bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — I den sistnämnda motionen betonasvidare vikten av att delsträckan --inom kommunsnarast möjligt byggs ut.I motion T82 (kds) framhålls att E6 bör ges en annan sträckning förbiUddevalla än den som planeras.I motion T77 (s) framhålls att E6 norr om bör rustas upp till90-väg med en god standard men inte byggas ut till motorväg.I motion T225 (v) framhålls att E 6 genom bör få standard 20I motionerna T205 (nyd) och Fi211 (nyd) framhålls att motorvägar bör förbindaSveriges tre största städer.I motion T71 (s) framhåller motionärerna att E20, inom den ram på 75miljarder kronor som de föreslår för väginvesteringar, bör ha motorvägsstandardpå sträckan --i enlighet med förslag.Motion T75 (m, fp, kds) har samma innebörd.I motion A410 (s) framhålls att E20 genom län bör 18I motionerna T309 (m) och T326 (fp) framhålls att E18 på sträckanÖrebro--bör ha motorvägsstandard.I motionerna T304 (c, fp) och T324 (s) framhålls att E18på sträckan --bör ha motorvägsstandard.I motion A410 (s) framhålls att E 18 genom län bör 22I motion T71 (s) framhåller motionärerna att E 22, inom den ram på 75miljarder kronor de föreslår för väginvesteringar, bör ha motorvägsstandard påsträckan --i enlighet med förslag.Även i motion T66 (s) åberopas förslag till stöd för ett yrkandemed samma innebörd.Riksvägarna 48/64I motionerna T37 (s), T53 (s) och T83 (kds) framhålls att i sinhelhet bör ingå i stamvägnätet.Riksvägarna 50/60 (Bergslagsdiagonalen)I motion T71 (s) framhåller motionärerna att , inom den ram på 75miljarder kronor de föreslår för väginvesteringar, bör ha motorvägsstandard påsträckan --Falun.I motionerna T40 (s), T54 (s), T68 (fp,s,m,kds,v), T72 (c), T344 (s)och A472 (fp) framhålls att Bergslagsdiagonalen bör fortsätta till ochvidare till . I motionerna T68 och T72 framhålls vidare attsträckan --bör rustas upp.I motionerna T305 (s), T319 (s), T320 (c,m,fp,kds,v),T328 (fp), T331 (s,m,fp,c,kds,nyd), T332 (s), T340 (kds) ochA410 (s) framhålls att Bergslagsdiagonalen bör ingå i stamvägnätet.Riksvägarna 56/67 (Räta linjen)I motionerna T302 (c), T310 (fp), T325 (s,m,v), N317 (s) och A472 (fp)framhålls att Räta linjen bör ingå i stamvägnätet.Krav på upprustning av vägavsnitt som ingår i detta stråk är ett genomgåendetema i motionerna.I motion T342 (kds) framhålls att Räta linjen bör sträckas över Eskilstuna.Vägar som enligt regeringens förslag till stamvägnät bör bli föremål förpunktinsatserI motion T71 (s) framhålls att förslag till stamvägnät bör liggatill grund för beslut om ett sådant nät. Dock bör även E12 ingå istamvägnätet.I motion T36 (s) framhålls att i börges en högre standard än vad de av regeringen föreslagna punktinsatsernamedger.I motion T62 (v) framhålls att återhållsamhet med stora satsningar på riksväg45 är önskvärd, eftersom vägen inte utgör något alternativ för den mycketlångväga godstrafiken. Lokalt kan dock vägen behöva viss upprustning.I motion T216 (s), som väcktes under den allmänna motionstiden ,framhålls att av investeringsmedel bör användas förförbättringar av norr om motionerna T327 (m), T339 (kds) och A443 (s) framhålls att riksvägarna 45och E12 bör rustas upp. I den förstnämnda motionen framhålls även behovet avutbyggnad av i . I motion T339 (kds) framhålls också att riksväg45 bör ingå i stamvägnätet.I motion Ub646 (s) framhålls att bör rustas upp.Vissa kompletteringar av stamvägnätetI motion T46 (m) framhålls att bör ingå i stamvägnätet.Den förstnämnda har sträckningen ------. Riksväg30 har sträckningen ----Växjö.I motion T65 (s) framhålls att stamvägnätet bör omfatta sträckan ()------(--) och att den sträckan bör utgöra densvenska delen av TEM (E75). TEM är, vill utskottet förtydliga, en förkortningför Trans European Motorway och en beteckning på ett motorvägsprojekt förCentral- och Östeuropa.I motion T70 (kds) framhålls att Dackeleden bör ingå i stamvägnätet. Ledenhar enligt motionären sträckningenMalmö--Rolsberga--------Linköping.I motion T640 (c) framhålls att till bör