bet · GG01JuU38 · 1993-05-27 00:00:00 — Kompletteringspropositionen 1992/93:150Slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1993/94,m.m. 1993/94JuU38ANDRA HUVUDTITELN I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omslutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m.,såvitt avser verksamhetsområde.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker en ianledning av propositionen väckt motion.I ärendet föreligger ett särskilt yttrande (s) och enmeningsyttring (v). I proposition 1992/93:150 bilaga 2 () harregeringen dels föreslagit riksdagen1. att det av för /94 beslutadeförslagsanslaget till Statsrådsberedningen i stället anvisas medanslagsbeteckningen ramanslag (A 1, s. 1),2. att det av för /94 beslutadeförslagsanslaget i stället anvisas medanslagsbeteckningen ramanslag (A 2, s. 1 f),3. att det av för /94 beslutadereservationsanslaget Utredningar m.m. i stället anvisas medanslagsbeteckningen ramanslag (A 3, s. 2),4. att under ramanslaget Domstolarna m.m. för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad som har föreslagits iproposition 1992/93:100 bilaga 3 (D 2, s. 2),5. att under ramanslaget Kriminalvården för /94anvisa utöver vad som har föreslagits iproposition 1992/93:100 bilaga 3 (E 2, s. 3 f),dels berett tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört (s. 8 f) om effektivare distribution avförfattningssamlingarna. 1992/93:Ju34 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens hemställan om 96 396 000kr till sluten kriminalvård enligt vad i motionen anförts ombehovet av att pengar satsas på alternativ kriminalvård,2. att hos regeringen begär en översyn av denkriminalpolitiska inriktningen enligt vad i motionen anförts omökad satsning på öppna vårdformer som kontraktsvård ochsamhällstjänst. Nya ramanslagRegeringens förslag innebär att anslagen tillStatsrådsberedningen, och Utredningar m.m.skall anvisas i form av ramanslag i stället för som tidigare iår beslutats i form av förslagsanslag (Statsrådsberedningen ochJustitiedepartementet) resp. reservationsanslag (Utredningarm.m. ).Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Domstolarna m.m.Regeringen föreslår att anslaget till Domstolarna m.m. ökasmed . Anslagsökningen avses täcka ökadekostnader för domstolsväsendet på grund av lagstiftningenrörande stöd och service till vissa funktionshandikappade (prop.1992/93:159, SoU19, rskr. 321) och lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m. (prop. 1992/93:58, BoU4, rskr. 98)Härutöver bör nämnas att regeringen i ett annat ärende omförändrade regler om bostadsbidrag (prop. 1992/93:174, BoU21),föreslagit att tillföra ytterligare 2,6 miljonerkronor till anslaget.Utskottet konstaterar vidare att i medelsanvisningentill Domstolarna m.m. beslutat att öka det av regeringen ibudgetpropositionen föreslagna ramanslaget med 3 miljoner kronorför att tillgodose behov av personalutbildning ochchefsutveckling samt ökade utbildningsinsatser beträffande detsexualiserade våldet (prop. 1992/93:100 bilaga 3, JuU24,rskr. 289).Det anförda innebär att anslaget till domstolarna /94, på grund av riksdagsbeslut under detta år,kan förväntas höjas med utöver vad somföreslagits i budgetpropositionen.Med beaktande härav tillstyrker utskottet propositionen idenna del.KriminalvårdenRiksdagen beslutade tidigare (prop. 1992/93:4,JuU19, rskr. 223) att ge regeringen i uppdrag att ikompletteringspropositionen, bl.a. på grund av de nya reglernaom villkorlig frigivning, redovisa förslag till budgetregleringför kriminalvården där det ökande behovet av anstaltsplatserbeaktats och därjämte för presentera en långsiktigkonsekvensanalys i fråga om beläggningsutvecklingen påkriminalvårdsanstalterna.Utskottet höll under månad en utfrågningmed generaldirektören i omanstaltsbeläggningen m.m.Beläggningen på kriminalvårdsanstalterna under senare delenav och 1993 vid resp.mättillfälle uppgick till , den 1oktober, , , den 1januari, , , den 1 apriloch . harbeläggningssituationen vid anstalterna således varit mycketansträngd och anstalterna har i praktiken varit fullbelagda.Situationen vid häktena är i allt väsentligt densamma som vidanstalterna.I propositionen anförs (bilaga 2 s. 5) att de fördjupadeanalyser som gjorts av utvecklingen efter det att volymökningeninträffat visar att det framför allt är delångtidsdömda som står för ökningen. En närliggande slutsats avanalyserna skulle, enligt propositionen, kunna vara en fortsattvolymökning . Regeringen anser emellertid att enrad faktorer bidrar till att den fortsattabeläggningssituationen är