bet · GG01UU35 · 1993-06-02 00:00:00 — Svenskt deltagande i av beslutade insatserför säkerställande av fred i f.d. 1992/93UU35ÄrendetI detta betänkande behandlas regeringens proposition1992/93:254 om svenskt deltagande i av FN:s säkerhetsrådbeslutade insatser för säkerställande av fred i f.d.Jugoslavien samt de fem motioner som väckts med anledning avdenna proposition. En reservation har avgivits avSocialdemokraterna.Till betänkandet är fogat försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU11y Svenskt deltagande i av FN:s säkerhetsrådbeslutade insatser för säkerställande av fred i f.d.Jugoslavien. Regeringen () föreslår i proposition1992/93:2541. att medger att regeringen efter framställningfrån FN får ställa en väpnad styrka om högst ca 1 000 personertill förfogande som ett svenskt bidrag till av FN:s säkerhetsrådbeslutade insatser för säkerställande av fred i f.d. Jugoslavienm.m.,2. att med ändring av beslut (bet.1992/93:FöU8, rskr. 1992/93:177) till Fredsbevarande verksamhetför /94 under tredje huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 1 . 1992/93:U27 av m.fl. (s) vari yrkas1. att medger att regeringen efter framställningfrån FN får ställa en väpnad styrka om högst 1 000 personer tillförfogande, med det mandat som ovan angetts, som ett svensktbidrag till av beslutade insatser försäkerställande av fred i f.d. ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om ny riksdagsbehandling om uppdragetskulle avvika från det av givna mandatet,3. att begär att regeringen återkommer med ett nyttförslag om hur insatsen skall finansieras.1992/93:U28 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utökade konfliktläkande insatser i ESK:sregi,2. att avslår regeringens proposition 1992/93:254om fullmakt att sända en väpnad styrka till f.d. Jugoslavien.1992/93:U29 av och ()vari yrkas1. att medger att regeringen efter framställningfrån FN får ställa en fredsbevarande styrka om högst 1 000personer till förfogande som ett svenskt bidrag till av FN:ssäkerhetsråd beslutade insatser för säkerställande av fred if.d. i enlighet med vad som anges i motionen,2. att begär att regeringen återkommer med ett nyttförslag om hur insatsen skall finansieras.1992/93:U30 av (-) vari yrkasatt propositionen avslås.1992/93:U31 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inkallande av en urtima riksdag för attfatta beslut om att sända svensk väpnad trupp inom enfredsframtvingande FN-insats i f.d. , därest Sverigemottar en sådan framställning från generalsekreteraren underriksdagens sommaruppehåll,2. att avslår regeringens förslag till finansieringav denna insats och i stället anvisar frånförsvarsanslaget för /94. 1 Sammanfattning av propositionen1.1 BakgrundUpplösningen av statsbildningen har lett tillomfattande stridigheter i många delar av området med omänskligtlidande för civilbefolkningen som följd.FN har konstaterat att ett hot mot fred och säkerhet enligtFN-stadgans kapitel VII föreligger och därmed medgivit atttvångsåtgärder för återställande av internationell fred ochsäkerhet kan vidtas. har bl.a. beslutat omekonomiska sanktioner riktade mot Federativa JugoslaviskaRepubliken ().Observatörer från FN, Europeiska gemenskapen (EG) ochEuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) finns sedanlänge i det f.d. . FN-styrkorna (UNPROFOR) iBosnien-Hercegovina uppgår till ca 9 000 personer och i det f.d.Jugoslavien i dess helhet till ca 25 000 personer. FN:sflyktingkommissariat (UNHCR) har genomfört alltmer omfattandesatsningar.Sverige har redan gjort avsevärda insatser i det f.d.Jugoslavien genom humanitärt bistånd, svensk FN-trupp, militäraobservatörer, civilpoliser och övervakningspersonal inom ramenför ESK:s och EG:s aktiviteter.FN:s säkerhetsråd kan komma att besluta om ytterligareinsatser i det f.d. . Vilken eller vilka åtgärder somkommer att bli aktuella är osäkert.Inom FN räknar man med att omfattande insatser av väpnadestyrkor kommer att krävas för attverkställa säkerhetsrådets beslut. har