bet · GG01UU20 · 1993-05-27 00:00:00 — Problemkomplexet berörs utförligare i regeringensskrivelse /93:255.Samarbete och gemensamma regler kan enligt utskottetsuppfattning bidra till effektivare lösningar på exempelvisförsurningsområdet. Skärpta europeiska utsläppsnormer bör på ettpåtagligt sätt kunna minska försurningen i våra marker.Enligt regeringens skrivelse 1992/93:255 innebärMaastrichtavtalet en föreslagen utvidgning av miljösamarbetettill att innefatta också fysisk planering samt mark- ochvattenanvändning i tätorter och på landsbygden. Redan nu pågårarbete med frågor som rör tätortsmiljön och rumsligautveckling. Det gäller frågor som med fördel diskuteras ochsamordnas över nationsgränserna utan att för den skull ställakrav på ett gemensamt regelsystem. I EG:s s.k. femtemiljöhandlingsprogram framhålls fysisk planering som ett viktigtstyrmedel för att uppnå miljöpolitiska mål. Betydelsen avsamarbetet och erfarenhetsutbytet på detta område kan nu kommaatt öka.Med det anförda betraktar utskottet yrkandena 1--5, 8, 10 och11 i motion U515 (-) samt yrkandena 1--2 i motion U521 (fp) sombesvarade.Vad gäller hävdandet och tillämpningen avsubstitutionsprincipen (motion U515 (-) yrkandena 6 och 7) fårutskottet hänvisa till det svenska anförandet i den 1februari 1993, vari framhölls att försiktighetsprincipen enligtsvensk uppfattning måste tillämpas i förverkligandet av målet omen hållbar utveckling. De båda principerna åsyftar samma sak,dvs. att strävan måste vara att ersätta farliga processer ochämnen med mindre farliga alternativ. I regeringens proposition1992/93:180 om en kretsloppsanpassad samhällsutveckling föreslåsatt de i propositionen fastlagda principerna för en sådanutveckling även bör gälla kemikaliekontrollen. För dennakontroll finns tre övergripande mål, nämligen kunskapsmålet,produktmålet och hanteringsmålet. Produktmålet innebär att såofarliga produkter som möjligt skall användas. Regeringensförslag till kemikaliekontroll och andra åtgärder syftande kretsloppsanpassad utveckling behandlas utförligare ijordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU14.Därmed betraktar utskottet yrkandena 6 och 7 i motion U515 (-)som besvarade.Beträffande trafiksystemens utveckling och belastning påmiljön får utskottet hänvisa till att denna fråga för närvarandeär föremål för riksdagsbehandling föranledd avregeringens proposition 1992/93:176 gällande investeringar itrafikens infrastruktur. Dessa investeringar syftar bl.a. omläggning av trafiksystemen till miljövänliga transportersåsom järnväg och kollektivtrafik. Propositionen behandlas iriksdagens trafikutskott (1992/93:TU35). Utskottet noterar ocksåatt är pådrivande i planeringen av en stor europeisktrafikkonferens, varvid dessa frågor givetvis kommer attbehandlas. Konferensen beräknas äga rum 1994 eller 1995.Därmed får yrkande 9 i motion U515 (-) anses besvarat.I motion U507 (kds) föreslås att ett miljökonstant pris sättsäven på transportarbetet vid offentlig upphandling.Utskottet konstaterar att en målsättning i detta sammanhangbör vara att trafiken skall bära sina egna samlade kostnader,inklusive miljökostnaderna. Dessa bör därför vara inkluderade ide samlade kostnaderna för transportarbetet och därmedåterspeglas i varans/leveransens pris. Införandet av en särskildmiljökonstant ter sig enligt utskottets bedömning ur praktisksynvinkel tämpligen komplicerat, eftersom en sådan åtgärd intefår leda till diskriminering av geografiskt avlägsna potentiellaleverantörer. En dylik diskriminering skulle stå i strid med enav den inre marknadens mest grundläggande principer. Utskottetnoterar att gällande regler avseende drivmedelsbeskattninginnehåller en miljökomponent, varför syftet med motionärensönskemål redan torde vara delvis uppfyllt.Därmed avstyrker utskottet motion U507 (kds).2.4 Regionalpolitiska frågor: jordbruk och fiskeSammanfattning av motionernaI motion U521 (fp) anges att den högre tillväxt som