bet · GH01KU7 · 1993-10-20 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 11 motionsyrkanden i kyrkligafrågor. Yrkandena gäller stat--kyrkafrågan, medlemskapet iSvenska kyrkan, trossamfundens rättsliga ställning, avskaffandeav samt begravningsclearingen. Utskottethar med hänvisning till pågående utredningsarbete avstyrktsamtliga motionsyrkanden. 1992/93:K601 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av gällande lagstiftning förmedlemskap i trossamfund,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förtydligande avregeringsformens stadgande om positiv och negativreligionsfrihet så att därav klart framgår att även trossamfundav folkkyrkokaraktär kan finnas och fungera i landet i enlighetmed sin karaktär.1992/93:K606 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavskaffande av den särskilda Kyrkofondsstyrelsen och att fondensarbetsuppgifter löses på i motionen föreslaget sätt.1992/93:K607 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att initiativ tas i syfte attundanröja motsättningen mellan 2 kap. 2 § regeringsformen ochreligionsfrihetslagen.1992/93:K608 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bibehålla nuvarande relationer mellankyrkan och staten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommande förslag från den nyaKyrkoberedningen bör bli föremål för en bred remiss inom ,3. att som sin mening ger regeringen till känna attinför en eventuell förändring i relationen kyrka--stat enfolkomröstning bör genomföras.1992/93:K610 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begravningsclearing.1992/93:K614 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom fria relationer mellan staten och Svenska kyrkan.1992/93:K620 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kyrkans relation till staten.1992/93:K621 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medlemskapet i . Stat--kyrka-fråganMotionernaBo Holmberg m.fl (s) framhåller i motion K614 att de upprepadeoch långvariga diskussioner som förekommit beträffandestat--kyrka-frågan inte har varit till fördel för vare sigkyrkan eller staten. Kyrkoberedningen bör enligt motionärerna nuskyndsamt utreda frågan. Därefter bör regeringen föreläggariksdagen ett förslag om fria relationer mellan stat och kyrka.Berndt m.fl. (s) anför i motion K620 att det är av storvikt att Kyrkoberedningen gör en samlad bedömning inte endastmot bakgrund av församlingarnas synpunkter på ERK-utredningensbetänkande utan även i ljuset av andra kyrkliga och ävenicke-kyrkliga remissorgans ställningstagande. Motionärerna pekarpå att starka religionsfrihetsskäl talar för en förändring närdet gäller medlemskapet i och på attbegravningsväsendet av principiella skäl skall betraktas som engemensam samhällelig angelägenhet. Vidare sägs att starkaprincipiella skäl talar för att kyrkans beskattningsrätt upphävsoch ersätts med en rätt till kyrkoavgiftsuppbörd. Det är enligtmotionärerna viktigt att reformarbetet får fortsätta och attkyrkans karaktär av öppen folkkyrka bevaras med godaarbetsvillkor efter en relationsförändring.Kyrkoberedningens kommande förslag tas också upp i motion K608av och (båda c). Enligt motionärernavisar remissutfallet i fråga om betänkande attdet finns en bred majoritet för fortsatt lagstiftning förSvenska kyrkan, för beskattningsrätt och för de kyrkligaförsamlingarna som huvudmän för begravningsväsendet. I motionenbegärs att skall konstatera att ett fortsatt sambandmellan kyrka och stat skall motsvara kyrkans egen ståndpunkt ochatt detta skall ges regeringen till känna (yrkande 1).Motionärerna begär vidare att Kyrkoberedningens kommande förslagskall bli föremål för samma breda remiss som ERK-utredningensbetänkande (yrkande 2). Slutligen anför motionärerna att omregeringen eller väljer konfrontation med kyrkan ochlägger fram ett förslag som inte står i överensstämmelse med enbred opinion inom bör förslaget föregås av enfolkomröstning (yrkande 3).BakgrundERK-utredningen lade fram betänkandet (SOU1992:9) Ekonomi och rätt i kyrkan. Tre modeller för förändringari förhållandet mellan stat och kyrka redovisades. I modell 1 gesSvenska kyrkan en så självständig ställning som möjligt inomramen för ett bevarat konstitutionellt