löpandeutvidgat verksamheten för UNPROFOR för att anpassa styrkansolika uppgifter till de nya krav som situationen ställt.För att uppnå vissa mål avseende skydd för det humanitärabiståndet har säkerhetsrådet givit UNPROFOR iBosnien-Hercegovina ett mandat att vidta åtgärder under stadganskapitel VII. Ett motsvarande mandat gäller för upprätthållandeav flygförbudet i landets luftrum. deltar inte i dessainsatser.Befälhavaren för UNPROFOR utarbetar löpande på säkerhetsrådetsmandat s.k. Rules of Engagement. Därvid anpassas styrkansutrustning och befogenheter så att mandatet skall kunnagenomföras. Härigenom har UNPROFOR ålagts att vidta åtgärder,framför allt avseende personalens säkerhet, som kan sägas liggai en gråzon mellan fredsbevarande och fredsframtvingandeinsatser.Enligt FN:s generalsekreterares beräkningar krävergenomförandet av en fredsplan en truppstyrka om ca 70 000personer. För gränsövervakning finns beräkningar om behov av 500militära observatörer samt trupp omfattande upp till 10 000personer. För skydd av fredade områden har generalsekreterarenpekat på behov av ytterligare militära observatörer. Äventruppinsatser diskuteras, genom omgruppering eller nya insatser.Enligt vad som sägs i propositionen finns det anledning räknamed att generalsekreteraren avser be att bidra medytterligare trupp. Under hand har en skyttebataljon diskuterats.Insatserna skulle till att börja med avse en period av sexmånader. Generalsekreteraren har låtit förstå att det kan bliaktuellt med en förlängning.I propositionen anförs att traditionella truppbidragarländerhar ett särskilt ansvar i samband med nya insatser i det f.d.Jugoslavien.Händelseutvecklingen i det f.d. är av störstabetydelse för utvecklingen i och har därmed betydandedimensioner. De beslut som säkerhetsrådet fattat ominsatser i området är ett klart och tydligt uttryck för attvärldssamfundet inte accepterar den hittillsvarandeutvecklingen.Detta är bakgrunden till att bör vara berett att bidramed väpnad trupp till insatser som kan komma att beslutas avFN:s säkerhetsråd för säkerställande av fred i det f.d.Jugoslavien.1.2 Propositionens överväganden och förslagHittillsvarande FN-insatser i det f.d. har haftsom främsta syfte att förhindra en utvidgning av striderna, attövervaka ingångna fredsavtal samt att lindra nöden.I propositionen anförs att utvecklingen i det f.d. Jugoslavienär sådan att ytterligare och omfattande insatser i FN:s regikrävs. bör som lojal FN-medlem bidra till dessaansträngningar. Eftersom det aktuella konfliktområdet ligger iEuropa faller, enligt regeringens uppfattning, ett extra stortansvar på de europeiska staterna.Den styrka som, efter framställning från FN, kan bli aktuellför svenskt deltagande i genomförandet av en fredsplan skallkunna uppgå till högst ca 1 000 personer. Den preliminäraplaneringen har inriktats på en skyttebataljon. För andrauppdrag som kan beslutas av säkerhetsrådet kan mindre enheterkomma i fråga.Regeringen anför att styrkan, för att effektivt kunna medverkatill att förebygga våldsaktioner och en upptrappning avkonflikten, måste ha förmåga att försvara sig vid eventuellaangrepp och ha resurser för att försvara andra. Vidare måstestyrkan ha sådan kapacitet att den på ett trovärdigt ochövertygande sätt kan hävda sin auktoritet och vara i stånd attverkställa beslut även om väpnade grupper skulle motsätta sigdetta.Styrkan, som skall rekryteras på frivillig basis, börorganiseras inom ramen för den styrka som finns inomförsvarsmakten i enlighet med lagen om väpnad styrka förtjänstgöring utomlands.Driftkostnaderna för en svensk väpnad styrka av den omfattningoch med den utrustning som framgår av propositionen harberäknats till ca för en tolvmånadersinsats. Därutöver kommer vissa kostnader för anskaffning avfordon och förberedelser i övrigt.Det av anvisade anslaget till Fredsbevarandeverksamhet för /94 uppgår till 407 miljonerkronor (reservationsanslag). Regeringen anför att det nuaktuella engagemanget i det f.d. är av denomfattningen