 §Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt (1974:371) omrättegången i arbetstvister.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.19. Lagförslagen i övrigt (mom. 37), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "berördadelen" bort ha följande lydelse:Av skäl som utskottet framfört ovan kan utskottet inte biträdaföljdändringarna beträffande den arbetsrättsliga beredskapslagen(1987:1262). Utskottet tillstyrker således motion 1993/94:A8 imotsvarande del.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följandelydelse:37. beträffande lagförslagen i övrigtatt med bifall till motion 1993/94:A8 yrkande 7avslår propositionen i motsvarande del,20. Koncernfackligt samarbete (mom. 39), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 62börjar med "Med anledning" och slutar med "av motionen" bort haföljande lydelse:Fackliga företrädare i internationella koncerner har mycketsmå möjligheter att diskutera gemensamma frågor och strategiermed fackliga organisationer utomlands. Enligt utskottets meningär det helt oacceptabelt att de fackliga företrädarna i dessakoncerner inte kan sköta sina uppdrag på ett rimligt sätt.Arbetstagarna bör självklart ha samma möjligheter till insynoch inflytande i företag med internationell verksamhet som irent nationella företag. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till lagstiftning i frågan. Detta bör medanledning av motion 1991/92:A713 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse:39. beträffande koncernfackligt samarbeteatt med anledning av motion 1991/92:A713 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Kostnader för facklig ledighet (mom. 40)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63börjar med "Det ekonomiska" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Flera ekonomer har i debatten påtalat den lågaproduktivitetsutvecklingen. Enligt utskottets mening måstesituationen förbättras om företagen skall kunna konkurrera ochlandet få en positiv ekonomisk utveckling. En viktig faktor iett sådant förändringsarbete är den omfattande fackliga ledighetsom tillkommit . Utskottet är av denuppfattningen att det ekonomiska ansvaret för sådan ledighet börbäras av de fackliga organisationerna. Detta skulle gagnaeffektiviteten i arbetet och på så sätt gynna den fackligaverksamheten. Förutsättningarna för en sådan ordning börutredas. Detta bör med anledning av motion 1991/92:A720 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande kostnader för facklig ledighetatt med anledning av motion 1991/92:A720 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. (mom. 45)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Frågan om" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse:Statens ansvarsnämnd som har till uppgift att prövaavstängning, disciplinansvar samt avskedande för vissa högrestatliga tjänstemän enligt lagen (1976:600) om offentliganställning är en partssammansatt nämnd med politiska förtecken.För att få till stånd en opartisk prövning i dessa ärenden börenligt utskottets mening avskaffas och prövningenske i allmän domstol efter anmälan av åklagare. Regeringen börmed anledning av motion 1991/92:Ju625 i berörd del återkommatill med förslag till ändring i lagen om offentliganställning i enlighet med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande Ansvarsnämndenatt med anledning av motion 1991/92:Ju625 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Fallskärmsavtal (mom. 46)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "Utskottet bedömer" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse:I stat, organisationer och näringsliv förekommer s.k.fallskärmsavtal för chefer, styrelseledamöter och andra ledandebefattningshavare. Fallskärmsavtalen är ofta mycket förmånligamed olika former av ersättningar, pensioner, pensionsutfästelseroch andra förmåner som kan vara tidsbegränsade eller på livstid.Genom fallskärmsavtalen har personer som uppenbarligen harmedverkat till skada