bet · GH01KrU2 · 1993-10-26 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en motion om behovet av ökatskydd för ortnamn. Med anledning av motionen föreslår utskottetatt som sin mening skall ge regeringen till känna attöverväganden ånyo bör göras i frågan om behovet och lämplighetenav en lagstiftning som har till syfte att skydda ortnamn.Prövningen bör i första hand avse frågan om införande av enhänsynsbestämmelse i kulturminneslagen. Regeringen bör görasådana överväganden och ta fram förslag till hur enhänsynsbestämmelse lämpligen kan utformas samt återkomma tillriksdagen i frågan. Regeringen bör också överväga om det ärlämpligt att skapa ett skydd för ortnamn även i annanlagstiftning av betydelse på området, bl.a.fastighetsbildningslagstiftningen. 1992/93:Kr208 av och (c, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att kulturminneslagen får enutformning som inrymmer även ortnamn.Begreppet ortnamnOrtnamnsutredningen diskuterade i sitt betänkande (SOU1982:45) Ortnamns värde och vård begreppet ortnamn och anfördeatt ortnamn kan definieras som "en och i enviss krets av människor entydig benämning på en viss geografisklokalitet". Alla namn som förekommer på de allmänna kartor somLantmäteriverket (LMV) har att framställa och ge ut -- bl.a. deekonomiska och topografiska kartorna -- betraktas som ortnamn,t.ex. bebyggelsenamn, naturnamn, sockennamn, länsnamn m.m.Ansvariga för ortnamnenMånga olika instanser på central och lokal nivå beslutar omortnamn.Regeringen beslutar om namn på kommuner ochlandstingskommuner.LMV är central förvaltningsmyndighet för frågor omfastighetsbildning, fastighetsregistrering, allmän kartläggningm.m. LMV har dessutom uppgiften att verka för ett ändamålsenligtoch vårdat ortnamnsskick och att fastställa ortnamn i denutsträckning inte någon annan har en sådan befogenhet. LMVbeslutar om bl.a. tätortsnamn och fastigheters registernamn samtom namn redovisade på allmänna kartor. LMV har en samordnandeuppgift inom ortnamnsområdet.Vid beslut om traktnamn och traktindelning i samband medfastighetsbeteckningsreformen (datoriseringen avfastighetsregistreringen) skall LMV inhämta yttranden frånberörda fastighetsägare samt från ()och i . Samråd skall även ske medkommunen i vissa fall.Till LMV finns knutet ett Ortnamnsråd. Rådet hartill uppgift att främja ett ändamålsenligt och vårdatortnamnsskick. Innan mera betydelsefulla frågor om ortnamnavgörs av LMV skall verket inhämta rådets synpunkter. finns företrädare för , , ,, (tidigare Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv, DOVA), , (tidigare Riksförbundetför hembygdsvård), , universiteten ochsameorganisationerna. När det behövs kan rådet tillkallaytterligare ledamöter. Så har skett t.ex. beträffande SvenskaTornedalingars Riksförbund.Postverket fastställer postadresser och beslutar omadresseringssystem. I proposition 1993/94:38 har regeringenförelagt förslag om införande av en postlag och ombolagisering av . I ett avsnitt av propositionenbenämnt Statsmakternas styrning, kontroll samt insyn i ettstatligt ägt aktiebolag anför kommunikationsministern följande.Från kulturpolitisk synpunkt finns det också skäl att noteraden påverkan som genom sina adresseringskrav kanutöva på valet av ortnamn i landet. Staten kan emellertid viasin ägarroll eller på annat sätt garantera att inteutövar detta inflytande på ett sätt som strider mot godortnamnssed.Proposition 1993/94:38 har remitterats till trafikutskottet,som kommer att behandla propositionsförslagen senare underriksmötet /94.Vägverket ger ut anvisningar om vägskyltning.Vägförvaltningarna ansvarar för vägskyltningen.Flera myndigheter fastställer namn inom sina områden, t.ex.Sjöfartsverket på fyrar, på trafikplatser,på flygplatser.Kommunerna fastställer enligt praxis namn på stadsdelar,gator, vägar, torg och andra allmänna platser. Kommunernafastställer enligt författning namn på kvarter.Fastighetsägare och tomtägarföreningar fastställer i vissafall namn på gator, vägar och byggnader.Tidigare riksdagsbehandling av ortnamnsfrågorEn utförlig redovisning av ortnamnsfrågornas behandling iriksdagen fram till och medriksmötet /91 gavs i utskottets betänkande 1990/91:KrU6. Ensammanfattning gavs i betänkandet 1991/92:KrU3, vilken återgesnedan.Skyddet för ortnamn aktualiserades under 1960- och 1970-taleni samband med besluten om en reformering avfastighetsregistreringen. förutsatte att man vidreformen skulle slå vakt om de existerande namnen i registren.Beteckningsbyten skulle ske med stor försiktighet för att bevarade kulturvärden som ligger i namntraditioner.Riksdagen begärde vid /79 en allsidig utredningpå