svår att förutse. Bl.a. tyderstatistik över beläggningen på en minskad ökningstakt och enmöjlig stabilisering av beläggningen på en ny högre nivå.Mot bakgrund av det anförda och för att kunna göra en samladbedömning av vilka krav som kommer att ställas påkriminalpolitiken har regeringen givit () i uppdrag att i samverkan med () ochKriminalvårdsstyrelsen (KVS) utarbeta en framtids- ochomvärldsanalys avseende det kriminalpolitiskaverksamhetsområdet. Analysen avses ge underlag för fortsatta ochmer långsiktiga överväganden inom när detgäller reformarbetet inom kriminalpolitikens område ochregeringen planerar att budgetproposition redovisa enplan med förslag till långsiktigt verkande åtgärder motbrottsligheten i samhället. I det sammanhanget kommer frågan ombeläggningsutvecklingen inom kriminalvården och de resursbehovsom föranleds av denna att tas upp på nytt.Utskottet har tidigare vid ett stort antal tillfällen (senasti betänkande 1992/93:JuU19 s. 13 f) uttalat att beläggningsnivånbör ligga för att möjliggöra differentiering avolika intagna med ett gott resursutnyttjande.I propositionen (s. 6 f) beräknar justitieministern att detbehövs omkring 360 nya anstaltsplatser till följd av den redaninträffade beläggningsökningen och för att kunna möjliggöraönskvärd differentiering i enlighet med riktlinjer.Härutöver tillkommer det, med hänsyn tagen till den önskvärdamöjligheten till differentiering, behov av ytterligare omkring580 platser till följd av de ändrade reglerna om villkorligfrigivning. Tillsammans beräknas reformen om villkorligfrigivning och beläggningsökningen medföra ett behov av ca 940anstaltsplatser. Platsbehovet beräknas i huvudsak kunnatillgodoses genom om- och tillbyggnader av det nuvarandeanstaltsbeståndet. Den långsiktiga planeringen omfattar ävenuppförande av någon eller några nya anstalter.Enligt propositionen kommer utbyggnaden avanstaltsorganisationen inte att kunna ske i takt med detsuccessivt ökade behovet av platser. Under om- ochtillbyggnadsperioden kan det därför komma att behövasprovisoriska lösningar. Detta kommer, enligt vad utskottetinhämtat, sannolikt främst att inträffa under /96då platstillgången kommer att understiga behovet enligt deberäkningar som görs inom kriminalvården.Utskottet konstaterar först att regeringens redovisning visaratt belastningen på anstaltsorganisationen kommer att öka underde närmaste åren. En utbyggnad framstår alltså som nödvändig,och utskottet har inga invändningar mot regeringens planeringhärvidlag. Positivt är enligt utskottets mening att det iplaneringen inkluderats behovet av anstaltsplatser för att äveni framtiden möjliggöra differentiering av olika intagna.När det gäller medelsbehovet för /94 föreslårregeringen en förstärkning av anslaget till kriminalvården meddrygt . De extra resurserna erfordras för attfinansiera beslut om villkorlig frigivning i den delbeslutet innebar att villkorlig frigivning kan ifrågakomma förstefter det att av straffet avtjänats. Beslutet i dendelen medför ett högre antal intagna i första hand på öppnaanstalter än vad regeringen förutsett i budgetpropositionen. Isammanhanget kan nämnas att den beräknade totalkostnaden förriksdagsbeslutet om villkorlig frigivning uppgår till 215miljoner kronor . Härav finansieras merparten, somframgår av propositionen, genom omprioriteringar ochrationaliseringar inom område.I motion Ju34 (v) yrkas att avslår regeringensförslag om ökning av anslaget till kriminalvården. I motionenförespråkas att resurserna satsas på alternativ kriminalvård,och att det görs en översyn av den kriminalpolitiskainriktningen med sikte på en ökad användning av öppnavårdformer.Utskottet behandlade ett liknande yrkande i samband medutskottets behandling av budgetpropositionen . Utskottethänvisade då till (JuU25 s. 8) den omfattande översyn avkriminalvården som görs inom ramen för (dir. 1992:47) och (dir. 1992:36) arbete.Något resultat av utredningarnas arbete i dessa frågor kan, somutskottet då konstaterade, inte förväntas under nästa budgetåroch inte heller bör utredningarnas arbete föregripas. Utskottethar alltjämt denna uppfattning, och utskottet avstyrker bifalltill motion Ju34.Utskottet ansluter sig till justitieministerns bedömning avmedelsbehovet.Effektivare distribution av författningssamlingarnaFrån anslaget betalas bl.a. denkostnadsfria tilldelning av () somregleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), dens.k. I årets budgetproposition (1992/93:100 bilaga 3,JuU28, rskr. 293), punkt H 1 (s. 139), beräknades anslaget /94 till 10 112 000 