bet · GH01UbU2 · 1993-12-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion 1992/93:A811 yrkande 40 delvis.I motion 1992/93:Ub526 (nyd) framförs förslag om ökadanvändning av interaktiv TV, skiftanvändning av skollokaleroch inrättande av skiftklasser. Därigenom skulle enligtmotionären nya utbildningsmöjligheter kunna skapas, vilket ärangeläget i den nuvarande sysselsättningskrisen.Utskottet delar uppfattningen att man bör utnyttjatillgängliga resurser så att så många medborgare som möjligtkan erbjudas en bra utbildning. Det är emellertid kommunernasansvar att -- eventuellt i samverkan -- finna vägar för dettapå respektive ort. Utskottet föreslår att avslårmotion 1992/93:Ub526. En ny, gemensam läroplan för de frivilliga skolformerna1. beträffande frågan om läroplanen skall vara gemensam förde frivilliga skolformernaatt med avslag på motion 1993/94:Ub38 yrkandena 7och 8 godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,res. 1 (s)2. beträffande det internationella perspektivet iläroplanenatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub37,1993/94:Ub40, 1993/94:Ub41, 1993/94:Ub43 yrkande 2 och1993/94:Ub45 godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,men. (v) - delvis3. beträffande de frivilliga skolformernas värdegrund iövrigtatt med avslag på motionerna 1992/93:Ju618 yrkande6 delvis, 1992/93:Ju619 yrkande 1 delvis, 1993/94:Ub44 yrkande1 och 1993/94:Ub46 godkänner de riktlinjer regeringenföreslagit,res. 2 (nyd)men. (v) - delvis4. beträffande undervisning om Förintelsenatt avslår motionerna 1992/93:Ub509 yrkande 2delvis och 1993/94:Ub47,5. beträffande ansvaret för studie- och yrkesvägledningatt med avslag på motionerna 1993/94:Ub42 och1993/94:Ub44 yrkande 4 godkänner de riktlinjer regeringenföreslagit,6. beträffande den principiella uppbyggnaden av läroplaneni övrigtatt godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,2. En mer kursutformad gymnasieskola7. beträffande åtgärder för att underlätta en övergång mer kursutformad gymnasieskolaatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub32,1992/93:Ub424, 1992/93:Ub470, 1992/93:Ub494, 1993/94:Ub38yrkandena 2, 3 och 5 delvis samt 1993/94:Ub43 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 5 kap. 3, 4 a samt 13 §§, med den ändringen att andrameningen i 4 a § ges följande lydelse: För varje ämne motsvararantalet gymnasiepoäng minsta antalet garanteradeundervisningstimmar i ämnet.,res. 3 (s)men. (v) - delvis8. beträffande kommitté för att följa utvecklingsarbetet igymnasieskolanatt med anledning av motion 1993/94:Ub38 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande ett samlat ekonomiprogram inomgymnasieskolanatt avslår motion 1992/93:Ub444,3. Betygssystem för gymnasieskolan och gymnasialvuxenutbildning10. beträffande riktlinjer för ett nytt betygssystem förgymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildningatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub502 yrkande12 delvis, 1992/93:Ub503 delvis, 1993/94:Ub38 yrkande 5 delvissamt yrkande 6 och 1993/94:Ub43 yrkande 3 godkänner regeringensförslag,res. 4 (s)men. (v) - delvis11. beträffande betygsättning i kärnämnet estetiskverksamhetatt avslår motion 1992/93:Ub427,res. 5 (s)12. beträffande betyg i ordning och uppförandeatt avslår motionerna 1992/93:Ub460 delvis och1993/94:Ub44 yrkande 3,res. 6 (nyd)13. beträffande komplettering av betygatt avslår motion 1992/93:Ub463 delvis,14. beträffande överklagande av betygatt avslår motion 1992/93:Ub472,15. beträffande skolbetyg i original på två språkatt avslår motion 1992/93:Ub457,4. Behörighetskrav för nationella program i gymnasieskolan16. beträffande allmänt behörighetsvillkor för tillträdetill gymnasieskolans nationella programatt med avslag på motion 1993/94:Ub38 yrkande 1antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5 kap. 5 § första stycket samt punkt 2 iikraftträdande- och övergångsbestämmelserna,res. 7 (s)17. beträffande särskilda behörighetsvillkor för vissanationella programatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 5 kap. 5 § fjärde stycket,5. beträffande lagregleringen av gymnasiesärskolanatt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 6 kap. 3, 7, 9--11 §§ samt 9kap. 16 § och 12 kap. 1 § första stycket, dels antarutskottets förslag till ändring av 14 kap. 4 § skollagen,innebärande att uttrycket den frivilliga särskolan ersätts meduttrycket gymnasiesärskolan,19. beträffande betygssystem för gymnasiesärskolanatt godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,6. Vissa ytterligare frågor om betygssystem