bet · GH01AU5 · 1993-12-08 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar och långtidsarbetslösa, m.m. I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens förslagbeträffande ungdomspraktik och arbetslivsutveckling (ALU) samt förslaget om attinföra ett generellt anställningsstöd (GAS).Utskottet slår fast att tidigare beslut om inriktningen avarbetsmarknadspolitiken i allt väsentligt ligger fast. Den av regeringenbegärda förlängningen till utgången av av ungdomspraktik och ALUtillstyrks. Ett generellt anställningsstöd införs men med en något annankonstruktion än den regeringen förordat.Ungdomspraktiken kombineras med ett finansieringsbidrag, sompraktikanordnarna skall betala när en ungdom bereds praktikplats.I ett antal motionsyrkanden från framför allt Socialdemokraterna förs framförslag till ytterligare åtgärder som enligt motionärerna skall leda till ökadsysselsättning. Det gäller bl.a. förslag om ROT-satsningar och ominvesteringar inom trafik- och utbildningsområdena. På utskottets egetinitiativ föreslås att inom anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas till stimulansbidrag förreparation och underhåll av vissa kommunala fastigheter och 100 miljoner kronortill ombyggnad av äldrebostäder.Representanter för Socialdemokraterna och Ny demokrati följer upp sinapartimotioner i reservationer i den mån yrkandena inte tillstyrkts. I proposition 1993/94:66 föreslår regeringen () --efter föredragning av statsrådet -- att riksdagen1. antar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om ändring i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter,lag om fortsatt giltighet av lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling,lag om generellt anställningsstöd,lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,2. godkänner regeringens förslag om akademikerpraktik (avsnitt 4.4),3. bemyndigar regeringen att begränsa de åldersgrupper som kan vara aktuellaför ungdomspraktik (avsnitt 4.5),4. godkänner att av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderhögst får användas för kringkostnader i samband medALU-verksamhet (avsnitt 5),5. godkänner att av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderhögst får användas för resebidrag för ALU-anvisade som harsärskilt höga resekostnader (avsnitt 5),6. godkänner att av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderhögst får disponeras för en delegation förarbetslivsutveckling (avsnitt 5.4),7. godkänner regeringens förslag om bidrag till samlingslokaler (avsnitt 7).Propositionens lagförslag återfinns i bilaga 1 i detta betänkandet. 1993/94:A16 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag i proposition 1993/94:66 om lagom ändring i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter,2. att avslår regeringen förslag i proposition 1993/94:66 om lag omgenerellt anställningsstöd,3. att avslår regeringens förslag i proposition 1993/94:66 om lagom ändring i lagen (1981:690) om socialavgifter,4. att avslår regeringens förslag i proposition 1993/94:66 omakademikerpraktik,5. att avslår regeringens förslag i proposition 1993/94:66 om attav medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder högst 450 miljonerkronor får användas för kringkostnader i samband med ALU-verksamhet,6. att avslår regeringens förslag i proposition 1993/94:66 om attav medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder högst 5 miljonerkronor får disponeras för en delegation för arbetslivsutveckling,7. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget /94 anvisar ett reservationsanslag på ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskapsarbeten inom ROT-sektorn,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statliga stöd för ROT-åtgärder avseende flerbostadsfastigheter,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa och ungdomar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomspraktikplatser,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsbidragens storlek,14. att till anslaget B 2, Drift och underhåll av statliga vägar,på tilläggsbudget för /94 anvisar ,15. att till anslaget B 3, Byggande av riksvägar, på tilläggsbudgetför /94 anvisar ,16. att till Underhållsinvesteringar på områdeanvisar ett reservationsanslag på tilläggsbudget för /94 på 25miljoner kronor i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att till C 1, Bidrag till folkbildningen, på tilläggsbudget /94 anvisar ,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om terminsbegränsningen för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,19. att till anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. på tilläggsbudget för /94 anvisar 88 