kr.I propositionen redovisar regeringen sin avsikt att avskaffaden kostnadsfria tilldelningen av SFS m.fl.författningssamlingar för domstolar och andra myndigheter /94. Förslaget bygger på promemorian (Ds 1993:21)Effektivare distribution av författningssamlingarna somremissbehandlas . Tanken är att beställarna självai fortsättningen skall betala för sina abonnemang och lösnummer.För att kompensera de domstolar och myndigheter som förlorar denkostnadsfria tilldelningen av författningssamlingar avserregeringen att föra över delar av SFS-anslaget till dem. Den nyaordningen kan genomföras genom att regeringen beslutar omändringar i författningssamlingsförordningen.I promemorian behandlas inte de konsekvensändringar som bliraktuella i de regler om en frilista som finns i lagen(1982:1255) om författningssamlingar för Riksdagensförvaltningskontor och Riksbanken.Regeringen har berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet i propositionen anfört om effektivaredistribution av författningssamlingarna.Utskottet delar regeringens uppfattning att distributionen avförfattningssamlingarna bör göras så kostnadseffektiv sommöjligt. Utskottet utgår från att de medel som frigörs påanslaget kommer att fördelas på de myndigheter, i första handinom rättsväsendet, som drabbas av kostnadsfördyringar isammanhanget. Under dessa förutsättningar har utskottet ingenerinran mot förslaget. Vad utskottet nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. beträffande anslag till Statsrådsberedningenatt beslutar att det av för budgetåret1993/94 beslutade förslagsanslaget Statsrådsberedningen istället anvisas med anslagsbeteckningen ramanslag,2. beträffande anslag till Justitiedepartementetatt beslutar att det av för budgetåret1993/94 beslutade förslagsanslaget istället anvisas med anslagsbeteckningen ramanslag,3. beträffande anslag till Utredningar m.m.att beslutar att det av för budgetåret1993/94 beslutade reservationsanslaget Utredningar m.m. istället anvisas med anslagsbeteckningen ramanslag,4. beträffande anslag till Domstolarna m.m.att med anledning av regeringens förslag under andrahuvudtiteln till Domstolarna m.m. för /94utöver av tidigare anvisade medel (1992/93:JuU24,rskr. 289) anvisar ytterligare ,5. beträffande anslag till Kriminalvårdenatt med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Ju34 under andra huvudtiteln tillKriminalvården för /94 utöver av riksdagentidigare anvisade medel (1992/93:JuU25, rskr. 290) anvisarytterligare , men. (v)6. beträffande effektivare distribution avförfattningssamlingarnaatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 27 maj 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),() ochKent ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeAnslag till kriminalvården (mom. 5), , , , , och (alla s) anför:Riksdagen har beslutat om ändrade regler förvillkorlig frigivning. Med tanke på att Straffsystemkommitténbl.a. arbetar med frågan hur systemet med villkorlig frigivningskall vara utformat , och i denna del skall lägga framförslag , har vi motsatt oss ettprovisorium som skulle gälla endast till dess attStraffsystemkommitténs genomgripande översyn och beredningendärav har genomförts. Med hänsyn till nyssnämndabeslut om ändrade regler beträffande villkorlig frigivning villvi dock inte motsätta oss att erforderliga medel härför tillförsanslaget.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Anslag till Kriminalvården (mom. 5)Enligt mening bör användningen avfängelsestraff begränsas så mycket som möjligt. Fängelse sompåföljd är det dyraste och sämsta alternativet. Frihetsstraffensskador på individen är också väl dokumenterade. Arbetet på attta fram alternativ till fängelse har gått för sakta.Det måste intensifieras och satsningar bör göras på öppnarestrafformer. I första hand bör kontraktsvård och samhällstjänstutvecklas vidare. bör nu begära en översyn av denkriminalpolitiska inriktningen med sikte på ökade satsningar påöppna vårdformer som kontraktsvård och samhällstjänst. Detanförda bör som sin mening ge regeringen till känna.Enligt mening är det således fel att nu satsaytterligare på att stänga in människor. Istället borde resurserna satsas på alternativ tillfängelsestraff.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.5 borde ha hemställt:5. beträffande anslag till Kriminalvårdenatt med bifall till motion 1992/93:Ju34 och medavslag på proposition 1992/93:150 bilaga 2 i denna del, delsavslår regeringens förslag om ökat anslag till Kriminalvården,dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.