t.ex. deninre Europamarknaden skapar bör komma alla EG-medborgare tilldel. I Romtraktaten har EG uttalat som mål en utjämning avlevnadsvillkor och inkomster bland EG-medborgarna. Somkomplement till skapandet av den inre marknaden och en gemensamvaluta krävs därför regionalt stöd. Regionalpolitiska hänsyn äräven viktiga inom ramen för EG:s jordbrukspolitik, påpekas det imotionen. I yrkande 4 begärs att som medlem i EG skallverka för en aktiv regionalpolitik.I motion Jo255 (s) anförs att den omställning det svenskajordbruket nu är inne i innebär en effektiv förberedelse förEG-anslutning. I motionen betonas vikten av att utforma ensvensk förhandlingslinje visavi EG som omfattar realistiskasvenska krav, inkl. möjligheten att stödja jordbruket för attfrämja biologisk mångfald och ett öppet och varieratkulturlandskap. Motionärerna begär bl.a. att skallkompletteras så att hänsyn tas till de speciella förutsättningarsom råder för Norrlandsjordbruket (yrkande 8). Vidare föreslåsbibehållande av de svenska reglerna för djurhållning ochlivsmedelshygien. Kraven på miljöavgifter på kemikalier i syfteatt minska användningen i jordbruket, innehållsmärkning m.m. börenligt motionärerna också hävdas i EG-förhandlingarna.I motion Jo256 (c) yrkande 5 anförs att frågor som rörlivsmedelskvalitet och miljöhänsyn bör bevakas iförhandlingarna med EG. I motionstexten anförs att motionärernai sammanhanget utgår från att all svensk , ävenomställningsareal, därvid skall betraktas som vid etteventuellt EG-medlemskap. Motionärerna hänvisar till 1990 årsjordbrukspolitiska beslut enligt vilket jordbruket skulle kunnaproducera energiråvaror på den mark, som inte behövs förlivsmedelsproduktion. Beslutet har enligt motionen inneburit attca av den omställda arealen är i s.k. väntelägeoch inte används till någon produktion.I motion U521 (fp) yrkande 5 föreslås att iförhandlingarna om medlemskap i bör verka för att stöd tilljordbruk i prioriteras. Motionärerna hävdar attförutsättningarna för ekonomisk verksamhet i ärväsentligt bättre om är med i EG än om skullestå utanför EG. I motion Jo254 (s) yrkande 2 begärs att Sverigei förhandlingarna med EG skall verka för införandet av sådanaregler för svenskt vidkommande som är förenliga med ettbibehållet norrländskt jordbruk i nuvarande omfattning.I motion U504 (kds) sägs att EG fått tillfälleatt närmare studera specifika geografiska ochstrukturella förhållanden. Från svenskt håll har bedömningenvarit att inte hindrar från att fortsättamed nuvarande regionalpolitik. Inför medlemskapsförhandlingarnaär det inte desto mindre angeläget, anser motionären, attSverige får klarlagt vilka stödformer som inte strider mot . Vid förhandlingarna bör regeringen även verka för attSverige får maximal möjlighet att åtnjuta förmåner ur EG:sstrukturfonder.Den europeiska integrationsprocessen kommer i storutsträckning att gynna den ekonomiska utvecklingen, menar man imotion Jo253 (c). Integrationen kommer dock också att innebäraatt vi måste höja ambitionsnivån inom regionalpolitiken för attäven fortsättningsvis kunna garantera landsbygdens utveckling. Imotionens yrkande 7 begärs att regeringen i EG-förhandlingarnaskall verka för att få igenom de svenska regionalpolitiskakraven och få del av EG:s struktur- och regionalpolitiskasatsningar via EG:s strukturfonder.I motion U505 (m) anförs att de sydsvenska skogs- ochmellanbygderna -- mot bakgrund av de speciellaodlingsförhållanden som där råder -- bör klassificeras somstödområde i EG. De svenska förhandlarna om ett EG-medlemskapbör enligt motionärerna verka för detta.Motion Jo410 (kds) tar upp svensk fiskenäring. I yrkande 5begärs att vederbörlig hänsyn tas till den svenskafiskerinäringen i EG-förhandlingarna samt att dessa resulterar iett så positivt resultat som möjligt.Motion A443 (fp) behandlar olika aspekter av den regionalautvecklingen i . I motionen betonas behovet av atttransportstöd kan fortsätta att utgå till