samband med staten.Modell 2 ger en mycket stor frihet för , meninnehåller ändå en viss lagstiftning. Modell 3 innebär att alllagstiftning avvecklas.I samband med behandlingen av regeringens proposition1991/92:85 Ny kyrkolag konstaterade (bet.1991/92:KU32) att stat--kyrka-frågan varit föremål fördiskussion . Utskottet uttalade att det motbakgrund av redovisningen i betänkande nuförelåg en god grund för det fortsatta arbetet med frågan.Utskottet förutsatte att betänkande skulle bliföremål för ett brett remissförfarande. Enligt utskottet var detangeläget att frågan om förhållandet mellan kyrka och stat ficken grundlig behandling av en parlamentarisk beredning ochbedrevs i samverkan med företrädare för kyrkan. Vad utskottetanfört gav regeringen till känna (rskr. 222).ERK-utredningens betänkande remitterades bl.a. till som bereddes tillfälle att -- i samrådmed och efterhörande av församlingar, pastorat och kyrkliga samfällighetersamt övriga myndigheter och organisationer inom kyrkan påstifts- och riksplanet -- lämna synpunkter på betänkandet.Betänkandet remitterades även till vissa statliga myndigheteroch andra icke-kyrkliga organ. Remissförfarandet avslutades den1 och svaren överlämnades till Kyrkoberedningen,som tillsatts våren 1992.Kyrkoberedningen har som uppgift att se över den statligaregleringen av ställning, organisation ochekonomi (dir. 1992:45). Beredningens arbete kan enligtdirektiven bedrivas oberoende av de mera grundläggande ochprincipiella frågeställningar i fråga om förhållandet mellanstaten och som kan uppkomma med anledning avERK-utredningens betänkande. Beredningen kommer emellertid medsin breda parlamentariska och kyrkliga förankring att vara ettnaturligt forum för att arbeta vidare med dessa frågor. Enligtdirektiven borde bedömningar och dess modellerför olika tänkbara lösningar tillsammans med remissvaren kunnautgöra en god grund för fortsatta överväganden. På grundval avdet material som kommer fram vid remissbehandlingen avERK-utredningens betänkande bör beredningen enligt sina direktivöverväga och lägga fram förslag i fråga om den fortsattahanteringen av de aktuella frågorna. Beredningens arbete i sinhelhet skall enligt direktiven vara avslutat senast den 1december 1993.Utskottets bedömningKyrkoberedningen kommer inom förhållandevis snar framtid attredovisa resultatet av sitt arbete. Enligt utskottets mening börberedningens förslag inte föregripas. Utskottet är inte hellerberett att nu -- innan beredningen redovisat resultatet av sittarbete -- ta ställning till behovet av ett brettremissförfarande eller till frågan om folkomröstning. Utskottetavstyrker således motionerna K608 yrkandena 1--3, K614 och K620.Medlemskap i kyrkanMotionernaIngela () framhåller i motion K621 att det i endemokrati borde vara självklart att det krävs en viljeyttringför att bli medlem i ett trossamfund. Bestämmelserna ommedlemskap i strider enligt motionen motregeringsformens fri- och rättighetskatalog. Deövergångsbestämmelser som därför tvingats införa harnu gällt och riskerar att bli permanenta, vilket intekan vara avsikten med bestämmelser av övergångskaraktär. Enligtmotionären är det ohållbart att år hänvisa till olikaberedningar eller utredningar. måste ge sin meningtill känna utan att avvakta pågående utredning inom m.fl. (s) understryker i motion K607att det inte är acceptabelt att hänvisa till pågåendeutredningsarbete angående medlemskapet i Svenska kyrkan.Motionärerna pekar på att frågan under varit föremål förutredning. Frågan om medlemskapet i statskyrkan är ingeninomkyrklig angelägenhet utan ett konstitutionellt problem avstor principiell räckvidd. måste därför enligtmotionen utan ytterligare dröjsmål begära att regeringenundanröjer motsättningen mellan 2 kap. 2 § regeringsformen ochreligionsfrihetslagen så att det blir individens egenviljeyttring som utgör grunden för medlemskap i trossamfund.BakgrundEnligt 2 kap. 2 § regeringsformen är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot tvång att tillhöra trossamfund ellerannan åskådning i religiöst hänseende. Det automatiskamedlemskapet i är inte förenligt med dennagrundlagsregel (se prop. 1991/92:85, bet. 1991/92:KU32 s. 12).Enligt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till