miljonerkronor att fördelas i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att till anslaget Studiemedel på tilläggsbudget för budgetåret1993/94 anvisar ,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräkning av statligt stöd för beredskapsarbete,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioritering mellan beredskapsarbete och ALU-verksamhet,23. att till Kulturmiljövård, särskilda insatser för upprustning avkulturhistoriskt värdefulla miljöer, på tilläggsbudget för /94anslår ,24. att beslutar att bidragsramen inom anslaget Stöd till ickestatliga kulturlokaler på tilläggsbudget för /94 höjs med 38miljoner kronor,25. att på tilläggsbudget för /94 anslår 50 miljonerkronor till om- och tillbyggnader av Bosön,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till kommuner och landsting för att förlängauppsägningstiderna.1993/94:A17 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sysselsättningspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadspolitiken,3. att beslutar införa rekryteringsstöd för ungdom enligt vad imotionen anförts,4. att beslutar införa ett bidragssystem för komptensutveckling iarbetslivet enligt vad i motionen anförts,5. att beslutar att återinföra de tidigare reglerna förberedskapsarbeten enligt vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsmarknadsutbildning,7. att beslutar att återinföra de tidigare ersättningsnivåerna ochtillämpningsreglerna för utbildningsbidragen enligt vad i motionen anförts,8. att på tilläggsbudget för /94 anvisar 5 miljarderkronor till rekryteringsstöd för ungdom, komptensutveckling i arbetslivet,beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag enligt vadsom anförts i motionen,9. att avslår regeringens förslag till nyordning avungdomspraktiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om akademikerpraktiken,11. att avslår regeringens förslag till utvidgning av ALU,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ALU,13. att godkänner att endast får användas förkringkostnader i samband med ALU-verksamhet enligt vad som anförts i motionen,14. att avslår regeringens förslag om en ALU-delegation enligt vadsom anförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om generellt anställningsstöd.1993/94:A18 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ett lärlingssystem,2. att avslår regeringens förslag till utformning avungdomspraktiken,3. att bifaller i motionen föreslagen utformning avungdomspraktiken,4. att beslutar att ungdomspraktiken bör gälla av högst 18 månader,5. att beslutar att från den sammanhängande praktiktiden --,6. att beslutar att kostnaden för arbetsgivaren skall vara 2 500kr ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ungdomar som fått en praktikplats före 25-årsdagen bör fåfortsätta praktiktiden ut efter 25-årsdagen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ordentlig redovisning av undanträngningseffekternaoch om uppföljning av såväl ungdomspraktiken som ALU,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utländska medborgare med bristfälliga kunskaper i svenska intefår prioriteras,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om akademikerpraktiken,11. att avslår regeringens förslag i fråga om arbetslivsutveckling(ALU),12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i stället för utökad ALU satsa på fler beredskapsarbeten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i stället för utökad ALU satsa på fler arbeten medrekryteringsstöd,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. engahems-ROT,15. att avslår regeringens förslag om ett generelltanställningsstöd (GAS).1993/94:A19 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa förutsättningar för att kommunerna skall kunna behållavissa anställda,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel för ändamål, som angetts i yrkande 1, tas frånArbetsmarknadsfonden.1993/94:A20 av m.fl. (s) vari yrkas att begär attregeringen återkommer med förslag till långsiktiga åtgärder motarbetslösheten i första hand för de unga i enlighet med de riktlinjer somanförts i motionen. Det arbetsmarknadspolitiska lägetI detta avsnitt redovisas arbetsmarknadsuppgifter för oktober månad 1993jämfört med motsvarande uppgifter för . I fråga om jämförelser medår 1991 hänvisar utskottet till sitt betänkande 1992/93:AU11.Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningar() uppgick till 363 000 personer eller av helaarbetskraften. Jämfört med då arbetslösheten för män uppgick till6,och för kvinnor till skiljer sig numera arbetslöshetstaletytterligare något mer mellan könen. uppgick arbetslösheten till10 % för män och för kvinnor.Arbetslösheten för ungdomar mellan uppgick till98 000 personer, vilket kan jämföras med 70 000 personer i oktober 1992.Långtidsarbetslösheten (arbetslöshet över ) var i oktober 1993uppe i 125 000 personer jämfört med 68 000 personer vid motsvarande tidpunktett år tidigare.AMS verksamhetsstatistik visar att antalet arbetslösa sökande vidarbetsförmedlingen uppgick till 376 000 personer,vilket kan jämföras med 269 000 personer i oktober 1992.Totalt har 185 000 personer varslats om uppsägning vilketmotsvarar av alla sysselsatta. Under innevarande år har antalet varselminskat något. T.o.m. tredje kvartalet 1993 har 97 700 personer varslats,jämfört med 124 100 . I oktober 1993varslades 10 000 personer om uppsägning, vilket innebär en halvering av antaletjämfört med (20 000).Efterfrågan på arbetskraft är alltjämt låg. Antalet nyanmälda lediga platsermed mer än 10 dagars varaktighet uppgick till 18 700 jämfört med16 100 i oktober 1992.Antalet sysselsatta enligt uppgick till 3 895 000personer, vilket innebär en minskning med 220 000 personer . Mer änhälften av minskningen (124 000) faller på männen.Antalet sysselsatta inom industrin, vilka uppgick till 813 000personer, beräknas till 741 000 personer, dvs. en minskning på72 000 personer. Sysselsättningen inom byggnadsindustrin har minskatmed 34 000 personer och uppgår till 240 000 personer.Inom området privata tjänster (exkl. samfärdsel och handel) har antaletsysselsatta 1993 minskat från 736 000 personertill 717 000 personer. har antalet sysselsatta inom områdetoffentliga tjänster minskat från 1 370 000 personer till 1 319 000 personer.För helåret 1992 uppgick antalet deltidsarbetande till 1 020 000 personer.Tredje kvartalet var antalet deltidsarbetande 966 000, en minskning med 48000 jämfört med samma tid förra året.I oktober 1993 uppgick arbetskraften till 4 258 000 personer, vilket innebären minskning med 102 000 personer jämfört med . Ungdomar i åldern16--svarar för större delen av denna minskning; arbetskraften omfattade55 000 färre ungdomar än tidigare.Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid olikatidpunkter framgår av följande tabell. (Vissa uppgifterhar ändrats jämfört med tidigare beroende på att statistiken reviderats fr.o.m.juli 1989. )Stödform 1983 1985 1991 1993 1993jan. företagsutbildning 43 100 41 000 45 000 76 600 50 400Utbildning i företag 1 100 1 700 5 800 9 700 -* 4 800 5 300 6 900 8 600 6 400Beredskapsarbete 68 100 29 900 8 700 16 300 13 200Starthjälp 1 800 - - - -Ungdomsåtgärder** - 39 000 9 100 85 500 61 800Rekryteringsstöd - 15 200 2 300 8 500 9 600****Lönebidrag 34 800 36 400 45 100 41 800 42 600****Offentligt skyddat arbete - - 5 700 5 600 5 400****24 200 25 900 30 100 28 500 28 200****Utbildningsvikariat - - - 8 700 13 000Arbetslivsutveckling*** - - - 1 100 50 200Totalt antal personer 177 900 194 400 158 700 290 900 280 800*Ny statistik **Avser ungdomslag --, inskolningsplatser --,ungdomspraktikplatser --***Ny åtgärd fr.o.m. jan. 1993****Avser september 1993Källa: SCB och AMSEnligt höstprognos fortsätter konjunkturuppgången i USAsamtidigt som produktionen stagnerar i och faller i . Denstörsta produktionsminskningen sker i , och BNP väntas falla i deflesta europeiska länderna med undantag av bl.a. därproduktionen nu vänt uppåt.I regeringens proposition om inriktningen av den ekonomiska politiken (prop.1993/94:25) konstateras att BNP-tillväxten för OECD-området som helhet beräknastill för jämfört för 1992.För del redovisas i propositionen en beräknad minskning av BNP med1,resp. . Utvecklingen för bedömsmedföra en tillväxt i BNP på . Regeringen uttrycker i propositionen enförsiktig optimism: "Nedgången i den svenska ekonomin synes nu vara på väg attupphöra." (s. 52)Enligt SCB:s nationalräkenskaper, vilka redovisats ,blev minskningen av BNP under år 1992.Konjunkturinstitutets prognos innebär att BNP väntas fallamed för att vända uppåt och medföra entillväxt på . Industriinvesteringarna väntas öka med under år1994.I regeringens ekonomiska proposition beräknas den genomsnittligaarbetslösheten stiga till och till . Under detsistnämnda året väntas arbetslösheten plana ut och sedan successivt sjunka.Enligt oktoberprognos kommer arbetslösheten att uppgåtill och till under år 1994.AMS höstprognos täcker utvecklingen fram /95. Enligt denna prognos beräknas den genomsnittligaarbetslösheten till och till . Under höstenoch /94 minskar arbetslösheten främst genom ökadearbetsmarknadpolitiska åtgärder. Efterfrågan på arbetskraft förutses öka under1994, men mycket talar för att det dröjer ända innansysselsättningen ökar något och arbetslösheten börjar sjunka till följd av attfler får arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Inriktningen av politikenPropositionenArbetslösheten är vårt allvarligaste problem, heter det i propositionen. Deninnebär ett samhällsekonomiskt slöseri med resurser och leder till socialaproblem och spänningar i samhället. Kampen mot arbetslösheten står därför icentrum för den ekonomiska politiken.Vägen ur arbetslöshetskrisen blir lång och mödosam. Kort- och långsiktigaproblem måste ses i ett sammanhang. Tilltro till politikens långsiktighet gerstyrka åt kampen mot arbetslöshet på kort sikt. En aktiv arbetsmarknadspolitikinnebär investering i människor. Kunskaper och färdigheter kan vidmakthållasoch utvecklas.I propositionen pekas på en rad åtgärder som vidtagits mot arbetslösheten.Förutom stora tillskott till arbetsmarknadspolitiska insatser av traditionelltsnitt nämns utbyggnaden av ett tredje gymnasieår, fler platser inom högskolan,infrastrukturinvesteringar, ROT-verksamhet, ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling.Den öppna arbetslösheten har pressats ned . Anledningen härtillär snabb insats av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. En fortsatt utbyggnadav dessa väntas medföra en ytterligare nedgång av den öppnaarbetslösheten.Även om det svenska näringslivets konkurrenskraft starkt har förbättrats synseffekterna på arbetsmarknaden först på litet sikt. I propositionen understryksdock att det skett en stark nedgång av antalet varsel om uppsägning och attantalet nyanmälda platser inte längre minskar.Kampen mot långtidsarbetslöshet, speciellt bland ungdomar, måste ställas ännumer i förgrunden, heter det i propositionen. Samhället har ett ansvar för attungdomarna länkas in i arbetslivet. Långtidsarbetslöshet innebär storaindividuella påfrestningar, som omfattande produktiva resurser läggsi träda och riskerar att raseras.Förslagen i propositionen avser att ta till vara mänskliga resurser. De ärett uttryck för arbetslinjen -- trots en mycket låg arbetskraftsefterfrågan.Förslagen syftar till att ge de arbetslösa produktiva och utvecklandealternativ, att motverka ytterligare arbetslöshet inom kommuner och landstingsamt att underlätta återgången till en reguljär arbetsmarknad när produktionenökar.I propositionen föreslås ändringar beträffande de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna ungdomspraktik och arbetslivsutveckling (ALU). Dessutom läggs ettförslag om ett generellt anställningsstöd (GAS) för att stimulera till nyareguljära arbeten. Slutligen föreslås en ändring i bestämmelserna om bidragtill samlingslokaler.Motioner om inriktningen av politikenSocialdemokraterna framhåller i sin motion A16 att arbetslösheten blivitmycket värre än vad regeringen förutspådde . Trots det finns ingaförslag på kraftfulla åtgärder för att bryta denna negativa utveckling. Värstär det för de långtidsarbetslösa, som blir allt fler. Arbetsmarknadspolitikenblir allt mindre effektiv. Kontantstöd ökar på bekostnad av de aktivaåtgärderna, som blir av allt sämre kvalitet.Mycket kraftfulla åtgärder inom alla politikområden måste nu till för att taitu med den viktigaste frågan av alla, nämligen den att skapa fler jobb ochbekämpa arbetslösheten, heter det i motionen.För att understödja en utveckling mot tillväxt, måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka och i stor utsträckning inriktas motnäringslivet. Det skall ske genom en rad insatser på olika samhällsområden.Socialdemokraterna erinrar om att ungdomspraktik och ALU var tänkta attanvändas i sista hand om inga bättre fungerande åtgärder stod till buds. ärdessa åtgärder på väg att bli de dominerande, något som av flera skäl är mycketallvarligt. I stället vill Socialdemokraterna bl.a. stimulera ROT-program avlägenheter i flerfamiljshus och ROT-projekt i kommunerna, öka investeringarnainom och införa generösa rekryteringsstöd. Extra satsningar föreslåsför att bekämpa ungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslöshet. Åtgärder börvidtas för att förhindra att tusentals kommunalt anställda går ut i öppenarbetslöshet. Förslag läggs fram om fler platser inom utbildningsväsendet.Sammantagna innebär förslagen en sysselsättningseffekt på 110 000 fler jobboch 8 000 fler i utbildning. Nettokostnaden för de samlade åtgärderna, dvs.efter avdrag för ökade intäkter och minskade utgifter, blir enligt motionärernaca 2 miljarder kronor.Socialdemokraterna vill mot den redovisade bakgrunden ha ett tillkännagivandeom den aktiva arbetsmarknadspolitiken.Även vill enligt motion A17 ha en mycket aktivareinriktning av arbetsmarknadspolitiken mot den ordinarie arbetsmarknaden.Regeringen avlägsnar sig alltmer från arbetslinjen, hävdar motionärerna.