regionen för attkompensera det västerbottniska näringslivet för högatransportkostnader för varor och tjänster. Ett bibehållettransportstöd bör enligt motionären vara ett svenskt krav iEG-förhandlingarna (yrkande 8).UtskottetDe regional- och jordbrukspolitiska frågorna tillhör deområden som ägnas synnerligen stort utrymme i förhandlingarna omsvenskt medlemskap i . Utskottet har inte möjlighet att gå ini detalj i den komplicerade materia som dessa frågor innefattaroch önskar givetvis inte heller föregripa de överväganden somkan komma att göras inom ramen för den pågåendeförhandlingsprocessen. De svenska utgångspunkterna införförhandlingarna redovisades av Europaministern iBryssel . Av anförandet framgår att mångamotionsyrkanden beträffande regional- och jordbrukspolitiken istor utsträckning överensstämmer med de svenskaförhandlingspositionerna på dessa områden. StatsrådetDinkelspiel framhöll bl.a. följande:RegionalpolitikSom framgår av kommissionens utlåtande innebär en utvidgningmed och andra nordiska länder att områden med helt nyaregionala drag kommer att utgöra delar avgemenskapen. Dessa regioner karaktäriseras av lågbefolkningstäthet, begränsade lokala marknader, långa avståndoch hårda klimatförhållanden. Det handlar om permanentageografiska betingelser och svårigheter. Av naturliga skälbeaktas dessa faktorer inte i EG:s nuvarande regionalpolitik,som är vägledande för medlemsstaternas och gemenskapens reglerpå området. Vi utgår från att det finns en stor förståelse förbehovet av en anpassning av gemenskapens politik, så att de nyafaktorerna kan beaktas, när och andra nordiska länderansluter sig till gemenskapen. Dessa faktorer är av storbetydelse, särskilt för jordbruket och den regionalautvecklingen. Detta framgår också av kommissionens utlåtande.Sverige måste kunna bedriva en aktiv och ambitiös nationellpolitik för regional utveckling i enlighet med fördragsreglerna.Kommissionens utlåtande bekräftar att som medlem harrätt till stöd från . I förhandlingarna måstevi komma fram till kriterier och metoder som gör det möjligt förSverige att delta fullt ut i det gemensamma strukturprogrammet.Syftet måste vara att utjämna regionala skillnader orsakade avallvarlig industriell tillbakagång, att bekämpalångtidsarbetslöshet, att underlätta ungdomars inträde påarbetsmarknaden, att anpassa jordbruks- och skogsbruksproduktionsamt att främja landsbygdens utveckling.JordbrukspolitikSverige genomför ett omfattande reformprograminom jordbrukssektorn för att främja avreglering, konkurrens ocheffektivitet till nytta för såväl konsumenter som lantbrukare.De svenska jordbrukspolitiska målen har stora likheter medmålsättningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Visiktar på en fullständig integrering i den gemensammajordbrukspolitiken med ett minimum av övergångsarrangemang ochskyddsåtgärder från tidpunkten för inträde i deneuropeiska unionen.Hänsyn måste emellertid tas till de specifikaförutsättningarna för jordbruksproduktion i . Vårbefolkningstäthet är extremt låg. av landytanär uppodlad. Lägre medeltemperatur och en kort odlingsperiodpåverkar avkastning och produktionskostnader. För att möta dessa"arktiska och subarktiska" villkor har utvecklat en radregionala stödåtgärder för jordbruksproduktion,landsbygdsutveckling, sysselsättning, miljö, ett öppet ochvarierande landskap liksom för bibehållandet av biologiskmångfald. Mjölkproduktionen, den viktigaste sektorn i densvenska jordbruksnäringen, utgör ryggraden för jordbruket iekonomiskt mindre gynnade regioner. Under förhandlingarna måsteen överenskommelse nås rörande tillvägagångssätt och metoder föratt inom ramen för gemenskapens politik nå dessa mål och för attslå vakt om och utveckla jordbruket i norra , iskogsområdena i söder samt på och Gotland.Anförandet återges, som tidigare nämnts, i sin helhet i bilagatill detta betänkande.Med det ovan anförda betraktar utskottet yrkande 7 i motionJo253 (c), yrkande 