att tidigare beräknade medel är otillräckliga. Ipropositionen begärs därför att ytterligare 600 miljoner kronortillförs anslaget.Regeringen avser att i förslaget till statsbudget /95 täcka det finansieringsunderskott som därviduppstår. Härvid avses kostnaderna för fordon, vilka kan kommaatt användas i den svenska krigsorganisationen, och för vissaförberedelser i övrigt att täckas inom fjärde huvudtiteln.Regeringen har bemyndigat Överbefälhavaren att sätta i gångrekrytering och utbildning av en svensk styrka. Kostnaderna fördetta, vilka under innevarande bugetår beräknas till ca 20miljoner kronor, belastar fjärde huvudtitelns anslag FN-styrkorsverksamhet utomlands.Enligt lagen om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands fårregeringen fatta beslut om att ställa väpnad styrka tillförfogande för fredsbevarande verksamhet utomlands.FN-insatserna i det f.d. kan i sina huvuddragbetecknas som fredsbevarande. Emellertid kan de regler som styrde planerade insatserna komma att innehålla fredsframtvingandemoment, vilka innebär att användning av våld kan bli nödvändig.Den svenska styrkans uppgifter kan därmed komma att skilja sigfrån den strikta fredsbevarande verksamhet för vilken riksdagentidigare bemyndigat regeringen att besluta. Regeringen bedömerdärför att det nu aktuella deltagandet förutsätter ettmedgivande av enligt 10 kap. 9§ första stycket 1regeringsformen. För att undvika eventuellt urtima riksmötebedömer regeringen det lämpligt att medger attregeringen får fatta beslut i frågan. Regeringen avser höraUtrikesnämnden inför ett sådant beslut.2 Sammanfattning av motionernaI motion 1992/93:U27 (s) yrkande 1 hemställs attriksdagen medger att regeringen efter framställning från FN fårställa en väpnad styrka om högst 1 000 personer till förfogandesom ett svenskt bidrag till av beslutadeinsatser för säkerställande av fred i f.d. . Mandatetbör enligt motionärerna gälla att säkerställa fredsplanensgenomförande, att försvara skyddade zoner samt att fredacivilbefolkning, transporter och egen personal. Aktionen skallstå under FN:s politiska och strategiska ledning. Aktionen skallhuvudsakligen ha karaktären av fredsbevarande insats, dvs. ingeteller minimalt användande av våld. Vissa fredsframtvingandeåtgärder skall dock kunna ifrågakomma. Det skall då handla ombruk av våld i självförsvar, för att skydda civilbefolkningeller för att ingripa mot grupper som inte respekterar enöverenskommen fredsplan. Motionärerna menar också att svensktrupp kan ifrågakomma för att förstärka redan befintligaFN-styrkor i området, inkl. FN-styrkan i , samt attliknande arrangemang genomförs i Kosovo.I samma motion, yrkande 2, krävs att Utrikesnämndeninkallas och läget bedöms på nytt senast när ett konkret förslagtill uppdrag föreligger, vilket skall vara grundat på beslut iFN:s säkerhetsråd och på en begäran från FN:sgeneralsekreterare. Avviker uppdraget från mandatmåste inkallas och regeringen återkomma med nyttförslag.I motionens yrkande 3 sägs att regeringen, genompropositionens förslag, i praktiken skjuter påfinansieringsbeslutet genom att säga att underskottet skalltäckas i 1994/statsbudget. Motionärerna menar att dettainte är en lösning, utan att bör begära av regeringenatt den återkommer med förslag om finansiering.I motion 1992/93:U28 (c) krävs i yrkande 1 att Sverigesom ordförande i stödjer de försoningskrafter som arbetar idet f.d. . Motionären pekar bl.a. på att ESK harbeslutat om vissa s.k. mekanismer samt att engagerafrivilligorganisationer och enskilda personer i det operativaarbetet. Motionären menar också att olikafrivilligorganisationer, varav några nämns i motionen, i ESK:smedlemsstater bör engageras. UD bör knyta till sig erforderligexpertis.Motionären anser också, i yrkande 2, att intebör lämna regeringen någon fullmakt att sända stridande trupputomlands. Bl.a. anförs att fredsframtvingande insatser innebäratt FN-trupperna tar ställning mot någon av parterna. Skulle FNrikta en framställning till bör en urtima