och kurser ivuxenutbildningen20. beträffande betygssystem för grundläggandevuxenutbildning, särvux och påbyggnadsutbildning i komvuxatt godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,21. beträffande vissa lagändringar rörande komvux ochsärvuxatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 11 kap. 1, 7 a, 22 och 23 §§ samt 12kap. 1 § andra stycket och 12 §,7. beträffande lektorer i gymnasieskolan m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 2 kap. 3 §,23. beträffande kvalitetskrav och meritvärdering vidlärartillsättningatt avslår motion 1992/93:Ub415,24. beträffande kompetensutveckling för skolansundervisande personalatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 2 kap. 7 §,25. beträffande lärarprofessionalitetatt avslår motion 1993/94:Ub44 yrkande 2,res. 8 (s) - motiv8. Lagförslaget i övrigt. Ikraftträdande av läroplan ochbetygssystem26. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt under mom. 7, 16, 17, 18, 21, 22 och 24,27. beträffande ikraftträdande av ny läroplan och nyabetygssystematt godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,9. Vissa ämnen och kunskapsområden28. beträffande bildatt avslår motionerna 1992/93:Ub510 och1992/93:Ub516, båda delvis,29. beträffande dansatt avslår motion 1992/93:Ub501 yrkande 1 delvis,30. beträffande geografiatt avslår motion 1992/93:Ub462,31. beträffande idrott och hälsaatt avslår motionerna 1992/93:Ub405 yrkande 2,1992/93:Ub421, 1992/93:Ub423, 1992/93:Ub442, 1992/93:Ub492,1992/93:Ub511 och 1992/93:Ub515, samtliga delvis,32. beträffande självförtroendeträning och självförsvar förflickoratt avslår motionerna 1992/93:Ub439 och1992/93:Ub502 yrkande 8 delvis,men. (v) - delvis33. beträffande kostkunskap och hushållsekonomiatt avslår motionerna 1992/93:Ub507 och1993/94:Ub39,34. beträffande samverkan med kronofogdemyndighetenatt avslår motionerna 1992/93:Ub404 och1992/93:Ub420,35. beträffande sex- och samlevnadsundervisningatt avslår motionerna 1992/93:Ju839 yrkande 6,1992/93:So475 yrkande 4 och 1992/93:Ub522 yrkande 4,36. beträffande svenska som andraspråkatt avslår motionerna 1992/93:Sf644 yrkande 4 och1992/93:Ub469,res. 9 (s)10. Övriga frågor om gymnasieskolan37. beträffande regleringen av friluftsdagarnaatt godkänner regeringens förslag till riktlinjer,38. beträffande ett nytt lärlingssystematt avslår motionerna 1992/93:Fi211 yrkande 15 och1992/93:Ub499,39. beträffande undervisningsgruppernas storlek i vissaC-språkatt avslår motion 1992/93:Ub412,res. 10 (s)40. beträffande åliggande för lärare att förebyggaarbetsskadoratt avslår motion 1992/93:Ub428 delvis,41. beträffande hemortsalternativet för idrottsaktivaungdomaratt avslår motion 1992/93:Kr514 yrkande 4,42. beträffande skilda undervisningsgrupper för pojkar ochflickoratt avslår motion 1992/93:Ub432 delvis,43. beträffande syofunktionärernas arbete med flickorsyrkesvalatt avslår motion 1992/93:A811 yrkande 40 delvis,44. beträffande interaktiv TV, skiftanvändning avskollokaler och skiftklasseratt avslår motion 1992/93:Ub526.Stockholm den 2 december 1993På utbildningsutskottets vägnarHans NyhageI beslutet har deltagit:Hans Nyhage (m),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochChrister ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Frågan om läroplanen skall vara gemensam för de frivilligaskolformerna (mom. 1), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 12 slutar med"gemensam läroplan" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att gymnasieskolan, komvux,gymnasiesärskolan och sfi enligt regeringens förslag även ifortsättningen skall utgöra skilda skolformer. Att värdegrundenär densamma för alla dessa skolformer är enligt utskottetsmening självklart. Det framgår av propositionen att regeringeni den gemensamma läroplanen avser att ange både de mål som ärgemensamma för skolformerna och för varje skolform de mål somär specifika för denna. Även när det gäller vem som har ansvarför olika delar av verksamheten i skolan kan det finnasanledning att skilja mellan skolformerna.Frågor om undervisningens uppläggning, tidsplanering,inlärningsmetoder etc. skall liksom interegleras i läroplanen, och inte heller i andra centraltfastställda dokument, utan ankomma på elever, lärare ochskolledare. Läraren skall självfallet anpassa sina metoder ochsina preciseringar av stoffurval vid olika tillfällen till deninlärningssituation, som eleverna befinner sig i. Denna kanotvivelaktigt vara ganska olika mellan grupperna tonåringar igymnasieskolan å ena sidan och yrkeserfarna men studieovanavuxna i komvux å den andra.Utskottet