ändringarav regeringsformen gäller dock bestämmelserna om medlemskap iSvenska kyrkan utan hinder av grundlagsregeln. Bestämmelserna ommedlemskap i finns i 6--9 §§religionsfrihetslagen (1951:680). Enligt 6 § må endast svenskmedborgare eller här i riket bosatt utlänning vara medlem avSvenska kyrkan. Barn i äktenskap inträder enligt 7 § i vid födseln om båda föräldrarna tillhör Svenska kyrkan.Detsamma gäller då endast den ene av föräldrarna tillhör kyrkanom inte föräldrarna från födseln anmäler attbarnet inte skall tillhöra kyrkan.Barn utom äktenskap inträder enligt 8 § i ommodern tillhör kyrkan. Den som förvärvar svenskt medborgarskaptas också upp i kyrkan utan någon särskild ansökan, om han ellerhon är evangelisk-luthersk trosbekännare och inte särskilt haranmält att han eller hon inte önskar träda in i kyrkan (9 §).JO har i ämbetsberättelsen 1989/90 (s. 355) ifrågasatt denautomatik som följer av 9 § religionsfrihetslagen. JO framhöllatt i stället för att som fordra en aktiv handling i form aven anmälan hos pastor av den som vill bryta automatiken ochsåledes inte inträda i kyrkan, borde krav på en sådan anmälanuppställas för den som verkligen vill bli medlem.Konstitutionsutskottet behandlade en rad motionermed samma innehåll som de nu aktuella. Utskottet förutsatte(bet. 1991/92:KU32 s. 12) att medlemskapsfrågan skulle komma attbli föremål för behandling under den parlamentariska beredningenav betänkande och att därvid även beaktas vadutredningen anfört om att frågan bör kunna lösas oberoende avstat--kyrka-frågan. Enligt utskottets mening saknades anledningatt föregripa detta beredningsarbete. reservation mot motiveringen framhöll folkpartietsföreträdare att övergångsbestämmelsen i regeringsformenriskerade att bli permanent, vilket strider mot syftet med ensådan bestämmelse. Det var enligt reservanten angeläget attfrågan får en snar lösning.I direktiven till Kyrkoberedningen (dir. 1992:45) hänvisadestill att det pågår ett inomkyrkligt arbete om dopetsbetydelse för kyrkotillhörigheten. Departementschefen instämde ikonstitutionsutskottets uttalande om att medlemskapsfrågan bordebehandlas av beredningen och att det därvid borde beaktas vadERK-utredningen uttalat om att frågan borde kunna lösasoberoende av stat--kyrka-frågan. Beredningen bör enligtdirektiven utforma sådana förslag till regler om medlemskap iSvenska kyrkan att vad som sägs i regeringsformens föreskrifterom medborgerliga fri- och rättigheter tillgodoses. I denna delbör beredningen uppmärksamma de diskussioner som förs inomSvenska kyrkan i medlemskapsfrågan och ta del avremissinstansernas synpunkter på förslag idenna del.I detta sammanhang kan nämnas attKyrkotillhörighetsberedningen, som tillsattes av på begäran av kyrkomöte, i mars 1993avlämnade betänkandet Kyrkotillhörigheten i . Ibetänkandet föreslås att dopet blir huvudvägen in i . Vidare föreslås att begreppet "medlemskap" i kyrkolagenbyts ut mot begreppet "kyrkotillhörighet". Betänkandetinnehåller ett förslag till ändring av 3 kap. kyrkolagen somföreslås bli rubricerad "Kyrkotillhörighet i ".Förslagets 3 kap. 1 § motsvarar i huvudsak de nu gällandebestämmelserna i 6 § religionsfrihetslagen. Enligt 3 kap. 2 §skall den som döpts i ordning bli upptagen iSvenska kyrkan. Barn föreslås enligt 3 kap. 3 § iandra fall tas upp i efter meddelande frånvårdnadshavaren. Enligt 3 kap. 4 § skall den som fyllt ochsom i annat fall än som avses i 2 § vill inträda i tas upp i efter skriftlig anmälan om hanär döpt i eller annan evangelisk-luthersk kyrkasordning, om han är döpt i någon annan kyrkas ordning och begärundervisning i tro, bekännelse och lära eller omhan med anmälan begär sådan undervisning. --Betänkandet är föremål för remiss till den 15 november 1993.Utskottets bedömningSom framgår av bakgrundsredovisningen ovan harKyrkoberedningen som uppgift att utforma sådana förslag tillregler om medlemskap i att vad som sägs iregeringsformens föreskrifter om medborgerliga fri- ochrättigheter tillgodoses. Enligt utskottets mening bör resultatetav beredningens arbete avvaktas. Motionerna K607 och K621avstyrks följaktligen.Trossamfundens rättsliga ställningMotionenUlla och (båda c) framhåller i motionK601 