riksdaginkallas.I motion 1992/93:U29 (s) framhålls (yrkande 1) att detinte finns någon militär lösning på ; baraen politisk lösning kan bli varaktig. Ett kraftigt stöd för defredskrafter som finns i olika delar av det forna Jugoslavienvore kraftiga fredsbevarande FN-insatser, bl.a. i form avuppbyggandet av buffertzoner mellan de stridande och genomavväpning av samtliga sidor samtidigt.Motionärerna framhåller att för att fredsbevarande åtgärderskall vara effektiva krävs att de kombineras medfredsskapande åtgärder av olika slag som förhandlingar, medling,skiljedom, utväxlande av fångar och fredsbyggande åtgärder dvs.försoning, gemensamma utvecklingsprojekt, skapande av nyastrukturer som tar bort orsakerna till våldet och samtidigtfungerar förebyggande mot nya krig i framtiden.Motionärerna menar också att det är riktigt att Sverigeställer upp för att skydda civilbefolkningen, för att försökastoppa våldet och för att bidra till en varaktig fred i det f.d.Jugoslavien. De har inga invändningar mot en fredsbevarandestyrka om 1 000 personer om generalsekreteraren gör en sådanframställning. Denna styrka bör ha ett mandat avseendefredsbevarande uppgifter, innefattande rätt att försvara sigsjälva och skyddade zoner samt att freda civilbefolkning ochtransporter. Motionärerna accepterar däremot inte att mandatetinnehåller element av s.k. fredsframtvingande karaktär medbrukande av våld. De pekar på att på lösa grunder kandras in i ett "långvarigt militärt träsk" på Balkan.Motionärerna anser vidare (yrkande 2) att den avregeringen föreslagna metoden för finansiering bara innebär attfinansieringsproblemet rullas framåt. bör därförbegära att regeringen återkommer med ett nytt förslag om hurinsatsen skall finansieras.Mot bakgrund av en historisk översikt och en beskrivning avolika aspekter på det politiska läget i Bosnien framhålls imotion 1992/93:U30 (-) bl.a. att en svensk insats med truppskulle medföra alltför stor risk för personalen. Motionärenmotsätter sig också av olika skäl den FN-operation som synesaktuell. Mot denna bakgrund hemställs att propositionen avslås.I motion 1992/93:U31 (v) framhålls att Vänsterpartietanser att skall ha beredskap att sända en svenskFN-styrka till det f.d. , vars huvudsakliga uppgiftskall vara fredsbevarande. Motionärerna accepterar också attsvenska soldater deltar i vissa fredsframtvingande åtgärder.Svensk trupp skall kunna använda våld i självförsvar, för attskydda civilbefolkning eller för att ingripa mot grupper sominte respekterar en överenskommen fredsplan. Ett såansvarsfullt beslut skall, sägs det i yrkande 1, intedelegeras till regeringen utan fattas av när en insatsblir aktuell. Om en framställning om svensk medverkan görs undersommaruppehållet bör sålunda en urtima riksdag inkallas.I yrkande 2 i samma motion krävs att kostnader för FN:sfredsbevarande insatser finansieras från försvarsanslaget. Såbör också ske i detta fall.3 Utskottets övervägandenKriget i har pågått . Det ärett blodigt och grymt krig. Mycket stora offer i döda och såradehar krävts. Över en tredjedel av befolkningen har fördrivitsfrån sina hem. Det är ett krig som upprör och engagerarvärldssamfundet.De pågående konflikterna i det f.d. rymmer ocksåbetydande risker för spridning. Faran för öppna konflikter iMakedonien och Kosovo inger allvarlig oro.Utskottet har under innevarande i en rad betänkanden,senast i betänkande 1992/93:UU21 Situationen i det tidigareJugoslavien, ingående belyst bakgrunden till och olika aspekterpå utvecklingen i området.Förenta nationerna har konstaterat att situationen i delar avdet f.d. utgör ett hot mot fred och säkerhet enligtFN-stadgans kapitel VII. Därav följer att tvångsåtgärder föråterställande av internationell fred och säkerhet kan vidtas.Befälhavaren för UNPROFOR utarbetar löpande, påsäkerhetsrådets mandat, s.k. Rules of Engagement. Dessa kaninnehålla moment som går utöver vad som är vanligt förekommandevid fredsbevarande operationer.Inom FN pågår ett intensivt arbete på att utarbeta