anser det viktigt att slå vakt om den kommunalavuxenutbildningens särskilda prägel som en utbildning för vuxnamedborgare. En för ungdomsutbildning och vuxenutbildninggemensam läroplan riskerar att bli en urvattnad produkt utannämnvärt styrande effekt, och som inte heller uppmärksammar desärskilda behov som vuxna studerande har när det gäller bådeutbudet av ämnen och kurser och när det gäller undervisningensuppläggning, tidsplanering, läromedel etc. Utskottet anserdärför inte att de nu skilda läroplanerna för å ena sidangymnasial ungdomsutbildning, å andra sidan kommunalvuxenutbildning, bör ersättas med en gemensam läroplan förgymnasieskola, gymnasiesärskola, komvux, SSV, sfi och särvux.Den del -- -- -- (= utskottet) -- -- -- denna skyldighet.Ansvaret för -- -- -- (= utskottet) -- -- -- ochläroplanerna.Utskottet föreslår att med bifall till motion1993/94:Ub38 yrkandena 7 och 8 och med anledning av regeringensförslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en gemensam läroplan för de frivilliga skolformernaoch om samverkan mellan gymnasieskolan och komvux.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande frågan om läroplanen skall vara gemensam förde frivilliga skolformernaatt med bifall till motion 1993/94:Ub38 yrkandena 7och 8 och med anledning av regeringens förslag som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en gemensamläroplan för de frivilliga skolformerna och om samverkan mellangymnasieskolan och komvux,2. De frivilliga skolformernas värdegrund i övrigt (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "yrkande 1" bortha följande lydelse:Utskottet anser att bör slå vakt om den kulturellahomogenitet som kännetecknar vårt land och som är en viktig delav förklaringen till dess jämförelsevis harmoniska tillstånd.Tolerans, förståelse och respekt för medmänniskor ärgrundläggande värden som skolan skall slå vakt om, och somgenom etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land. Det ligger en uppenbar målkonflikt iatt hävda detta och välkomna ett mångkulturelltsamhälle. Regeringen behandlar i propositionen inte alls dennamålkonflikt, vilket är en allvarlig brist. Det är viktigt attnationella styrinstrument och kulturbärare -- där läroplanen ären av de viktigaste -- inte lämnar tvetydiga och dubblabudskap. Regeringen bör återkomma till med förslagtill betydligt mer preciserade riktlinjer i dessa frågor därmålkonflikten antingen eliminerats eller tydligt behandlas ochdiskuteras. Detta bör med bifall till motion1993/94:Ub44 yrkande 1 och med anledning av propositionen somsin mening ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet föreslår" och slutar med "regeringenföreslagit" bort utgå,dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande de frivilliga skolformernas värdegrund iövrigtatt med bifall till motion 1993/94:Ub44 yrkande 1,med anledning av propositionen och med avslag på motionerna1992/93:Ju618 yrkande 6 delvis, 1992/93:Ju619 yrkande 1 delvisoch 1993/94:Ub46 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om mer preciserade riktlinjer,3. Åtgärder för att underlätta en övergång till en merkursutformad gymnasieskola (mom. 7), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet vill" och på s. 22 slutar med "harförordat" bort ha följande lydelse:Utskottet finner det angeläget att framhålla att nuhar att ta ställning till frågan om en kursutformadgymnasieskola. Frågan har således inte tidigare varit föremålför ett ställningstagande från sida. Däremot harföredraganden i propositionen Växa med kunskaper (1990/91:85)bedömt att förutsättningar måste skapas för en övergång till enpå sikt kursutformad gymnasieskola. Utskottet noterar också attmånga kommuner och gymnasieskolor kallar sitt förnyelsearbeteför kursutformning. Den nya stadietimplanen för denprogramutformade gymnasieskolan ger stort utrymme för lokaltutvecklingsarbete. Begreppet kursutformning har en mycketskiftande innebörd.Regeringen har i nu föreliggande proposition olyckligtvisvalt ett språkbruk som inte korrekt beskriver innebörden iförslagen. Regeringen talar om att "Övergången till en merkursutformad gymnasieskola skall underlättas". Förslageninnebär dock att en kursutformad gymnasieskola skall införasöver hela landet redan från . Utskottet anseratt detta förslag innebär en oacceptabel central styrning avskolarbetet. Detta åstadkoms genom kombinationen av centraltfastställd kursindelning och centralt fastställdabetygskriterier för dessa kurser. Gymnasieskolans ämnenföreslås bli uppdelade i kurser, där många av dem inte omfattarmer än garanterad undervisningstid. Till varje kursutformas centrala kursplaner där precisionen i kunskapsmålenenligt propositionen föreslås vara sådan att "det inte får rådanågot tvivel om vad som avses". Vidare fogas till varjekursplan centralt fastställda betygskriterier i två steg.Utskottet anser att ämnena i gymnasieskolans program skall haden omfattning som redan fastställts av i bilaga 2 iskollagen.