ingå istamvägnätet för att markera tillhörighet till landet i övrigt.I motion Ub646 (s) framhålls att bör byggas ut tillEuropavägsstandard. Vägen sträcker sig från Rolsberga (nära )via till Oskarshamn.4.1.5 Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhållit bestäms de statliga väginvesteringarnas inriktningav vissa mål för trafikpolitiken som fastställde i sitttrafikpolitiska beslut . Det gäller enligt dessa mål att främjatrafiksäkerhet, en god miljö, regional balans och ett effektivtresursutnyttjande.Utskottet har i det föregående erinrat om att det är sombestämmer om fördelningen över riket av de medel som anvisarför väghållningsändamål. Det är sålunda i första hand som göravvägningen mellan de angivna trafikpolitiska målen, med de kompletterandedirektiv som vissa riksdags- och regeringsbeslut kan innebära. Riksdagsbeslutenåren och 1992 om önskvärdheten av att skapa ett vägnät av särskildbetydelse för ekonomiska tillväxt och välfärdsutveckling skall ses motbakgrund av svårigheterna för att, med vederbörligt beaktande av allade tillämpliga trafikpolitiska målen, självt bestämma om ett sådant vägnätssammansättning, standard och utbyggnadstakt. Följdriktigt betonade riksdagenockså att det politiska inflytandet över planeringsprocessen bordestärkas.Som utskottet framhållit har med sin rapport till regeringenredovisat ett beslutsunderlag av den art som fjolårets riksdagsbeslutnödvändiggör. Mot bakgrund av motionsyrkandena om att förslag skallligga till grund för beslut vill utskottet erinra om att verket isin rapport renodlat fyra olika inriktningar för investeringsplaneringen förvägar och stamvägnätets omfattning. För var och en av dessa inriktningar harverket utgått från de av fastställda målangivelserna i riktning motökad trafiksäkerhet, förbättrad miljö, en jämnare regional balans och etteffektivare resursutnyttjande. Dessutom redovisar ett förslag tillhur målangivelserna bör vägas samman. Verket har sålunda redovisat fem olikaförslag till stamvägnät.Departementschefen motiverar de avvikelser i fråga om målstandard på vissavägavsnitt, som regeringens förslag innebär i förhållande till Vägverketsförslag, med hänvisningar till den begränsning som den föreslagna finansiellaramen innebär och till genomförda och planerade järnvägssatsningar.Utskottet är medvetet om de utomordentligt stora svårigheter som måste varaförenade med att inom en begränsad finansiell ram utarbeta ett förslag tillstamvägnät som i rimlig utsträckning tillgodoser alla de intressen som bär uppvägpolitikens målangivelser. Uppgiften underlättas inte av att regeringen gören avvägning inte bara beträffande olika vägar sinsemellan utan också iförhållande till en satsning på järnvägar. Det är emellertid enligt utskottetsmening angeläget att sådana avvägningar görs och att de -- som utskottetbetonat i det föregående -- även omfattar annan infrastruktur för trafiken änvägar och järnvägar.Utskottet delar regeringens uppfattning att vägsystemet bör inriktas motökad trafiksäkerhet. Enligt bedömning medför en ökad trafiksäkerhetockså ett effektivare resursutnyttjande, något som utskottet självfalletvälkomnar. Även trafikpolitikens regional- och miljöpolitiska mål äremellertid, vill utskottet understryka, väsentliga. Sedda tillsammans utgörregeringens förslag till inriktning för väginvesteringar, å ena sidan, och förjärnvägsinvesteringar, å den andra, enligt utskottets mening en lämpligavvägning mellan de fyra trafikpolitiska målen. Utskottet har ju också i detföregående tillstyrkt regeringens förslag om fördelningen av den totalainvesteringsramen på väg- och järnvägssatsningar.Utskottet vill vidare betona att ett effektivare resursutnyttjande inomvägsystemet kommer hela landet till godo. Denna effekt förstärks inte minst omtvå viktiga förbindelser mellan och , nämligenBergslagsdiagonalen och Räta linjen, tillförs stamvägnätet -- såsom regeringen,till skillnad från , föreslår. Vidare vill utskottet fästauppmärksamheten på departementschefens uttalande att