2 i motion Jo254 (s), yrkande 8 i motionJo255 (s), yrkande 5 i motion Jo256 (c), motion U504 (kds) samtyrkandena 4 och 5 i motion U521 (fp) som besvarade.Vad avser de mer specifika yrkanden som återfinns i motionernaA443 (fp) samt U505 (m) noterar utskottet att de mer detaljeradesvenska förhandlingspositionerna avseende denna typ av frågorännu inte konkretiserats. Utskottet förutsätter att de aktuellafrågeställningarna blir förmål för vidare överväganden i dens.k. EG-delegationen (Svenska delegationen till EG--).Därmed får yrkande 8 i motion A443 (fp) och motion U505 (m)anses besvarade.I yrkande 5 i motion Jo410 (kds) begärs att vederbörlig hänsyntas till den svenska fiskerinäringen i EG-förhandlingarna.I det svenska inledningsanförandet i iår fastslogs även de svenska ambitionerna i förhandlingarna pådetta område: , med betydande fiskevatten i ,avser att med vissa tekniska anpassningar helt integreras i dengemensamma fiskeripolitiken. Att fullt ut bevara detraditionella svenska fiskemönstren i omgivande vatten och iNordsjön är av särskild vikt i detta sammanhang. Vi siktar ocksåpå att införa för fiske och akvakulturfrån och med anslutningsdagen. Det är på fiskets område avstörsta vikt att , inom ramen för EG:s politik, kanupprätthålla och utveckla sådana regionalpolitiska åtgärder sommotiveras av ett strängt klimat, långa avstånd och andraogynnsamma villkor.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 5 i motion Jo410(kds) som besvarat.2.5 Sociala frågorSammanfattning av motionerna -- Övergripande yrkandenFör ett socialliberalt parti som liberalerna ärdet naturligt, anförs det i motion U514 (fp), att värna ochvidareutveckla de sociala rättigheter och minimiregler som EGredan beslutat om. Välfärdspolitiken bör vara generell ochutformad så att den underlättar en fri rörlighet; människorskall kunna bo och arbeta var de vill. I många behöverden utvecklas. I enlighet med närhetsprincipen beslutar varjeenskilt land om den nationella välfärdspolitiken, sägs detvidare i motion U514 (fp). För att den fria rörligheten skallfungera i verkligheten får dock inte ländernas sociala skyddsnätoch välfärdspolitik vara utformad så, att de diskriminerarmänniskor som vill arbeta, etablera sig och bo i annat land änhemlandet. I motionens yrkande 2 begärs att iförhandlingarna om medlemskap i skall anmäla som utgångspunktatt subsidiaritetsprincipen bör gälla beträffande avvägningenmellan nationell nivå och EG-nivå inom socialpolitiken. Imotionens yrkande 6 begärs sammalunda avseende familjepolitiken.BakgrundRedan i ingressen till slås fast att ettväsentligt mål för gemenskapens strävanden är att fortgåendeförbättra medborgarnas levnads- och arbetsvillkor. Skrivningarnai avsnitt om t.ex. fri rörlighet för personer,socialpolitik, och ekonomisk och social rörlighet samt åtgärdersom vidtagits på grundval av fördragsbestämmelserna visar attgemenskapsarbetet redan från början haft en "social dimension".Den europeiska enhetsakten, som trädde i kraft , innebar enförstärkning av EG-samarbetet på det sociala området, särskiltvad avser arbetsmiljöfrågorna.Programmet för förverkligande av den inre marknaden, somlanserades 1985, mötte på sina håll kritik för att det i litenutsträckning omfattade de sociala frågorna. Betydande och ökandeuppmärksamhet har bl.a. av denna anledning därefter ägnats densociala dimensionen i samarbetet. Vikten av att den socialautvecklingen sker i takt med den ekonomiska utvecklingen och deninre marknadens framväxt har ofta framhållits avEG-kommissionens ordförande . EG:s stats- ochregeringschefer har givit uttryck för sammainställning.Målsättningen att stärka samarbetet på den socialadimensionens område resulterade i antagandet avEG:s sociala stadga, "Den Europeiska gemenskapens stadga omgrundläggande sociala rättigheter för arbetstagare". Stadganundertecknades av elva av EG:s medlemsländer, dvs. allamedlemsstater med undantag för Storbritannien.Den