bet · GG01UbU9 · 1993-02-25 00:00:00 — Insatser för elever med handikapp, m.m. Proposition 1992/93:100 bil. I detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag till förhandikappfrågor i skolan () samt anslag till skolutvecklingoch produktion av läromedel för elever med handikapp och anslagtill särskilda insatser på skolområdet. Dessa anslag disponerasav . Regeringens förslag tillstyrks.Till betänkandet är fogade tre reservationer frånSocialdemokraterna och en meningsyttring från företrädaren förVänsterpartiet.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1992/93:100 bil. i skolanRegeringen har under anslaget B 2 (s. 37--39) föreslagit2. att till iskolan för /94 anvisar ett ramanslag på99088000 kr.Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikappRegeringen har under anslaget B 3 (s. 40--42) föreslagit3. att till Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp för /94anvisar ett reservationsanslag på 13821000 kr.Särskilda insatser på skolområdetRegeringen har under anslaget B 8 (s. 51--53) föreslagit9. att till Särskilda insatser på skolområdet /94 anvisar ett förslagsanslag på 203914000kr. 1992/93:Ub418 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsulentstödet till synskadade elever isärskolan.1992/93:Ub426 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attsäkerställa funktionshindrade elevers lika rätt tillutbildning.1992/93:Ub454 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de skolor som får offentligabidrag skall vara öppna för alla elever,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av hörselvårdskonsulenter vidSIH,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av konsulenttjänster förelever med medicinska handikapp,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av konsulentstöd också tillelever vid särskolan,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utvärdering avdelningen mellan och ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristen på specialpedagogiskaläromedel.1992/93:Ub468 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom läromedel åt begåvningshandikappade elever.1992/93:Ub487 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om anslag till förhandikappfrågor i skolan.1992/93:Ub488 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsulentverksamheten förrörelsehindrade och flerhandikappade elever inom särskolan,2. att begär att regeringen ser överfältorganisationen för SIH:s konsulentverksamhet.1992/93:Ub523 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom konsulentverksamheten för rörelsehindrade ochflerhandikappade elever inom särskolan.1992/93:Ub524 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom de otillräckliga resurserna för att producera läromedel åtbegåvningshandikappade elever.1992/93:Ub528 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb översyn avkonsulentorganisationen för flerhandikappade elever isärskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av frågan om konsulentstödtill hörselhandikappade elever,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läromedel för handikappade elever.1992/93:So290 av m.fl. (v) vari yrkas5. att till iskolan för /94 anslår utöver vadregeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts om behovetatt förstärka ,6. att hos regeringen begär att anslagetSkolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp omvandlas till ett förslagsanslag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elever med handikapp skall hatillgång till samma läromedel på för dem lämpliga läsmedier somövriga elever. i skolanStatens i skolan () har somövergripande mål att underlätta skolgången för elever medhandikapp samt att stödja både dem och deras hemkommuner.Institutet skall bl.a. utveckla, framställa och distribueraläromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/dövasamt utvecklingsstörda elever.Regeringen anser