samtliga stamvägaravses få en högre underhållsstandard än det statliga vägnätet i övrigt.Utskottet delar denna uppfattning. En hög underhållsstandard är av storbetydelse inte minst för de betydande delar av stamvägnätet som återfinns iNorrland.Vägpolitikens miljömål tillgodoses enligt utskottets mening bäst genomåtgärder i hela vägtrafiksektorn, bl.a. genom förbättrad reningsutrustning,energisnålare fordon, alternativa trafikmedel m.m. Riktade åtgärder motluftföroreningar och buller är, som regeringen framhåller, också viktiga inslagi en miljömedveten vägpolitik. Härtill kommer, vill utskottet erinra, det kravsom väglagen (1971:948) numera ställer på att arbetsplaner för vägbyggen skallinnehålla en miljökonsekvensbeskrivning.Enligt utskottets mening tillgodoser regeringens förslag omväginvesteringarnas inriktning samt om stamvägnätets utformning, standard ochutbyggnadstakt i väsentliga delar de önskemål tidigare uttalat om etthelhetsperspektiv på dessa investeringar. Ett sådant perspektiv är särskiltangeläget mot bakgrund av de europeiska integrationssträvandena och vikten avatt vi i möjligaste mån söker minska vårt avståndshandikapp i förhållande tillden centraleuropeiska marknaden. På det föreslagna stamvägnätets vägar ledsmycket stora delar av landets inom- och mellanregionala personresor samtgodsflöden. Dessa vägar är också de mest betydelsefulla för stora och småorters utveckling i både tät- och glesbefolkade delar av vårt land.Stamvägnätets särställning -- med hänsyn till investeringar och underhåll --och dess stora trafikflöden samverkar dessutom till att främja en ökadtrafiksäkerhet. Betydelsen härav vill utskottet, i likhet med regeringen,starkt understryka.Norra E 6, dvs. sträckan --, är av stor betydelse förtrafiken på och behöver inte minst av trafiksäkerhetsskälmotorvägsstandard. Utskottet vill därför slå fast att en sådan standard böruppnås på hela sträckan. Det ekonomiska utrymmet för den erforderligautbyggnaden är emellertid begränsat. Eftersom utskottetanser att andra stråk i stamvägnätet inte bör påverkas av utbyggnaden, kandenna följaktligen inte genomföras i sin helhet förrän efter planperiodensslut. bör emellertid alla ansträngningar göras för att imöjligaste mån tillgodose utskottets önskemål. Så kan ske t.ex. om medelfrigörs genom att kostnaderna för väghållningsåtgärder på stamvägnätet i övrigtblir lägre än vad som förutsetts. Investeringsplaneringen skall revideras . Utskottet anser att regeringen i samband därmed för börredovisa när det är möjligt att slutföra motorvägsbygget på den aktuellasträckan.Utskottet delar den i flera motioner uttalade uppfattningen attBergslagsdiagonalens betydelse skulle öka, om den förlängdes via till enpunkt vid Norrlands kustland. Av propositionen framgår att det ingår iVägverkets uppgifter att bedöma behovet av förbättrade vägförbindelser mellanBergslagsdiagonalens upptagningsområde i norr och Norrlands kustland. Utskottetvill för sin del betona det angelägna i denna uppgift.Utskottet vill vidare understryka att regeringen i fråga om vissavägavsnitt och inom investeringsramen för resp. vägavsnitt bör kunna avvikafrån den målstandard som anges i propositionen, i fall då det är uppenbart atten avvikelse skulle innebära betydande effektivitetsvinster. Sådana vinstersynes kunna nås t.ex. på , sträckan --, och på ,sträckan --. Av effektivitetsskäl bör regeringen vidare kunnaavvika från den grad av måluppfyllelse på de olika stråken, vid planperiodensslut, som anges i propositionen. När det gäller E 20 är det utskottetsuppfattning att inga åtgärder bör vidtas som hindrar att även sträckanGöteborg--kan uppnå motorvägsstandard.Vägverket har påtalat att vissa riksvägar i stamvägnätet, nämligen de somregeringen föreslår skall bli föremål för punktinsatser, kan komma att få sinainvesteringsbehov tillgodosedda i avsevärt mindre utsträckning än riksvägarutanför stamvägnätet. Den effekten uppstår, menar verket, om man gör en striktåtskillnad mellan de som är avsedda för stamvägnätet och de8 miljarder kronor som är avsedda för riksvägar i övrigt. Utskottet anser atten sådan effekt bör undvikas. Medel avsedda för riksvägar utanför stamvägnätetbör därför i viss utsträckning kunna användas för de vägar i stamvägnätet somavses bli föremål för punktinsatser.