sociala stadgan är att betrakta som ett politisktinstrument som "moraliskt" förpliktar medlemsländerna att setill att de grundläggande sociala rättigheter som stadganbehandlar garanteras i resp. land. Stadgan ger också enuppmaning till, och uttrycker stöd för kommissionen att läggafram förslag till direktiv, rekommendationer eller på andra sättsöka förverkliga innehållet i stadgan. Följande områden omfattasav stadgan: fri rörlighet, anställning och lön, förbättring avlevnads- och arbetsvillkor, social trygghet, förenings- ochförhandlingsrätt, yrkesutbildning, likabehandling av kvinnor ochmän, information, samråd och medbestämmande, hälsa och säkerhetpå arbetsplatsen, äldre personer, handikappade och skydd förbarn och ungdomar.Kommissionen presenterade också ett handlingsprogram förimplementering av den sociala stadgan, med ett antal åtgärder --sammanlagt närmare 50-talet initiativ -- som avsågs presenteras1990--1992. På basis av handlingsprogrammet har kommissionenockså presenterat förslag för huvuddelen, , av deåtgärder som där aviseras. Däremot har, för flera av förslagen,slutliga beslut ännu inte fattats av ministerrådet. Längst harman kommit i arbetet på miljöområdet, medan det t.ex. visat sigsvårare att uppnå enighet om vissa förslag som rörarbetsrättsliga frågor.Frågan om en utvidning av gemenskapskompetensen på det socialaområdet blev den svåraste stötestenen under Maastrichtmötet. Manlyckades på grund av ställningstagande intetillämpa enhetlighetstanken i detta avseende. Romfördragetsartiklar 117--122 om sociala bestämmelser undergick därför ingasakliga förändringar genom Maastrichtfördraget.De övriga elva medlemsländerna ingick dock en mellanstatligöverenskommelse utanför fördraget, i vilken man förbinder sigtill ytterligare insatser inom det sociala området. I ettsärskilt protokoll som slöts mellan samtliga medlemsländer --det s.k. Sociala protokollet -- medger att deövriga elva medlemsländerna får gå vidare -- utan attStorbritannien tar del i vare sig förberedelsearbetet ellerbeslut -- i det gemensamma arbetet på det sociala området medutnyttjande och hjälp av gemenskapens institutioner ochprocedurer.Överenskommelsen mellan de elva fogades till det socialaprotokollet som bilaga. De elva länderna uttrycker sin vilja attfortsätta att utveckla det gemensamma arbetet på det socialaområdet enligt de riktlinjer som fastlagts i den socialastadgan. Överenskommelsen innebär utökad kompetens förgemenskapen och ett utvidgat område för majoritetsbeslut. Deninnefattar också en ny procedur för samråd med arbetsmarknadensparter, som innebär en betydande förstärkning av deras roll iutarbetandet och genomförandet av gemensamma åtgärder på densociala dimensionens område.UtskottetUtskottet har tidigare -- i betänkande 1991/92:UU24 --framhållit vikten av att det parallellt med skapandet av engemensam arbetsmarknad etableras ett korresponderande socialtskyddsnät. I enlighet med utvecklingen av den socialadimensionen har också arbetsmiljöfrågorna kommit mer iförgrunden inom EG. Ett antal EG-direktiv av minimikaraktär harantagits. Utskottet noterar att också varit pådrivande iansträngningarna att tillse att det utvidgade ekonomiskasamarbete som kommer att följa av även åtföljs avframsteg vad avser den sociala dimensionen.I det svenska inledningsanförandet i den 1 februari1993 redovisade Europaminister kortfattat Sverigesutgångspunkter vad avser medlemskapsförhandlingarna gällande desociala frågorna:Den ökade vikt gemenskapen fäster vid den sociala dimensionenär enligt vår uppfattning en nödvändig följd av den ekonomiskaintegrationen. Vi ser fram emot att aktivt bidra till denfortsatta utvecklingen på detta område, som innefattararbetsmiljön och dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Dettagäller också ansträngningarna att förbättra de handikappadessituation. Existerande EG-regler på det sociala områdetfastställer miniminivåer, som tillåter de