och fåaccept för en fredsplan. Genomförandet av en dylik plan kanförväntas medföra omfattande behov av FN-styrkor. Av regeringensproposition /93:254 framgår att det finns anledning anta attSverige kommer att tillfrågas om möjlighet finns att bidra medtrupp i ett dylikt sammanhang. Förband av bataljons storlek hardiskuterats.Enligt utskottets uppfattning är det av principiella skälangeläget att i positiv anda prövar framställningar frånFN om bidrag med trupp. Detta har varit traditionell svenskpolitik och ett konkret uttryck för vårt stöd tillvärldsorganisationen och de målsättningar den representerar.Det som händer i det är att våld användssom medel för att etablera "politiska realiteter". Detta står istrid med ESK:s anda och bokstav och är ytterligare ett starktskäl för att lämna sitt bidrag till en fungerande,alleuropeisk fredsordning.Mot denna bakgrund och under de förutsättningar som nedananges är det enligt utskottets uppfattning motiverat attregeringen, som hemställs i propositionens yrkande 1, får ställaen svensk väpnad styrka omfattande upp till ca 1 000 personertill FN:s förfogande som ett bidrag till av säkerhetsrådetbeslutade insatser för säkerställande av fred i det f.d.Jugoslavien. Det sagda överensstämmer med det ställningstagandesom försvarsutskottet gör i sitt yttrande 1992/93:FöU11y. Ettlikartat synsätt kommer till uttryck i motion 1992/93:U27 (s)yrkande 1, motion 1992/93:U29 (s) yrkande 1 och i motion1992/93:U31 (v).Utskottet avstyrker därmed motion 1992/93:U28 (c) yrkande 2och motion 1992/93:U30 (-).Enligt utskottets mening är det angeläget att användningen avmilitärt våld inom ramen för en FN-insats skall begränsas såmycket som det är möjligt. Traditionellt har FN:s operationerangivits vara "fredsbevarande" ("peace "). Dessaoperationer har normalt genomförts med trupp och observatöreroch med parternas medgivande. används uttrycket också förstörre insatser av fredsbevarande karaktär med civila inslag.Under senare år har uttrycket "fredsskapande" ("peace making")vunnit insteg. Detta begrepp definieras av FN:sgeneralsekreterare i "En dagordning för fred" som åtgärder föratt med fredliga medel -- huvudsakligen sådana som återfinns istadgans artiklar om medling, skiljedom m.m. -- söka få destridande parterna till en uppgörelse.Uttrycket "fredsframtvingande" ("peace enforcement") avser iFN-sammanhang användning av tvångsåtgärder, dvs. sanktioner ochvapenmakt, under stadgans kapitel VII för att upprätthålla elleråterställa internationell fred och säkerhet.När mandatet för en svensk FN-styrka behandlas i propositionenanges vilken förmåga och kapacitet styrkan skall ha i olikaavseenden. Det framhålls också, att de regler som styr deplanerade insatserna kan komma att innehålla fredsframtvingandemoment, som innebär att användning av våld kan bli nödvändig.Den svenska styrkans uppgifter kan därmed komma att skilja sigfrån den strikt fredsbevarande verksamhet för vilken riksdagentidigare bemyndigat regeringen att besluta.I motion 1992/93:U27 (s) yrkande 1 anges att mandatet förstyrkan bör gälla att säkerställa fredsplanens genomförande, attförsvara skyddade zoner samt att freda civilbefolkningen.Motionärerna anför också restriktioner för användning av våld.Sålunda skall våld, enligt deras uppfattning, få brukas isjälvförsvar, för att skydda civilbefolkningen eller för attingripa mot grupper som inte respekterar en överenskommenfredsplan.I motion 1992/93:U29 (s) framhålls att det är riktigt attSverige ställer upp för att skydda civilbefolkningen, för attförsöka stoppa våldet och för att bidra till en varaktig fred idet f.d. . Den svenska styrkan bör ha ett mandatavseende fredsbevarande uppgifter, innefattande rätt attförsvara sig själva och skyddade zoner samt att fredacivilbefolkning och transporter.