för enskilda individer, arbetsgivare ochsamhället i övrigt, kommit att erhålla mycket stora belöningar istället för att straffas, vilket för de flesta ter sig som detnaturliga. Nordbanken, statens egen bank, är ett exempel på enbank där fallskärmsavtal förekommer. Regeringen har förklaratatt det inte finns några möjligheter att få avtalen i Nordbankenogiltigförklarade eller jämkade med nuvarande lagstiftning.Enligt utskottets mening kan det inte accepteras att sådanaotillständiga avtal kvarstår. Frågan måste utredas och det måsteskapas effektiva regler så att man kan komma åt fallskärmsavtal.Ingångna avtal måste offentliggöras. Fallskärmsavtal bör vidareförbjudas i offentlig verksamhet och i statliga bolag. Detta börriksdagen med anledning av motionerna 1992/93:A723 och1992/93:A722 i motsvarande del ge regeringen till känna. Övrigamotioner får anses tillgodosedda med det anförda.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse:46. beträffande fallskärmsavtalatt med anledning av motionerna 1992/93:A704,1992/93:A721 yrkande 1, 1992/93:A722 yrkande 3, 1992/93:A723yrkandena 1--6 och 1992/93:N278 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Regleringen i kollektivavtal av tidsbegränsad anställningoch provanställning (mom. 13), och (allam) anför:Regeringen föreslår att den längsta tillåtna tiden förvisstidsanställning vid arbetsanhopning och vid provanställningförlängs från . Reglerna skall även ifortsättningen kunna frångås genom kollektivavtal. Regeringensförslag innebär vidare att de kollektivavtalsbestämmelser skallundanröjas som vid lagens ikraftträdande tillåter kortareanställningstider. Om avtalet tillkommit före lagensikraftträdande i syfte att göra avvikelse från den nya lydelsenskall dock avtalet gälla.ARK framhåller i sitt betänkande (SOU 1993:32) Nyanställningsskyddslag att det inom huvuddelen av LO-området, ochmed säkerhet även inom andra förbundsområden, i gällandekollektivavtal finns betydande inskränkningar iprovanställningsrätten i förhållande till nuvarande regler.Beträffande visstidsanställning vid arbetsanhopning är bildenenligt kommittén likartad. Kollektivavtalen innehåller förutomkortare tillåtna anställningstider än fleraavtalsbestämmelser som hindrar eller försvårar för arbetsgivareatt provanställa eller att anställa vid arbetsanhopning.Vi anser att det är alldeles nödvändigt att de förändringarsom regeringen nu föreslår verkligen får genomslag på helaarbetsmarknaden. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter atten arbetssökande genom en tillräckligt lång provanställning fårvisa sin förmåga och kompetens inte minst när det är fråga omkomplicerad teknisk utrustning eller andra komplexaarbetsuppgifter. Detta är särskilt värdefullt för ungdomar somär oprövade på arbetsmarknaden eller för dem som har någon formav arbetshinder. Utökade möjligheter att anställa vidarbetsanhopning är särskilt viktiga i denomstruktureringsprocess som kommer att råda inäringslivet och i delar av den offentliga sektorn, då osäkerhetom omfattningen och inriktningen av den fortsatta verksamhetenkan utgöra ett hinder för nyanställningar. Redan i dagslägetskulle utökade möjligheter i detta hänseende kunna leda till attdet stora övertidsuttaget inom vissa företag och branscheromvandlades till nya visstidsanställningar.Vi anser att det, inte minst mot bakgrund av det rådandearbetsmarknadsläget, hade varit nödvändigt att utforma denaktuella övergångsbestämmelsen så att alla bestämmelser ikollektivavtal som innebär begränsningar i förhållande tilllagens regler om visstidsanställning vid arbetsanhopning och vidprovanställning skulle ha förlorat sin verkan så som framgår avmotion 1993/94:A14 (m).Det föreliggande förslaget till beslut har vi dock inte ansettatt vi bör motsätta oss men vi utgår från att regeringenåterkommer till om ytterligare lagändringar medanledning av ARK:s betänkande. Skulle det visa sig att den nuföreslagna lagändringen i fråga om provanställningar ochanställningar