enskildamedlemsländerna att tillämpa mer långtgående bestämmelser. Vivälkomnar unionsfördragets sociala protokoll inkl.arbetsmarknadsparternas förstärkta roll i utarbetandet ochgenomförandet av gemensamma åtgärder på arbetsmarknadsområdet.Vi utgår från att detta innebär att svenska kollektivavtalerkänns som tillräckligt medel att genomföra EG:s direktiv. Densvenska och nordiska arbetsmarknaden kännetecknas av en långtradition av att villkor i arbetslivet fastställs ikollektivavtal mellan de berörda organisationerna.Utskottet konstaterar att den generella social- ochfamiljepolitiken inom EG till övervägande del är en fråga för denationella regeringarna. Enligt närhetsprincipen skall man intepå gemenskapsnivå reglera sådant som lika bra eller bättre kanlösas nationellt. Samarbetet inom EG på det sociala områdetutgörs även i stor utsträckning av program- ochprojektverksamhet.Utskottet finner att yrkandena 2 och 6 i motion U514 (fp)därmed får anses besvarade.JämställdhetI motion U514 (fp) hävdas att arbetet för jämställdhet iEuropa vinner på om och blir medlemmar i och det övriga har nämligen enligt motionärernarikliga erfarenheter och kunskaper om arbete för jämställdhetsom kan tillföras övriga länder. I motionens yrkande 5begärs att som medlem i EG skall verka för jämställdhetmellan män och kvinnor i hela EG.UtskottetSom också framhållits ovan finner utskottet det naturligt attbl.a. jämställdhetsfrågorna ägnas ökat intresse i gemenskapen.Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män är ett viktigtmål i . I samband med öppnandet avmedlemskapsförhandlingarna framhölls också från svensk sida, somnämnts ovan, att det är bestämda strävan att bidra tillden fortsatta utvecklingen av gemenskapens politik på dettaområde. Utskottet delar motionärernas uppfattning att Sverigeoch övriga nordiska länder har viktiga erfarenheter ochkunskaper att tillföra jämställdhetsarbetet i . Enligt vadutskottet erfarit visar också många av EG:s medlemsländer,liksom , betydande intresse för svenskaerfarenheter och lösningar på jämställdhetsområdet.Därmed får yrkande 5 i motion U514 (fp) anses besvarat.HandikappfrågorMotion U501 (s) tar upp EG-frågor ur handikappolitisksynvinkel. I motionen anförs att i förhållande tillandra länder varit framgångsrikt på detta område. Med dengenerella välfärdspolitiken och ett miljörelaterathandikappbegrepp som grund har i kunnat föras enoffensiv handikappolitik, anser motionärerna. En bidragandeorsak har varit, att det i finns en levande folkrörelse,handikapprörelsen, som aktivt deltar i samhällsdebatten ochpåverkar samhällsutvecklingen. I motionens yrkande 1 anförsvikten av att grunderna för den svenska handikappolitikenbibehålls vid ett eventuellt medlemskap i I motionensyrkande 2 begärs att regeringen i förhandlingsarbetet med EGaktivt driver frågor av betydelse för funktionshindrade. Införfolkomröstningen om EG är det av största vikt att varje svenskmedborgare kan sätta sig in i frågan om ett svensktEG-medlemskap. I motionens yrkande 3 begärs att särskildaåtgärder vidtas för att göra informationen om EG tillgänglig föralla grupper i det svenska samhället, t.ex. i form av lättlästaversioner för förståndshandikappade, på teckenspråk förhörselskadade och på punktskrift för synskadade.Inom EG har program startats för att underlätta handikappadesinträde på arbetsmarknaden och för att integrera handikappadebarn i skolan. Där finns också datanätverk med information omhandikapp och handikappades villkor. I motion U514 (fp) yrkande3 föreslås att som medlem i EG skall delta i EG:sprogram för handikappade.I motion So257 (s) framhålls vikten av att den svenskahandikapprörelsen ges möjligheter att bevaka vad som händer inomEG. Svensk handikapprörelse har mycket att tillföra averfarenheter och kunskaper till gagn för en framtidahandikappolitik i . I motionen anförs att det mot dennabakgrund finns behov av ett särskilt EG-kontor i förhandikapprörelsen.