Även i motion 1992/93:U31 (v) anges förutsättningarna undervilka skulle kunna ställa förband till förfogande förFN-uppdrag i det här aktuella fallet. Även här anförs att våldskall få komma i fråga för självförsvar, för att skyddacivilbefolkningen eller för att ingripa mot grupper som interespekterar en överenskommen fredsplan.Enligt utskottets uppfattning bör den föreslagna svenskastyrkan kunna ingå i en insats vars mandat syftar till attsäkerställa FN:s fredsansträngningar. Mandatet för en dylikoperation kan innefatta försvar av skyddade zoner samt fredandeav civilbefolkning, transporter och egen personal liksomgränsövervakning. Aktionen skall huvudsakligen ha karaktären avfredsbevarande insats, dvs. den skall genomföras med inget ellerminimalt användande av våld. Dock kan det mandat som FN:ssäkerhetsråd fastställer och de regler som operationensbefälhavare på säkerhetsrådets mandat löpande utarbetar, s.k.rules of engagement, innebära åtgärder som går utöver de striktfredsbevarande. Det kan då, i tillägg till bruk av våld isjälvförsvar, handla om våld för att skydda civilbefolkningeneller för att förhindra brott mot överenskommelser ellerkränkningar av fredade områden. Under Kongo-krisen framfördesfrån svensk sida i att deltagarna iFN-operationen inte skulle ta initiativ tillvåldsanvändning. Utskottet anser att denna uppfattning är avcentral betydelse och bör gälla också i samband med en eventuellsvensk insats i det f.d. Jugoslavien.Aktionen skall stå under FN:s politiska och strategiskaledning. Utskottet framhåller att insatsen av svensk trupp i enFN-operation ytterst skall ses som ett led i att politisktuppställda mål uppnås och att parterna lever upp till de avtalsom ingåtts inom FN:s ram.Med det anförda och i anledning av motionerna 1992/93:U27 (s)yrkande 1, 1992/93:U31 (v) och 1992/93:U29 (s) yrkande 1tillstyrker utskottet yrkande 1 i propositionen.Försvarsutskottet framhåller i sitt yttrande attde ökade riskerna till följd av att uppgifterna kan komma attvidgas jämfört med sedvanliga fredsbevarande operationer i FN:sregi bör, som regeringen också anger i propositionen, få påverkaden svenska styrkans utbildning och utrustning. Det är enligtutskottet viktigt att styrkan förses med bättre fordon, tyngrevapen och mer omfattande utrustning i övrigt än som varit falletför svenska FN-styrkor i andra sammanhang. Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning att styrkan bör bestå av frivilligpersonal som helst också har erfarenhet från tidigare FN-tjänst.Eftersom förluster inte kan uteslutas i samband med insatsen börenligt utskottets mening stor omsorg läggas ned dels påförberedelserna så att riskerna för personalen i största möjligautsträckning begränsas, dels på stöd åt personalen och derasanhöriga när uppdraget slutförts.Som tragiska erfarenheter visat kan förluster i människoliv isamband med FN-uppdrag inte uteslutas. Ställningstagandengällande operationer av den art som kan bli aktuella i detf.d. måste göras i full medvetenhet härom.Utrikesutskottet menar, mot denna bakgrund, att frågor ompersonalens säkerhet och föreslagna personalvårdande åtgärdertill stöd för den deltagande personalen och deras anhöriga tersig särskilt angelägna.I motion 1992/93:U27 (s) yrkande 2 krävs att Utrikesnämndeninkallas och läget bedöms på nytt senast när ett konkret förslagtill uppdrag föreligger, vilket skall vara grundat på beslut iFN:s säkerhetsråd och på en begäran från FN:sgeneralsekreterare. Avviker uppdraget från mandat,sådant det angivits i motionen, måste inkallas ochregeringen återkomma med nytt förslag.I propositionen anförs att regeringen gör bedömningen att detför ett deltagande i den här aktuella operationen krävs ettmedgivande av enligt 10 kap. 9§ första stycket 1regeringsformen. Det kan, enligt propositionen, inte bortsesfrån att behov av en svensk insats kan uppkomma under den periodsom sammanfaller med sommaruppehåll. Den situationsom då kommer att vara för handen skulle kunna innebära attriksdagen bör inkallas till urtima . Regeringen bedömerdet i stället lämpligt att medger att regeringen fårfatta beslut i frågan. Regeringen avser, enligt propositionen,att höra utrikesnämnden inför ett sådant beslut.