liksom att det är angeläget attelevernas tillgång på hörselpedagogiskt stöd upprätthålls.För detta ändamål beräknas i budgetpropositionen en ökning avanslaget med . Föredragande statsrådet anserdock inte att tjänster som hörselkonsulent bör inrättas vidSIH. Institutet skall i stället i ökad utsträckning stödjalandstingens verksamhet på det hörselpedagogiska området. Detframgår av SIH:s anslagsframställning att institutet hittillsdisponerat ca för sådant stöd.Enligt motion 1992/93:Ub528 (s) yrkande 2 bör en översyngöras av frågan om konsulentstöd till hörselhandikappadeelever. Motionärerna anser det naturligt att staten tar överdet samlade hörselpedagogiska stödet till skolan frånlandstingen, och att ansvaret därvid läggs på . I avvaktanpå översynen godtar motionärerna regeringens förslag omförstärkning av anslaget till . Även motion 1992/93:Ub454(s) yrkande 3 förespråkar inrättande avhörselvårdskonsulenttjänster vid . I båda motionernahänvisas till att vissa landsting överväger att dra in sinservice till skolorna (kommunerna) i den mån de inte fårsärskild ersättning för den.Utskottet behandlade en motion om hörselkonsulenter vid SIHäven vid föregående . Därvid erinrade utskottet om attSIH enligt sin instruktion (1991:1081) skall samverka medlandstingens pedagogiska hörselvård när det gällerhörselskadade elever (1991/92:UbU9 s. 6 f.). Landstingensskyldighet att stödja den kommunala skolan på detta område ärdock inte lagreglerad. I regeringens myndighetsspecifikadirektiv till inför dess fördjupade anslagsframställning,som skall avlämnas senare detta år, sägs attansvarsfördelningen mellan institutioner som arbetar inomhandikappområdet behöver bli tydligare. Bland sådanainstitutioner nämns förutom bl.a. landstingenshörselvårdskonsulenter. skall i anslagsframställningenredovisa en jämförelse av de i direktiven nämnda organenssyfte, uppgifter och ansvar för handikappade elever. Enproposition om stöd och service till vissa funktionshindrade(prop. 1992/93:159) har avlämnats till riksdagen.Behovet av översyn av frågan om konsulentstöd tillhörselhandikappade elever är enligt utskottets meningtillgodosett genom det nämnda uppdraget till och denberedning som kommer att ske i av dessfördjupade anslagsframställning. Regeringens prövning av denkommande fördjupade anslagsframställningen från ochriksdagens beslut med anledning av proposition 1992/93:159 böravvaktas. Ett ställningstagande i sak om ansvarsfördelningenmellan staten och landstingen bör därför inte göras nu.Riksdagen bör således avslå motionerna 1992/93:Ub454 yrkande 3och 1992/93:Ub528 yrkande 2.Sex motioner tar upp frågan om konsulenter förflerhandikappade elever i särskolan. Bakgrunden är denbeslutade överföringen av särskolan från landstingen tillkommunerna och förslag att de statliga medelsom landstingen använt för konsulenttjänster förflerhandikappade särskoleelever skulle överföras till (SOU1991:30). Detta förslag avvisades i propositionen omkommunalisering av särskolan (prop. 1991/92:94, bet. UbU21 och28, rskr. Utskottet anslöt sig till bedömningen ipropositionen.Enligt motion 1992/93:Ub528 (s) yrkande 1 bör det företas ensnabb översyn av konsulentorganisationen för flerhandikappadeelever inom särskolan med syftet att förstärka resurserna ochklarlägga huvudmannaskapsfrågan. Motionärerna anser att eleveri olika skolformer bör få nödvändigt konsulentstöd från sammaorganisation.I motion 1992/93:So290 (v) yrkande 5 föreslås att skalltillföras utöver regeringens förslag för attkunna inrätta 15 konsulenttjänster för flerhandikappade isärskolan.Enligt motionerna 1992/93:Ub488 (c) yrkande 1 och1992/93:Ub523 (kds) gör sig landstingen av med sinakonsulenter inför kommunaliseringen av särskolan. Det är enligtden sistnämnda motionen hög tid att nu rädda vad som räddas kanav den kompetens och de ekonomiska medel som finns inomsärskolans regionala konsulentorganisation. Motion1992/93:Ub418 (fp) tar särskilt upp de synskadade eleverna isärskolan. Landstingens konsulentresurser bör enligtmotionärerna överföras till . I motion 1992/93:Ub454 (s)yrkande 5 sägs att konsulenterna vid inte har ansvarför särskolans elever, vilka dock enligt motionären har behovav konsulentstöd precis som andra elever med funktionshinder.Utskottet konstaterar att enligt instruktionen skall gehjälp och stöd till kommunerna för att underlätta skolgångenför elever med handikapp samt ge stöd till eleverna iskolarbetet. Särskolan är inte undantagen från SIH:s ansvar.SIH:s insatser skall dock ses som ett komplement tillskolhuvudmännens egna åtgärder, inte ersätta dessa. Utskottetvill framhålla att huvudmannens ansvar för särskolans elever ärdetsamma oavsett om huvudmannen är en kommun eller ettlandsting. De konsulenttjänster som motionärerna vill värna omhar inrättats av landstingen som huvudmän för särskolan.När inrättades överfördes dit bl.a. de 10 särskilda s.k.BDU-konsulenter (/Döva Utvecklingsstörda) som varitknutna till de tidigare regionala planeringsberedningarna. Närdet gäller flerhandikappade särskoleelever fungerar dessaSIH-konsulenter som samordnare i de team som bildas för varjelän eller rektorsområde med särskola och som består av personalmed kompetens för de funktionshinder som är aktuella. Det finnssåledes ett fungerande samarbete mellan SIH:s konsulenteroch de konsulenter för flerhandikappade som är anställda avhuvudmännen för särskolan samt särskolans lärare.Det är enligt utskottets mening viktigt att regeringen följerutvecklingen när det gäller konsulentstöd för dennaelevkategori i särskolan, i samband med att kommunerna tar översärskolan från landstingen. Den kompetens som byggts upp inomden hittillsvarande organisationen får inte skingras. Detta kanbehöva uppmärksammas inom ramen för uppföljning ochutvärdering, som omfattar hela det offentliga skolväsendet.Utskottet utgår från att denna fråga också kommer att belysas iSIH:s kommande fördjupade anslagsframställning. börenligt utskottets mening avvakta regeringens bedömning avfrågan i nästa års budgetproposition. Ansvarsfördelningenmellan olika samhällsorgan när det gäller funktionshindradeberörs också i propositionen om stöd och service till vissafunktionshindrade (prop. 1992/93:159), som remitteratstill socialutskottet.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1992/93:So290 yrkande 5 delvis,1992/93:Ub418, 1992/93:Ub454 yrkande 5, 1992/93:Ub488 yrkande1, 1992/93:Ub523 och 1992/93:Ub528 yrkande 1.Konsulenttjänster för elever med medicinska handikapp börenligt motion 1992/93:Ub454 (s) yrkande 4 inrättas vid SIH.Utskottet hänvisar till vad som anfördes i förra åretsbudgetproposition i denna fråga och till utskottets yttrandeöver detta (prop. 1991/92:100 bil. 9 s. 36, bet. UbU9 s. 7 f.).Utskottet instämde i föredragande statsrådets bedömning attSIH:s verksamhetsområde inte borde utökas till att omfattaelever med medicinska handikapp. Liksom då vill utskottetstryka under nödvändigheten av att undervisningen och skolansövriga verksamhet anpassas till elevens behov. Ansvaret fördetta vilar ytterst på skolledningen och personalen i varjeskola. På central nivå ankommer det på att inomramen för sin tillsynsverksamhet noga följa utvecklingen.Utskottet, som inte funnit anledning att ändra sitt tidigareställningstagande, föreslår att avslår motion1992/93:Ub454 yrkande 4.En översyn av fältorganisationen för SIH:s konsulenterbegärs i motion 1992/93:Ub488 (c) yrkande 2. Enligtmotionärerna skulle en lämplig placering av konsulenterna varaSIH Läromedel i , , och samt vissa avspecialskolorna och kunskapscentrumen för rörelsehindrade iGöteborg och Uppsala.Utskottet noterar att den organisation som har valt --ett konsulentkontor i varje län -- innebär att konsulenternafår kortast möjliga reseavstånd till de kommuner och elever somde skall