ortnamnsområdet. Utredningen avslutade sitt arbete . Iutredningsbetänkandet (SOU 1982:45), Ortnamns värde och vård,föreslogs en rad åtgärder för ett bättre ortnamnsskydd, bl.a. enortnamnslag för sådan ortnamnsverksamhet som utövas av statligamyndigheter, kommuner och landstingskommuner samt församlingaroch kyrkliga samfälligheter.Regeringen ansåg emellertid inte att det behövdes en särskildortnamnslag av det slag som utredningen föreslagit. Ibudgetpropositionen anfördes att ortnamnsskyddet kundeförbättras genom andra sådana åtgärder som utredningenföreslagit i sitt betänkande. Dessa åtgärder kunde vidtas avregeringen eller av myndigheter utan godkännande.Riksdagen hade inte några invändningar mot de riktlinjer förortnamnsverksamheten som regeringen redovisade i propositionen(bet. KrU 1984/85:16, rskr. 1984/95:253). De redovisaderiktlinjerna innebär bl.a. att lantmäteriverket skulle få ensamordnande uppgift för att åstadkomma bättre enhetlighet ochsamordning i ortnamnsverksamheten. Till lantmäteriverket skulleknytas ett ortnamnsråd. Namnformerna på de allmänna kartorna,som lantmäteriverket ger ut, skulle bli normgivande.Vid det senaste , 1990/91, behandlade kulturutskotteten motion om införande av en ortnamnslag (bet. 1990/91:KrU6).Kulturutskottet konstaterade att ortnamn förändras, försvinneroch tillkommer och att detta sker i snabbare takt, bl.a.beroende på fastighetsregisterreformen, ändringar i landskapetoch sammanläggningar av fastigheter. Utskottet ansåg att deallmänna kartorna, som innehåller avsevärt fler ortnamn än vadfastighetsregistrets registerkartor gör, är av mycket storbetydelse för bevarandet och skyddet av ortnamnen. De allmännakartorna är dessutom i mera allmänt bruk än vad uppgifterna ifastighetsregistret kan bli. Utskottet förutsatte attlantmäteriverket i kartproduktionen visar stor generositet närdet gäller att på kartor bevara och återge namn på gårdar, byar,m.m., vilka inte längre används som registernamn ifastighetsregistret.Utskottet förutsatte vidare att övriga myndigheter inomortnamnsområdet tar de kulturhistoriska hänsyn som krävs för attortnamn skall kunna bevaras och skyddas. Utskottet ansåg attortnamnsverksamheten borde fortsätta och fullföljas i enlighetmed principer. Förutsättningarna för att göra dettainom ramen för befintliga regler och institutioner var enligtutskottets mening goda. Med hänsyn härtill ansåg utskottet detinte motiverat att reglera ortnamnsområdet genom lagstiftning. Ienlighet med utskottets förslag avslog den då aktuellamotionen.Även vid /92 aktualiserades frågan om skydd förortnamn. Utskottet anförde -- liksom tidigare -- attförutsättningarna var goda för att fortsätta och fullföljaortnamnsverksamheten enligt principer inom ramen förbefintliga regler och institutioner, varför någon lagregleringinte ansågs motiverad. Däremot begärde att enutredning skulle göras av hur många traktnamn som försvunnitgenom sammanläggningar av fastigheter och hur vanligt det är medfastighetsbildningar över traktgränser (bet. 1991/92:KrU3, rskr.1991/92:6).Inte heller vid föregående ansåg utskottet enlagreglering motiverad. Med hänvisning härtill och med enredovisning av pågående utredningsarbete dels vid LMVbeträffande fastighetssammanläggningar, dels inom en särskildkommitté beträffande verksamheten vid Dialekt- ochortnamnsarkivet samt svenskt visarkiv (numera ) avstyrkte de då aktuellamotionsyrkandena (bet. 1992/93:KrU6).LantmäteriverketVid tidigare riksmöten (senast i bet. 1992/93:KrU6) harutskottet redovisat verksamheten beträffande ortnamnsfrågor vidLMV och det till verket knutna . Vidare harredovisats den handlingsplan som LMV antagit samt de allmännaråd och rekommendationer och den skriftserie LMV ger ut.LMV fick regeringens uppdrag att utföra denav begärda utredningen av hur många traktnamn somförsvunnit vid sammanläggningar av fastigheter, m.m.Undersökningens resultat redovisas i en PM (M91/92/3418/7). I denna sammanfattas redovisningen enligtföljande.Utredningens resultat är, att fastighetsbildning övertraktgräns är en relativt vanlig företeelse. avantalet fastighetsbildningsåtgärder av typen fastighetsregleringoch sammanläggning har berört mer än en trakt i nio undersöktalän. I genomsnitt gäller det ungefär 80 fall per län och årunder åren 1981 och 1991.Antalet trakter, som blivit avregistrerade på grund avfastighetsreglering och sammanläggning, har undersökts försjutton län. Drygt 2 600 trakter har avregistrerats i dessa länunder perioden den --. Extrapolerat tillatt gälla hela landet blir det ca 3 700, eller avdet totala antalet trakter i landet. En tydlig minskning iantalet fall