Ökad valfrihet för eleven är angeläget. Den programutformadegymnasieskolan som håller på att genomföras medför enligtutskottets mening ökade möjligheter för den enskilde eleven attfå en utbildning som är anpassad efter dennes behov ochintresse. Denna för eleven ökade valfrihet är således mycketpositiv. För att kunna förverkliga dessa möjligheter är detibland nödvändigt att dela ämnen i kurser. De positivakonsekvenser som enligt vår mening kan erhållas medkursutformning förtas av den centralstyrda modell somregeringen valt.En centralt fastlagd uppdelning av ämnen i kurser och förvarje kurs centralt fastställda betygskriterier innebär attlärares och elevers frihet att tillsammans planera ochgenomföra arbetet inskränks. Det innebär en minskadflexibilitet i arbetet på att uppnå de mål som studierna iämnet bör syfta till.Ökade valmöjligheter är en bärande tanke bakom denprogramutformade gymnasieskolan. När det t.ex. gäller attmöjliggöra det individuella valet eller det lokala valet kandet vara nödvändigt att dela upp ämnen i kurser. Det bör dockgöras endast då det är nödvändigt för att åstadkomma denflexibilitet som den programutformade gymnasieskolan kräver.Den enskilda skolan bör vara den som avgör när och hur enkursindelning skall göras. bör utarbetarekommendationer i dessa frågor, vilka lämpligen fogas tillkursplanen för ämnet. Utskottet anser således inte att det iskollagen bör föreskrivas att utbildningen skall ges i form avkurser (5 kap. 4 a § andra och tredje styckena i regeringenslagförslag).När det gäller den föreslagna 4 a § första stycket anserutskottet att ordföljden i andra meningen bör ändras. Meningenbör enligt utskottets uppfattning lyda: För varje ämnemotsvarar antalet gymnasiepoäng minsta antalet garanteradeundervisningstimmar i ämnet.Utskottet delar den uppfattning som förts fram i motion1993/94:Ub38 (yrkande 3) om vikten av fortsattutvecklingsarbete inom gymnasieskolan, längs olika vägar, därkursutformning är en modell. Genom sådant lokaltförnyelsearbete kan erfarenheter vinnas till stöd för en analysav förutsättningen för mer kursutformade gymnasieskolor.Utvecklingsarbetet bör också omfatta andra modeller, därsärskilt möjligheterna att utveckla långtgående samverkanmellan samtliga lärare och elever inom den sammanhållna klassenuppmärksammas.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen dels med bifall till motion 1993/94:Ub38 yrkande2, med anledning av motionerna 1992/93:Ub494, 1993/94:Ub38yrkande 5 delvis samt 1993/94:Ub43 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1992/93:Ub32, 1992/93:Ub424 och 1992/93:Ub470 avslårregeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 5 kap. 4 a § andra och tredje styckena, dels medbifall till motion 1993/94:Ub38 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om utvecklingsarbetei gymnasieskolan. Utskottet föreslår vidare att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 5 kap. 3 §, 4 a § första stycket samt 13 § med denändringen att andra meningen i 4 a § ges den av utskottetförordade lydelsen.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande åtgärder för att underlätta en övergång mer kursutformad gymnasieskolaatt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 3 §, 4 a § förstastycket samt 13 § med den ändringen att andra meningen i 4 a §ges följande lydelse: För varje ämne motsvarar antaletgymnasiepoäng minsta antalet garanterade undervisningstimmar iämnet., dels med bifall till motion 1993/94:Ub38 yrkande 2,med anledning av motionerna 1992/93:Ub494, 1993/94:Ub38 yrkande5 delvis samt 1993/94:Ub43 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1992/93:Ub32, 1992/93:Ub424 och 1992/93:Ub470 avslårregeringens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 5 kap. 4 a § andra och tredje styckena, dels medbifall till motion 1993/94:Ub38 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om utvecklingsarbetei gymnasieskolan,4. Riktlinjer för ett nytt betygssystem för gymnasieskolanoch gymnasial vuxenutbildning (mom. 10), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "När det" och på s. 25 slutar med "gymnasialvuxenutbildning" bort ha följande lydelse:När