stödja. Den i motionen förespråkade placeringen synesinnebära väsentligt större geografisk koncentration och därmedlängre resor. Utskottet anser inte att har anledningatt närmare reglera SIH:s inre organisation och föreslår därföratt avslår motion 1992/93:Ub488 yrkande 2.Delningen mellan och bör enligt motion1992/93:Ub454 (s) yrkande 6 utvärderas. Att bilda ensärorganisation på myndighetssidan för funktionshindrade ärenligt motionärerna egentligen inte förenligt med denansvarsprincip som präglar svensk handikappolitik.Vid behandlingen av ett liknande yrkande vid föregåenderiksmöte anförde utskottet att det var för tidigt att dra någraslutsatser om i vad mån myndigheterna har kunnat genomföra deuppgifter som ålagts dem och vilka arbetsuppgifter someventuellt kan överföras till annan myndighet (bet.1991/92:UbU9 s. 5). Vid nästa kommer bl.a. attgöras till föremål för fördjupad anslagsprövning. I regeringensdirektiv för SIH:s och fördjupadeanslagsframställningar har båda myndigheterna fått i uppdragatt belysa frågan om uppdelningen mellan dem. Statskontoret harfått i uppdrag att biträda därvid. bör mot dennabakgrund avslå motion 1992/93:Ub454 yrkande 6 om etttillkännagivande i frågan.Regeringen beräknar i propositionen anslagsbeloppet tillSIH för /94 till 99088000kr. Därvid harSIH för nästa budgetår undantagits från detrationaliseringskrav som i övrigt tillämpats på myndigheternaunder . Föredragande statsrådet anfördock att inte kan räkna med att i längden undantas fråndetta krav.Som nämnts i det föregående föreslås i motion 1992/93:So290(v) yrkande 5 ytterligare förkonsulenttjänster för flerhandikappade särskoleelever.Utskottet, som inte har något att erinra mot regeringensmedelsberäkning, föreslår att med bifall tillproposition 1992/93:100 och med avslag på motion 1992/93:So290yrkande 5 (delvis) för /94 till Statens institutför handikappfrågor i skolan anvisar ett ramanslag på99088000kr.2. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikappRegeringen föreslår att de medel som disponeras av SIHunder anslagen Utveckling och produktion av läromedel resp.Stöd för utveckling av skolväsendet sammanförs till ett anslagrubricerat Skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikapp. Detta är således renodlat till att avseSIH:s ansvarsområde. Medel som disponerar förutveckling och produktion av läromedel överförs därvid tillanslaget Stöd för utveckling av skolväsendet. Till sistnämndaanslag återkommer utskottet i betänkande 1992/93:UbU21.I motionerna 1992/93:Ub454 (s) yrkande 7, 1992/93:Ub468 (fp),1992/93:Ub524 (kds) och 1992/93:Ub528 (s) yrkande 3 begärstillkännagivanden till regeringen om att det råder brist påläromedel för handikappade elever på grund av otillräckligaekonomiska resurser. I den sistnämnda motionen anförs attsituationen bör klarläggas och regeringen återkomma tillriksdagen i frågan. Brist på läromedel förbegåvningshandikappade påtalas i alla de nämnda motionerna.Motion 1992/93:Ub528 pekar på brister även när det gällersynskadade elever.Utskottet delar motionärernas uppfattning attläromedelssituationen för handikappade elever bör klarläggas.Det framgår av SIH:s anslagsframställning inför budgetåret1993/94 att situationen inte är tillfredsställande. Utskottethar erfarit att av tillgängliga medel för utvecklingoch produktion av läromedel för SIH:s olika handikappgruppergår åt för framställning av talböcker och punktskriftsmaterialför synskadade. Inom görs nu bedömningen att institutetinom tilldelade medelsramar inte med säkerhet kommer att kunnaframställa ens hälften av beställda läromedel för synskadadeinför nästa läsår. Planering och produktion av läromedel förövriga handikappgrupper kan inte få önskvärd stabilitet ochkontinuitet. Enligt anslagsframställningen arbetar på atteffektivisera verksamheten när det gäller framställning avläromedel för synskadade och sänka kostnaderna för