Åtgärder krävs för att ge jobb både i industrin och inom tjänstesektorn.Investeringar inom infrastruktur och ROT-sektor, tidigareläggning av statligaindustribeställningar och satsningar inom energi- och miljöteknik som ger nyaorder är exempel på åtgärder som ger jobb. Insatser inom landskaps- ochkulturminnesvård ger snabb sysselsättning. Näringspolitiska initiativ förunderleverantörer skapar bas för industriell expansion. Satsning påutbildningsväsendet över hela linjen är av stor betydelse, heter det imotionen.Nedskärningar inom statlig och sektor bör inte ske i dettaallvarliga sysselsättningsläge. Inte heller avreglering eller bolagisering avstatlig verksamhet. En utökad försöksverksamhet med arbetstidsförkortning ochen begränsning av övertidsuttaget bör ske.Motionärerna vill ha ett tillkännagivande om sysselsättningspolitiken ienlighet med vad sålunda anförts.Så mycket som möjligt av de arbetsmarknadspolitiska medlen bör satsas på denordinarie arbetsmarknaden som ett komplement till insatserna på andrapolitikområden, framhålls i motionen.En kombination av rejäla satsningar på kompetensutveckling i arbetslivet ochett rekryteringsstöd skulle få stora sysselsättningseffekter. Den inriktningsom arbetsmarknadspolitiken fått innebär att de åtgärder som infördes somsistahandsåtgärder har förvandlats till ordinarie volymåtgärder, ansermotionärerna.På sikt är det både billigare och ger väsentligt störresysselsättningseffekter att satsa på traditionella arbetsmarknadspolitiskainsatser som arbetsmarknadsutbildning, rekryteringsstöd och beredskapsarbeten.Vänsterpartiet vill ha ett tillkännagivande om arbetsmarknadspolitiken ienlighet med vad sålunda anförts.Utskottets övervägandenPåfrestningarna på arbetsmarknaden är mycket stora och kommer enligtprognoserna sannolikt att kulminera under nästa budgetår, även omarbetslösheten då kommer att plana ut och sedan successivt sjunka.Den svenska konkurrenskraften har starkt förbättrats. Förbättringen har bl.a.slagit igenom i form av ökad orderingång, produktion och export. Effekterna påarbetsmarknaden kommer dock alltid med en betydande eftersläpning.Utskottet konstaterar att alltfler människor blir långtidsarbetslösa ochriskerar att slås ut från arbetsmarknaden. Särskilt allvarlig ärlångtidsarbetslösheten bland ungdomar. Förutom ett stort socialt probleminnebär situationen att återgången till en väl fungerande arbetsmarknad längrefram försvåras. I dagens läge måste därför samhällets åtgärder koncentreras påatt motverka en sådan utveckling.Det är mot denna bakgrund man skall se regeringens och motionärernasframlagda förslag till åtgärder.På många samhällsområden har det vidtagits en rad åtgärder. Utöver storatillskott till arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan nämnas utbyggnaden av etttredje gymnasieår, fler platser inom högskolan, infrastruktursatsningar,ROT-verksamhet.Arbetslinjen skall gälla och utgångspunkten måste vara att dearbetsmarknadspolitiska resurserna skall användas till de mest utsattagrupperna.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) har inför utskottet uppgett att det märks entydlig svårighet att nå upp till de volymer på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna som förutsattes i beslut inför detta budgetår. Samtidigtmed en viss åtgärdströtthet såväl hos de arbetssökande som arbetsgivarna kan enförklaring vara att lågkonjunkturen varat för länge denna gång.I en skrivelse till regeringen med begäran om ändraddisposition av medel på anslaget B 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har AMSytterligare utvecklat sin syn på orsakerna till dessa svårigheter. AMS gör iskrivelsen bedömningen att det inte är möjligt att nå upp till de beräknadeåtgärdsvolymerna. Det finns därför utrymme för andra satsningar inom ramen förB 2-anslaget. AMS pekar på två områden inom vilka det är möjligt att görainsatser, nämligen utbildningssatsningar inom kommunerna och insatser inombyggsektorn genom medel till ROT-åtgärder.Det förhållandet att av allt att döma nu befinner sig iinledningsfasen till en konjunkturuppgång innebär att man nu måste börjaomläggningen av politiken i riktning mot marknadsmässiga, "riktiga", arbeten.På så sätt kan arbetsmarknaden snabbare svara på en ökande efterfrågan.Det sagda innebär emellertid inte enligt utskottets mening att den ekonomiskasituationen och arbetsmarknadsläget kan bedömas som så stabilt att det är möjligt att med säkerhet bedöma effekterna av de förslag som läggs frampå skilda områden.Den inriktning av politiken som förordats i de av godkändabetänkandena /93:AU11 och 1992/93:AU19 (rskr. 258) samt det av riksdagengodkända betänkandet 1992/93:FiU30 (rskr.