vid arbetstoppar inte har fått avsedd effekt,utgår vi ifrån att regeringen också återkommer till frågan omundanröjande av återstående hindrande kollektivavtal.2. Beräkning av anställningstid, turordningskretsarna på detstatliga området och kollektivavtalsregleringen på den kommunalasektorn (mom. 17, 18 och 19), , , , , och (alla s) anför:Av skäl som utvecklats i reservationen under mom. 16 avvisarvi en förändring av turordningsprinciperna i LAS vid uppsägningpå grund av arbetsbrist så att en arbetsgivare skall kunna göraavsteg från reglerna genom att undanta två personer.3. Saklig grund för uppsägning m.m. (mom. 21), , , , , och (alla s) anför:LAS har varit i kraft under , och lagen har kommitatt få ett starkt stöd i det allmänna rättsmedvetandet. Vi anseratt följande grundläggande principer i LAS också ifortsättningen skall vara gällande. Arbetstagare eller andrauppdragstagare skall omfattas av ett särskilt skydd eftersom deannars riskerar att bli utlämnade till arbets-/uppdragsgivarensgodtycke. För att en arbetstagare skall kunna sägas upp elleravskedas på grund av personliga skäl skall arbetsgivaren ageranågorlunda snabbt, och det skall finnas saklig grund föråtgärden. Turordningsprincipen -- sist in--först ut -- skatillämpas vid uppsägningar på grund av arbetsbrist, eftersom denär rättvis och neutral när det gäller att få nya anställningar.Undantag från principen skall kunna ske för anställda medsärskild kompetens på samma grunder som för närvarande.Arbetsgivaren måste vidare som den ytterst ekonomiskt ansvarigeför företaget ha rätt att avgöra hur många anställda det skallvara. Arbetsbrist bör därför anses utgöra saklig grund föruppsägning.4. Återanställningsrätt m.m. (mom. 24), , , , , och (alla s) anför:ARK har föreslagit en utvidgning av arbetsgivarens skyldighetatt återanställa en arbetstagare. Skyldigheten skall enligtkommitténs förslag avse arbetsgivarens hela verksamhet på denort där arbetstagaren tidigare var anställd. Vi delar vidare detsynsätt som förs fram i motion 1992/93:A701 av och () beträffande frågan omföreträdesrätt vid återanställning i samband med att verksamhetflyttas från ett dotterbolag till ett annat inom en koncern.Frågan om återanställningsrätten är genom ARK:s betänkandeaktualiserad inom . Vi avvaktar det fortsattaberedningsarbetet.5. Lagförslagen i övrigt (mom. 37), , , , , och (alla s) anför:Vi är emot privat arbetsförmedling och vill därför intemedverka till de följdändringar i lagen om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft som lagförslagetinnebär.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson() anför:Till en början instämmer jag i de reservationer som desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet avgivit beträffandevisstidsanställning vid arbetsanhopning, den längsta tiden förprovanställning, regleringen i kollektivavtal av tidsbegränsadanställning och provanställning, turordning vid uppsägning pågrund av arbetsbrist, den fackliga vetorätten, blockader motenmans- eller familjeföretag samt beträffande inflytande föranställda vid företagsförvärv.När det gäller inriktningen av arbetsrätten bör enligt minmening de demokratiska villkoren i arbetslivet förbättras --inte försämras. avvisar därför flertalet av deföreslagna förändringarna i LAS och MBL eftersom de syftar tillatt ytterligare begränsa inflytandet i arbetslivet förarbetstagarna och deras fackliga organisationer.