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om stamvägnätets sammansättning.Det innebär att stamvägnätet omfattar riksvägarna E4, E6, E20, E18, 70(till ), 40, 26, E22, 48/64 (till ), 45, 50, 60 (tillBorlänge), 56/67, 25, 31/33, E10, E12, E14 och E65.I övrigt anser utskottet sammanfattningsvis att inriktningen avväginvesteringarna bör vara den av regeringen föreslagna, vilket innebär attvägsystemet skall inriktas mot ökad trafiksäkerhet i enlighet med vaddepartementschefen anfört, att inom en investeringsram -- omfattande 40miljarder kronor för riksvägar -- bör avse stamvägnätet och8 miljarder kronor övriga riksvägar med beaktande av vad utskottet angivit,samt att i fråga om stamvägnätets standard och utbyggnadstakt skall gälla vadutskottet anfört.Utskottets ställningstagande innebär att inget av de motionsyrkanden som nuär i fråga synes böra föranleda någon åtgärd. Samtliga dessayrkanden, som sålunda avstyrks, avser nämligen frågor av den art som utskottetnu tagit ställning till. Syftet med ett stort antal av motionsyrkandena tordeför övrigt få anses tillgodosett genom utskottets ställningstagande.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.4.1.6 Sträckningen av genom SkåneFem motioner har väckts om den i redogörelsen för regeringens förslag nämndafrågan rörande alternativa sträckningar för E4 genom . I fyra av dessamotioner, T38 (m), T307 (m), T338 (s) och Ub646 (s), framhålls att dennuvarande sträckningen bör behållas. I den femte motionen T343 (s) framhållsatt alternativet via och är att föredra.I propositionen framhålls som nämnts att frågan om sträckningen av genomSkåne har studerats av . Fyra alternativa sträckningar har redovisats.Dessa innebär 1) E 4 i nuvarande sträckning, 2) E 4 via , 3) E 4öster om väg 108 och 4) E 4 i sträckning via och Älmhult.Departementschefen framhåller att enligt är inget av alternativenbättre än de övriga ur alla synvinklar. Därför bör det nu tillgängligamaterialet kompletteras och fördjupas innan slutlig ställning kan tas. Hansäger sig slutligen ha för avsikt att återkomma till med enredovisning av slutligt förslag till sträckning.Enligt propositionen skall vidare E 4 vara utbyggd till motorvägsstandardpå hela sträckan från till inom den kommande tioårsperioden.Enligt utskottets mening är en delvis ny väg med hög standard enligtVägverkets alternativ 4 angelägen av flera skäl. Ett sådant skäl är atttrafikströmmarna redan har ändrats till följd av behovet av att snabbt nåfärjorna med direktförbindelser till kontinenten. Ett annat skäl är att ensådan sträckning avsevärt förbättrar möjligheterna för näringsliv ochbefolkning i sydöstra att få tillgång till det nationella stamvägnätet.Dessutom kommer trafikströmmarna att förskjutas i ett läge när Öresundsbronblivit färdigställd.Utskottet anser emellertid för sin del, med hänvisning till den betydelse E 4har för landets kommunikationer, att alla förseningar av utbyggnaden måsteundvikas. I första hand bör därför enligt utskottets mening E 4, i nuvarandesträckning genom , byggas ut till motorvägsstandard utan dröjsmål.Därefter bör den ovan angivna nya sträckningen byggas bl.a. av trafikpolitiskaskäl och för att skapa bättre förbindelser till kontinenten via de direktgåendefärjorna.