att invandrare som tillhör trossamfund av folkkyrkokaraktärsom grekisk-ortodoxa kyrkans församlingar och denromersk-katolska kyrkan ofta står frågande inför det svenskasamhällets individuellt inriktade syn på bestämmelser omreligiöst liv och tillhörighet till trossamfund. En arbetsgruppinom har definierat begreppet "samfund avfolkkyrkokaraktär" som samfund där "medlemskapet bygger påfamiljetillhörighet, tillhörighet till etnisk grupp ellermotsvarande och inte på individuell bekännelse till samfundetstro". Också är ett exempel på ett trossamfund medfolkkyrkokaraktär.Motionärerna anser att det är angeläget att frågeställningarnablir belysta i olika avseenden, inte minst när det gällerregeringsformens kortfattade bestämmelse på detta område. Denromersk-katolska kyrkan kan uppenbarligen inte acceptera att deni svenska statens ögon och lagstiftning betraktas som enföreningsrättslig storhet, som en "sammanslutning för religiösverksamhet, vari ingår att anordna gudstjänst". Naturligtvisbehövs det enligt motionärerna lagliga kategorier som bättresvarar mot den romersk-katolska kyrkans väsen. av folkkyrkokaraktär att verka i vårt land börenligt motionärerna ut. I ett första steg bör därförregeringen för redovisa vilka möjligheter som finnsför dem enligt gällande lagstiftning. I ett andra steg börregeringsformens uppenbarligen oklara stadgande om den positivaoch den negativa religionsfriheten förtydligas så att det avgrundlagen klart framgår att även trossamfund avfolkkyrkokaraktär kan finnas och fungera i vårt land i enlighetmed sin syn, tro och ordning.BakgrundERK-utredningen tog upp frågan om rättsligaställning vid förändrade relationer mellan kyrkan och staten.Svenska kyrkan kan enligt utredningen inte uppfatta sig själv iföreningsrättsliga termer, och det föreligger ett behov av enorganisationsform som skulle tillgodose kyrkans behov av inrefrihet och som innebär en offentligrättslig reglering(s. 335). Enligt utredningen torde det från konstitutionellsynpunkt inte föreligga något hinder mot att genom olikaåtgärder från statens sida ge kyrkan en sådan ställning att deninte är att anse som ett rent privaträttsligt subjekt. Bl.a.skulle vissa grundläggande principer om kyrkotillhörighet kunnaanges i lagtexten.Utskottets bedömningUtskottet har inhämtat att frågan om lagreglering rörandeSvenska kyrkans och andra trossamfunds rättsliga ställning hartagits upp av Kyrkoberedningen med anledning bl.a. av centralstyrelses remissvar på ERK-utredningensbetänkande. Enligt utskottets mening finns det därför anledningatt avvakta resultatet av beredningens arbete. Motion K601yrkandena 1 och 2 avstyrks följaktligen.Avskaffande av Kyrkofondens styrelseMotionenAnders () begär i motion K606 att det samlade ansvaretför ekonomi flyttas från regeringen ochKyrkofondens styrelse till kyrkomötet och . Kyrkan förutsätts numera själv klarafinansieringen av sina uppgifter inom ramen för sinbeskattningsrätt och den omfattande insamlingsverksamhet som avtradition förekommer.BakgrundI betänkandet (SOU 1992:9) Ekonomi och rätt i kyrkanframhåller att det med skäl kan ifrågasättas omstaten bör ha det avgörande inflytandet över . Den kyrkliga verksamheten finansieras nämligen heltav kyrkans egna medel. Så länge statsbidrag utgick tillKyrkofonden framstod det statliga inflytandet som naturligt. Motbakgrund av att numera står för sina egnakostnader talar enligt utredningen övervägande skäl för att ettavgörande inflytande över fondens tillgångar bör tillkommakyrkan. Ett kyrkligt inflytande sägs kunna skapas genom attstyrelsefunktionen för Kyrkofonden överflyttas till och genom att uppgiften att fastställabudget tilläggs kyrkomötet.