produktionoch hantering av punktskriftsmaterial. har i sitt slutbetänkande Ett samhälle föralla (SOU 1992:52) påtalat att det finns storaotillfredsställda behov när det gäller läromedel förhandikappade (s. 215). Utredningen anför också att produktionenav talböcker som en del av läromedelsutvecklingen är förenadmed vissa upphovsrättsliga problem därigenom att inte harrätt att producera talböcker utan särskild överenskommelse medFörfattarförbundet. slutbetänkande beredsför närvarande inom regeringen.Utskottet förutsätter att regeringen vid den fördjupadeanslagsprövning för SIH:s område som skall ske inför budgetåret1994/95 noga prövar behoven när det gäller läromedel förhandikappade elever. Regeringens direktiv till SIH:s kommandefördjupade anslagsframställning är sådana att utskottet räknarmed att underlag för en bedömning av situationen då kommer attföreligga. Mot bakgrund därav och av den pågående beredningenav slutbetänkande anser utskottet attriksdagen bör avslå motionerna 1992/93:Ub454 (s) yrkande 7,1992/93:Ub468 (fp), 1992/93:Ub524 (kds) och 1992/93:Ub528 (s)yrkande 3.Handikappade elever bör enligt motion 1992/93:So290yrkande 7 ha tillgång till samma läromedel som övrigaelever, på för de handikappade lämpliga läsmedier.Utskottet erinrar om att den dåvarande regeringen iproposition 1986/87:100 (bil. 10 s. 71) anförde följande:Målet för samhällets insatser på läromedelsområdet när detgäller elever med handikapp bör vara att brist på lämpligaläromedel inte skall få utgöra ett hinder för att de skallkunna genomgå utbildning på likvärdiga villkor med andraelever.Elever med handikapp skall således ha samma tillgång tillläromedel som sina icke handikappade kamrater. I vissa fall kandetta behöva medföra begränsningar för samtliga elever i enklass genom att klassen inte fritt får välja läromedel utanvalet begränsas till de läroböcker som finns anpassade förelever med handikapp.Utbildningsutskottet underströk i sitt yttrande överpropositionen (UbU 1986/87:10 s. 12) att begränsningen ifriheten att välja läromedel bara bör gälla om det läromedelsom också finns i handikappanpassad version är att anse som ettfullgott alternativ till övriga till buds stående läromedel.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att dettillkännagivande som begärs i motion 1992/93:So290 yrkande 7inte behövs, varför yrkandet avstyrks.Utskottet har noterat att av regeringen begärt ettförslag om fördelningen av kostnadsansvaret för handikappadeelevers läromedel. Det skedde när behandladebudgetpropositionen (prop. 1986/87:100 bil. 10, bet.UbU10, rskr. I nämnda proposition framlades ett förslagtill principer för fördelningen av detta kostnadsansvar.Utskottet ansåg inte att propositionen gav riksdagentillräckligt underlag för ett ställningstagande, bl.a. därföratt kostnadskonsekvenserna för kommunerna inte var belysta.Ansvarsfördelningen berörs också i i detföregående omnämnda slutbetänkande. Utskottet utgår från attregeringen återkommer till med ett förslag i dennafråga.Regeringen föreslår att till Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 13821000 kr.Beträffande anslagsbeloppet föreligger inga motioner. Imotion 1992/93:So290 yrkande 6 föreslås emellertid attanslagstypen skall vara förslagsanslag i stället förreservationsanslag. Motionärerna anser det oacceptabelt attsynskadade elever inte får de läromedel de behöver därför attanslagsramen är begränsad.Utskottet noterar att produktionen av läromedel försynskadade högskolestuderande, som handhas av Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket, sker inom ramen för ett förslagsanslag(anslaget Bidrag till vissa studiesociala ändamål). Frågan omvilken anslagstyp som bör användas för detta ändamål när detgäller synskadade elever i skolväsendet bör enligt utskottetsmening lämpligen övervägas i samband med den nämnda fråganom kostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna förläromedel för handikappade -- alltså bl.a. synskadade -- eleveri skolväsendet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med bifall till proposition 1992/93:100 och medavslag på motion 1992/93:So290 yrkande 6 till Skolutvecklingoch produktion av läromedel för elever med handikapp /94 anvisar ett reservationsanslag på13821000 kr.3. Särskilda insatser på skolområdetFrån anslaget Särskilda insatser på skolområdet betalaskostnader enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag försärskilda insatser på skolområdet. Det gäller insatser avregional art som kommunerna vidtar för elever med handikappeller med andra särskilda behov i ochgymnasieskolan, elever med flera handikapp i särskolan ochelever i som får särskild undervisning på sjukhuseller motsvarande. Under anslaget beräknas också medel förtilläggsbidrag till , och kommuner förden riksrekryterande gymnasieutbildningen för svårtrörelsehindrade samt medel till kommun för denriksrekryterande gymnasieutbildningen för döva ochhörselskadade elever. för sistnämnda ändamål ärförslagsvis betecknad.I budgetpropositionen beräknar regeringen under detta anslagäven medel för statsbidrag till , ochÖrebro läns landsting för viss riksrekryterande utbildning förpsykiskt utvecklingsstörda elever (och viss yrkesutbildning i ). Nämndabidrag har innevarande budgetår beräknats under anslaget Bidragtill driften av särskolor m.m., vilket inte längre kommer attfinnas uppfört på statsbudgeten till följd av införandet av detstatliga utjämningsbidraget till kommunerna.Utskottet, som inte har något att erinra mot det föreslagnaanslagsbeloppet, tillstyrker att med bifall tillproposition 1992/93:100 till Särskilda insatser påskolområdet anvisar ett förslagsanslag på 203914000 kr.Frågan om handikappade elevers rätt att fritt välja skolatas upp i motionerna 1992/93:Ub426 (s) och 1992/93:Ub454 (s)yrkande 1. Enligt motionärerna begränsas handikappade eleversvalfrihet kraftigt genom att det är billigare för kommunernaatt skicka sina rörelsehindrade elever till redan anpassadeskolor, och genom att fristående skolor inte är förpliktade attta emot t.ex. handikappade elever. I den förstnämnda motionenanförs att dessa elevers valfrihet kräver att tillgänglighetenpå den fysiska miljön garanteras samt att de faktiskakostnaderna för utbildningen täcks, förslagsvis genomstatsbidrag.Utskottet har erfarit att frågan om fristående skolorseventuella skyldighet att ta emot funktionshindrade eleveravses bli behandlad i den proposition om valfrihet i skolan,som aviserats till mars innevarande år.I proposition 1983/84:27 anförde föredragande statsrådetföljande (s. 9).Målet för skolpolitiken är -- som jag tidigare framhållit ien rad olika sammanhang -- att skolan skall vara en skola föralla. Detta innebär bl.a. att vi inom det allmännaskolväsendets ram måste ha rika möjligheter att anpassaundervisningen till elever med skilda förutsättningar. Vi måsteförsöka kompensera de barn och ungdomar som har ett sämreutgångsläge än andra. Att kunna tillgodose behoven hos barn medfunktionshinder är alltså mer ett generellt skolpolitiskt målän ett specifikt handikappinriktat.-- -- -- Alltmer uppfattas handikapp som brister i denverksamhet eller den miljö som omger människorna och såledesinte som en företeelse hos den enskilda individen, "denhandikappade". Med det betraktelsesättet är det naturligt attbarn med funktionshinder går i vanliga skolor och bor hemma istället för att hänvisas till särskilda skolor långt ifrån sinaföräldrar. Det förutsätter emellertid att man även i hemortensskolor gör den anpassning till barnens villkor som behövs föratt inte funktionshindret skall bli ett hinder i undervisningeneller i övrigt under vistelsen i skolan.Detta synsätt har präglat och bör enligt utskottets meningäven i fortsättningen prägla skolpolitiken. Rätten att väljaskola bör gälla alla elever.