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att syftet med nu aktuellamotionsyrkanden torde få anses helt eller delvis tillgodosett. Yrkandena bördärför inte föranleda någon åtgärd. De avstyrks följaktligen.4.2 Investeringsinriktning för länstrafikanläggningar4.2.1 BakgrundRiksdagens trafikpolitiska beslut innebar bl.a. att ett särskiltanslag för Byggande av länstrafikanlägningar (det s.k. LTA-anslaget) skulleinrättas (prop. 1987/88:50 bil. 1 och prop. 1987/88:100 bil. 8, bet. TU20,rskr. Anslaget skulle omfatta medel till byggande av statliga länsvägar,investeringar i länsjärnvägar, bidrag till byggande av sådana statskommunvägarsom inte är riksvägar samt vissa kollektivtrafikanläggningar. Bidraget tillbyggande av statskommunvägar som inte är riksvägar har numera upphört ochinordnats i ett nytt generellt bidragssystem till kommunerna (prop.1991/92:150, bet. FiU29, rskr. Som skäl för inrättandet av LTA-anslagetangavs att det skapade ökade förutsättningar för en samordnad utveckling avinfrastrukturen i länet. Utskottet konstaterade att investeringar iväganläggningar resp. kollektivtrafikanläggningar i viss mån är utbytbara. Detvar därför lämpligt att lokala och regionala anläggningar för vägtrafikprioriterades samordnat och på länsnivå.Som framgår av vad utskottet anfört i sin redogörelse om bakgrunden tillregeringens förslag om väginvesteringarnas inriktning och om stamvägnätetsutformning bestäms fördelningen av de medel som anvisar underLTA-anslaget av , med utgångspunkt i riksdags- och regeringsbeslutsamt på grundval av tioårsplaner som upprättas av länsstyrelserna.4.2.2 Regeringens förslagI infrastrukturpropositionen föreslår regeringen 1) att tar del avvad i propositionen anförts om inriktningen av länsstyrelsernasprioriteringar vid upprättande av plan för länstrafikanläggningar samt 2) attriksdagen ger länen möjlighet, inom ramen för länstrafikanläggningsplanen, attprioritera investeringar i kommunala flygplatser.Utskottet vill, innan det övergår till behandlingen av dessa förslag,erinra om regeringens förslag att bör avsättas förinvesteringar i länstrafikanläggningar --2003 inom en totalram på för väg- och järnvägsinvesteringar.Departementschefen framhåller att länsstyrelserna som underlag tillVägverkets rapport om olika inriktningar för vägsystemets utbyggnad redovisatförslag till alternativa investeringsinriktningar för länstrafikanläggningar. Itre av fyra sådana alternativ bedömer länsstyrelserna att satsningen pålänsvägar behöver öka jämfört med . Eftersom regeringen nu inte föreslårnågon vidgad investeringsram för länstrafikanläggningar, är det viktigt --betonar departementschefen -- att länsstyrelserna fördelar anvisade resurser påde mest angelägna projekten. I sitt arbete med att prioritera vägobjekt, inomramen för upprättandet av plan för länstrafikanläggningar, bör länsstyrelsernautgå från den investeringsinriktning som regeringen föreslagit för vägsystemetsom helhet. Investeringar i länsvägar skall sålunda bestämmas med inriktningmot målet en ökad trafiksäkerhet. Investeringsinriktningen förlänstrafikanläggningar i övrigt bör följa den inriktning som regeringenföreslagit för järnvägar.Vidare erinrar departementschefen om att han i årets budgetpropositionframhållit att det inrättade LTA-anslaget har inneburit att kommuner,landsting och länsstyrelser fått betydligt större möjligheter än de hadetidigare att göra en allsidig bedömning vid prioriteringen avinfrastrukturinvesteringar på den regionala nivån. Fr.o.m. nästa budgetår bördärför länens avvägningar mellan investeringar i länsvägar, länsjärnvägar ochkollektivtrafikanläggningar även kunna omfatta investeringar i kommunalaflygplatser.4.2.3 MotionsförslagI motion T208 (v), som väcktes under den allmänna motionstiden ,framhålls att bör besluta om en uppdelning av LTA-anslaget påett anslag för länsvägar och ett annat för länsjärnvägar.I motion T221 (fp) framhålls att länsstyrelserna bör ges rätt att överklagaVägverkets planeringsramar för LTA-anslaget hos regeringen.4.2.4 Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör lämna utan erinran vad ipropositionen anförts om inriktningen av prioriteringar vidupprättande av plan för länstrafikanläggningar.Utskottet delar vidare departementschefens uppfattning om vikten av attinfrastrukturinvesteringar på den regionala nivån prioriteras på ettsamordnat sätt av behöriga organ och har därför ingen erinran mot att en sådansamordning även omfattar kommunala flygplatser. Regeringens