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat motionsyrkanden med ett innehållliknande den nu aktuella motionens under de två senasteriksmötena. I betänkandet 1991/92:KU32 (s. 19) förutsatteutskottet att också frågan om skulle kommaatt behandlas av Kyrkoberedningen. I avvaktan på resultatet avberedningens arbete saknades enligt utskottets mening anledningför att besluta om ett tillkännagivande tillregeringen. Utskottet gör nu inte någon annan bedömning. MotionK606 avstyrks följaktligen.BegravningsclearingMotionenI motion K610 av och (båda fp)begärs -- mot bakgrund av vikten av valfrihet -- att ett systemmed begravningsclearing uppmuntras inom hela Svenska kyrkan.Begravningsclearing innebär att kostnader förbegravningsgudstjänsten vad avser kyrka, vaktmästare, organistsamt officiant debiteras hemförsamlingen om själva akten utförsi annan församling. I de fall det inte finns ett sådantsamarbete mellan församlingar medför det en extra kostnad för desörjande.BakgrundFrågan om ett riksomfattande system för begravningsclearinghar behandlats av kyrkomötet vid sju tillfällen . 1990års kyrkomöte begärde hos regeringen ett förslag tillramlagstiftning om rikstäckande begravningsclearing. Under1992 och kyrkomöten hänvisades till att bl.a. hade som uppgift attverka för ett utbyggt clearingsystem.Den nu tillämpade begravningsclearingen innebär att ettpastorat eller en samfällighet genom särskilt beslut åtar sigatt med vissa mer eller mindre bestämda belopp för olikatjänster svara för de kostnader som uppstår när en i pastorateteller samfälligheten hemmahörande avliden begravs hos annatpastorat eller annan samfällighet. Härvid avses kostnader försådana tjänster som om de utförs av pastoratet ellersamfälligheten där den avlidne var kyrkobokförd varitkostnadsfria för den enskilde. Kostnader som ingår i clearingenfår högst motsvara självkostnaderna för de olika tjänsterna.Begravningskostnadsutredningen tog i betänkandet (SOU 1990:82)Vad kostar begravningar? -- vem betalar? Utredarenfann det synnerligen angeläget att begravningsclearingen snarastkommer till allmän enhetlig och rikstäckande tillämpning i helalandet. Den betydande ökning av anslutningen som enligtutredningen kunde iakttas visade dock attpastoraten och samfälligheterna på ett verkningsfullt sättuppmärksammat och beaktat behovet av begravningsclearing.Utredaren förutsatte att den frivilliga anslutningen tillbegravningsclearingen fortsatte i hög takt oavsett hur frågan omlagstiftning utvecklas. -- Betänkandet har varit föremål förremissbehandling och ärendet bereds iregeringskansliet.I detta sammanhang kan nämnas att 2 120 av landets 2 552församlingar eller har fattat beslut om någon form avbegravningsclearing. Högst andel församlingar som inte harbeslutat om sådan clearing har och stift. I1 544 församlingar gäller beslutet för begravningar i helariket, medan 402 respektive 153 församlingars beslut gällerstiftet och kommunen. 5,4 miljoner av landets 8,6 miljonerinvånare omfattas av begravningsclearingen inom landet somhelhet.Inom pågåren diskussion om begravningsclearingens uppbyggnad i syfte attåstadkomma största möjliga uppslutning till clearingen. Man villkomma fram till nya mer schabloniserade taxor som kan accepterasav samtliga pastorat.Utskottets bedömningUtskottet har inhämtat att Kyrkoberedningen i sitt arbetekommit in på frågan om begravningsclearing. Enligt utskottetsmening finns det därför anledning att också i denna frågaavvakta resultatet av beredningens arbete. Motion K610 avstyrksföljaktligen. beträffande stat--kyrka-fråganatt avslår motionerna 1992/93:K608 yrkandena 1--3,1992/93:K614 och 1992/93:K620,2. beträffande medlemskap i kyrkanatt avslår motionerna 1992/93:K607 och 1992/93:K621,3. beträffande trossamfundens rättsliga ställningatt avslår motion 1992/93:K601 yrkandena 1--2,4. beträffande avskaffande av Kyrkofondens styrelseatt avslår motion 1992/93:K606,5. beträffande begravningsclearingatt avslår motion 1992/93:K610.Stockholm den 20 oktober 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), CatarinaRönnung (s), (), (), IngvarSvensson (kds), (nyd), (m),(), (), () () och ().Särskilt yttrandeMedlemskap i kyrkanIngela () anför:Riksdagen borde kunna uttala en mening i fråga om reglerna ommedlemskap i i stället för att ånyo hänvisa tillpågående utredningsarbete. Frågan har utretts under många årutan att de önskvärda förändringarna genomförts. Emellertidföreligger nu äntligen ett inomkyrkligt förslag som tillgodoserde krav som regeringsformen ställer. Till detta kommer attKyrkoberedningen inom snar framtid avser att redovisa resultatetav sitt arbete med bl.a. medlemskapsfrågan. Eftersom frågan nuändå tycks vara nära sitt avgörande så kan jag ställamig bakom utskottets bedömning.