det gäller riktlinjerna för betygssystemet ansluter sigutskottet till uppfattningen att det bör anpassas till denprogrambaserade gymnasieskolan. bör alltså avslåregeringens förslag att det nya betygssystemet skall grundas påbetyg på varje avslutad kurs. Betyg bör enligt utskottetsmening sättas i varje avslutat ämne, med användning av denfyragradiga skala som regeringen föreslagit. Betygskriterierför nivåerna Godkänd och Väl godkänd bör anges i kursplanerna.För ämne som studeras under minst två terminer bör äventerminsbetyg ges, enligt samma skala. I ämnen som inom ettprogram kan studeras under olika minsta garanteradundervisningstid anges på betyget den omfattning i minstagaranterad undervisningstid som eleven studerat ämnet(gymnasiepoäng). I ämne som en elev studerat både obligatorisktoch frivilligt kan det komma att behövas betyg dels för denobligatoriska, dels för den frivilliga delen med angivande avminsta garanterad undervisningstid (gymnasiepoäng) för resp.betyg. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmarebestämmelser.Utskottet föreslår att med anledning av regeringensförslag och motion 1993/94:Ub38 yrkandena 5 delvis samt 6 ochmed avslag på motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 12 delvis,1992/93:Ub503 delvis och 1993/94:Ub43 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande riktlinjer för ett nytt betygssystem förgymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildningatt med anledning av regeringens förslag och motion1993/94:Ub38 yrkandena 5 delvis samt 6 och med avslag påmotionerna 1992/93:Ub502 yrkande 12 delvis, 1992/93:Ub503delvis och 1993/94:Ub43 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. Betygsättning i kärnämnet estetisk verksamhet (mom. 11), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "motion1992/93:Ub427" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att betyg inte börsättas i kärnämnet estetisk verksamhet. Detta bör medbifall till motion 1992/93:Ub427 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande betygsättning i kärnämnet estetiskverksamhetatt med bifall till motion 1992/93:Ub427 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Betyg i ordning och uppförande (mom. 12)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet noterar" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse:Utskottet anser att eleven utöver de ämnesinriktade betygenpå kurser bör få betyg i ordning och uppförande. Eleven börnämligen få en strukturerad och bra erfarenhetsåterföring intebara på sin kunskapsutveckling i de olika ämnena utan också påsin personlighetsutveckling och på sitt sätt att utvecklas ochförhålla sig till andra elever och till sina medmänniskor.Utskottet delar inte Betygsberedningens bedömning att betyg iordning och uppförande skulle vara uttryck för bestraffning.För denna betygsättning föreslår utskottet omdömena Utmärkt(som bör vara normalomdömet för skötsamma elever), Godtagbartresp. Därutöver bör eleven i gymnasieskolan varjeår få en kort verbal beskrivning av sina framträdandepersonliga egenskaper. Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1993/94:Ub44 yrkande 3 och med anledningav motion 1992/93:Ub460 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande betyg i ordning och uppförandeatt med bifall till motion 1993/94:Ub44 yrkande 3och med anledning av motion 1992/93:Ub460 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Allmänt behörighetsvillkor för tillträde tillgymnasieskolans nationella program (mom. 16), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet ser" och slutar med "ochövergångsbestämmelserna" bort ha följande lydelse:Utskottet understryker att alla lärare kontinuerligt skallfölja varje elevs kunskapsutveckling så att eventuella problemuppdagas . Därmed kan också extra åtgärdersättas in tidigt för att kunna nå de kunskapsmål som allaelever, enligt läroplan och kursplaner, skall nå i grundskolan.Utskottet anser liksom motionärerna att huvudregeln måstevara att elever som börjar ett nationellt program skall hagodkända kunskaper i alla basämnen och att individuella programnormalt bör användas för elever som inte har sådana.Gymnasieskolan skall vara öppen för alla ungdomar. Genom denföreslagna ändringen av 5 kap. 5 § första stycket skollagenskulle lokala intagningsmyndigheter bli förhindrade att ta inen elev, som saknar godkänt betyg i något av basämnena, på ettnationellt program, fastän eleven har intresse och fallenhetför detta. Enligt utskottets uppfattning bör de ha möjlighetatt göra detta, om det befinns lämpligt för eleven.