förslag häromtillstyrks följaktligen. Av detta ställningstagande följer att utskottetavstyrker yrkandet i motion T208 (v) om en uppdelning av investeringsmedel förlänstrafikanläggningar att avse dels länsvägar, dels länsjärnvägar.Av propositionen framgår att berörda länsstyrelser har anmält särskiltintresse för investeringar i vissa länsjärnvägar. Banorna i fråga är BlekingeKustbana, , Stångådalsbanan, Hargshamnsbanan och Haparandabanan, somenligt regeringen bör ingå i stomnätet. Även utskottet anser att det ärangeläget med satsningar på länsjärnvägarna. Möjligheterna till sådanasatsningar ökar också väsentligt till följd av förslaget ikompletteringspropositionen att bör anvisa underanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Utskottetförutsätter att de av länsstyrelserna tidigare anmälda investeringsbehoven förlänsjärnvägarna därmed kan tillgodoses i väsentliga delar. Utskottet vill ävenbetona vikten av vägsatsningar som ökar framkomligheten och minskaravgasutsläppen.Utskottet har behandlat yrkanden med sammainnebörd som det nu aktuella i motion T221 (fp) -- att länsstyrelserna börkunna överklaga planeringsramar för LTA-anslaget hos regeringen. varje gång framhållit bestäms planeringsramarna på grundval avriktlinjer som fastställs av statsmakterna. Målen för vägpolitiken, sådana defastställts av , utgör de primära riktlinjerna. Målen för vägpolitikeninnebär naturligtvis också att statliga medel för vägändamål har att fördelaspå lämpligt sätt över riket som helhet. Planeringsramarna utgör i sin tur engrundval för de flerårsplaner för investeringar i länstrafikanläggningar somlänsstyrelserna utarbetar. Utformningen av en sådan plan avgörs av regeringen,om och inte kan enas. Därvid bedömer regeringen omplanen utarbetats med vederbörligt iakttagande av de mål för vägpolitiken ochav de beslut i övrigt om dennas inriktning som antagits av . Denangivna ordningen tillgodoser enligt utskottets mening motionärernas krav påett regeringsinflytande över LTA-medlens användning. Utskottet finnerföljaktligen inte någon åtgärd erforderlig med anledning avmotionsyrkandet, varför detsamma avstyrks.4.3 Anslagsfrågor4.3.1 Anslaget : AdministrationskostnaderDepartementschefen framhåller i budgetpropositionen att Vägverketsadministrationskostnader inte tidigare redovisats för under ettsärskilt anslag. Mot bakgrund av de skärpta krav som ställts påkostnadsredovisningen i den offentliga sektorn bör emellertid nu så ske.Avsikten är att anslaget skall användas för betalning av kostnaderna för internverksamhet inom och väghållningsenhet, med undantag förden verksamhet som direkt kan hänföras till produktionen. Departementschefenberäknar medelsbehovet till . Övriga förslag till anslag hari motsvarande grad reducerats med belopp vars summa är lika stor som detangivna beloppet.För att skapa incitament att hålla administrationskostnaderna på en lågnivå bör det vara möjligt för regeringen -- fortsätter departementschefen --att med medel från anslaget för administrationskostnader låta bestridakostnader som annars skulle belasta anslaget B 2. Drift och underhåll avstatliga vägar.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen samt att riksdagenger regeringen det begärda bemyndigandet. Utskottet förutsätter att enredovisning görs i efterhand av storleken på eventuella överföringar mellananslagen.4.3.2 Anslaget Drift och underhåll av statliga vägarFrån anslaget betalas vissa kostnader för drift och underhåll av statligavägar samt räntekostnader för kredit i för köp avanläggningstillgångar och av vissa omsättningstillgångar.Regeringen föreslår i budgetpropositionen en medelsanvisning på5633721000 kr för nästa budgetår.I budgetpropositionen framhålls att på regeringensuppdrag redovisat en utvärdering av verksamheten med automatiskhastighetsövervakning. Departementschefen säger sig ha för avsikt attredovisa sina överväganden med anledning av en utvärdering av ifrågavarandeövervakning i den numera framlagda trafiksäkerhetspropositionen.