Åtgärder måste vidtas mot diskriminering på grund avpolitisk uppfattning. Frågan om att inrätta en sådantillfällig statlig kommission som sägs i motion 1991/92:A724 (v)bör utredas.För närvarande finns inga inskränkningar av möjligheternatill provanställning på icke kollektivavtalsreglerade områdenbortsett från tidsgränsen. Anställningsformen bör enligt minmening begränsas genom en ändring i LAS. Provanställning börvara tillåten bara om den anställde är oprövad inombefattningsområdet. Det bör också införas två veckorsuppsägningstid för den här kategorin.Förslaget att arbetsgivaren skriftligen skall lämnaarbetstagaren information om anställningsvillkoren är i ochför sig bra. Informationen bör dock lämnas i samband med attanställningsavtalet ingås och inte som regeringen föreslårsenast efter det att arbetet påbörjats.Månadsregeln är viktig för att en arbetstagare som gjortsig skyldig till en förseelse inte skall behöva sväva i ovisshetom eventuella konsekvenser för anställningsförhållandet. Motivensom anförs för att förlänga tidsfristen anser jag vara dunklaoch motsägelsefulla. Den föreslagna regeln kommer dessutom medsäkerhet att leda till ett stort antal tvister.I motion 1991/92:A707 Demokratiska rättigheteroch jämställdhet i arbetslivet m.m. redovisar vi vad gällerfrågan om saklig grund för uppsägning m.m. att det börinföras ett förbud mot uppsägning eller avskedande på grund avdeltagande i olovlig stridsåtgärd. Partiet anser vidare attarbetsgivarens rätt att omplacera en arbetstagare bör vara merinskränkt än vad som följer av den s.k. bastubadardomen (AD1978:89). Arbetsgivarens skyldighet att omplacera enarbetstagare vid sjukdom och handikapp bör å andra sidanutvidgas. Vid arbetsbristsituationer menar vi slutligen attarbetsgivarens omplaceringsskyldighet bör utsträckas till attgälla inom hela koncernen.I den nämnda partimotionen A707 kritiserar vi vad gällervikariatsanställning den innebörd som vikariatsbegreppetfått i praxis. Vi anser att missbruket med evighetsvikariermåste upphöra. Vi är också kritiska till innebörden avdriftsenhetsbegreppet i LAS. För att anställningsskyddetinte skall bli illusoriskt bör driftsenheten inte vara enbartgeografiskt bestämd utan också organisatoriskt.I motionen behandlas också frågan om återanställningsrätt.Denna rätt bör enligt vår mening utsträckas till att gälla helaarbetsgivarens verksamhet och inte endast den driftsenhet därden uppsagde arbetat. Arbetsgivaren måste också genomlagstiftning hindras att "handplocka" de anställda som hanönskar överta i samband med ett företagsköp. Regeln om attarbetstagarens anspråk på återanställning skall anmälas lederofta till rättsförluster och bör därför slopas. Vi menarslutligen att återanställningsrätten bör stödjas genom ettförbud att lägga ut arbetsuppgifter på icke anställd personalunder den tid då företrädesrätten gäller.När det gäller företrädesrätt för deltidsanställda menarjag att deltidstjänster bör undvikas och att det bör krävas attdeltidsarbetande får förtursrätt till tjänster med fler timmar.Härigenom borde risken för ett "evigt" deltidsstämplande inomarbetslöshetsförsäkringen kunna undvikas.Riksdagen borde enligt min mening nu fatta besluta när detgäller turordningslistor som rör föräldralediga resp. äldre.För att förhindra diskriminering av föräldralediga när sådanalistor görs upp bör det alltid krävas godkännande av centralarbetstagarorganisation. För att förhindra "svartpensioneringar"bör detsamma gälla när s.k. lagturlistor görs upp.Enligt min mening bör en ogiltigförklaring av uppsägningkunna ske när uppsägningen strider mot turordningsreglerna.Enligt nuvarande regler kan endast skadestånd komma i fråga.Preskriptionsfristen vid ogiltigförklaring och ogiltighetstalanbör vidare förlängas. Dessutom bör uppsägningstiderna förlängasför äldre arbetstagare.När det gäller reglerna i LAS om sanktioner menar jag ienlighet med partiets nämnda motion A707 att de skadeståndsom döms ut mot arbetsgivaren bör vara progressiva och stå irelation till företagets omsättning. Allmänna skadestånd tillenskilda bör vidare vara skattefria.I partiets nämnda motion A707 för vi fram förslag om attförenings- och förhandlingsrätten enligt MBL bör utsträckastill att också avse arbetssökande. Vi vill därigenom bl.a.förhindra diskriminering av sökande som är fackligtorganiserade. Förhandlingsskyldigheten i 11 § MBL bör gälla"viktigare beslut och förändring" i stället för enbart"viktigare förändring".Fredsplikt enligt 41 § MBL bör endast gälla frågor somuttryckligen är reglerade i kollektivavtal.