har skett mot slutet av den undersökta20-årsperioden. I texten ställs denna utveckling mot denallmänna ekonomiska utvecklingen i under 1970- och80-talen, särskilt vad gäller jord- och skogsbrukssektorn.Ortnamnsarkivets undersökningar visar, att mer än hälften avde avregistrerade namnen finns representerade såväl i jordebokensom i arkivets upptecknade material.Utredningen har gjorts vid . Av stor betydelsehar varit den arbetsgrupp som fortlöpande följt och påverkatutredningsarbetet på ett konstruktivt sätt och värderat detframställda statistiska materialet. Gruppen har bestått avpersoner från i , Riksantikvarieämbetetoch Lantmäteriverket.Utredningens resultat beskrivs till övervägande del ikvantitativa termer. Fördjupade kvalitativa studier, t.ex. av debakomliggande, reella orsakerna till att vissa traktnamnavregistrerats, har inte gjorts. Sådana analyser skulle krävaytterligare forskning, bl.a. om de enskilda traktnamnen, samttillgång till moderna ortnamnsuppteckningar. Det vore önskvärtatt berörda myndigheter bereddes möjligheter att genomförasådana undersökningar.I skrivelse till regeringen överlämnadeLMV promemorian. LMV fann -- med hänvisning till promemorian --att några särskilda åtgärder till skydd för gamla bynamn vidfastighetssammanläggningar inte erfordras.Ärendet hade behandlats i , som gjort sammabedömning som LMV. hembygdsförbunds representant iOrtnamnsrådet hade redovisat avvikande mening.RiksantikvarieämbetetRiksantikvarieämbetet () har inte befogenheter attfastställa ortnamn. Däremot har ämbetet en aktiv roll sområdgivnings-, remiss- och expertorgan. RAÄ har en representant iOrtnamnsrådet. Vid föregående godkände enförändrad ansvarsfördelning mellan RAÄ och länsstyrelsernabeträffande kulturmiljövården, som bl.a. innebär att RAÄfortsättningsvis skall ägna sig mera åt att utveckla de centralamyndighetsfunktionerna och leda arbetet med att bygga uppkulturmiljövårdens kunskapsunderlag (prop. 1992/93:100, yttr.1992/93:KrU7y, bet. 1992/93:BoU17, rskr. 1992/93:283).Bland RAÄ:s åtgärder för att skapa insikt om värdet av våraortnamn och betydelsen av att de bevaras kan nämnas utgivandetav den publicerade , Ortnamnen, av . I inledningen tillboken framhåller dåvarande riksantikvarien bl.a. att ortnamnennumera ses som en del av kulturlandskapet och att arbetet medortnamnsvård har medfört en ökad insikt i ortnamnens socialabetydelse, deras förmåga att skapa identitet och samhörighet.För kulturmiljövården handlar det inte bara om ett ansvar föratt de bebyggelsehistoriska värdena i ortnamnen beaktas utanockså om ortnamnens sociala betydelse. medförortnamnens abstrakta karaktär att det inte är möjligt att genomlagstiftning skydda ortnamnen på samma sätt som fornlämningareller kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Svårigheten attgenom lagstiftning skydda ortnamnen innebär attkulturmiljövården i sin verksamhet måste lägga särskild vikt vidandra medel, bl.a. kunskapsspridning.I maj 1993 anordnade RAÄ en nordisk ortnamnskonferens medsyfte att diskutera ortnamnens kulturella värden och derasfunktion i kulturlandskapet samt att belysa förutsättningarnaför att bevara dem och för att bedriva en allsidig ortnamnsvård.En av programpunkterna avsåg diskussion om möjligheterna attgenom lagstiftning stärka skyddet för ortnamnen. En rapport frånkonferensen kommer att publiceras.Till stöd för RAÄ:s arbete med kunskapsuppbyggnad disponerarämbetet särskilda medel för forskning. Medlen fördelas efterberedning i ett till RAÄ knutet forskningsråd. Det förväntas attortnamnsfrågor kommer att bli aktuella vid nästaansökningstillfälle, dvs. i början av år 1994.Språk- och folkminnesinstitutetVid /93 godkände regeringens förslagtill framtida organisation och verksamhet för Dialekt- ochortnamnsarkivet samt svenskt visarkiv (prop. 1992/93:150 bil. 9,bet. 1992/93:KrU31, rskr. 1992/93:378). Beslutet innebär ingenändring av den yttre ramen för verksamheten, vilket innebär attden särskilda myndigheten behålls med det nya namnet . Ledningen av myndigheten har förstärkts.Den övergripande målsättningen för verksamheten skall vara attverka för att kunskaperna om hela landets kulturarv i fråga omortnamn, dialekter och folkminnen hålls levande och sprids isamhället. Till myndighetens uppgifter hör bl.a. att verka föratt landets ortnamnstraditioner förs vidare i officielltnamnbruk. Frågor om åtgärder för att skapa ett bättre skydd för ortnamnhar behandlats av under desenaste årtiondena, bl.a. i samband med fastighetsdatareformenoch då riktlinjer för ortnamnsverksamheten i landet lades fastår 1985. har förslag om lagreglering avortnamnsområdet framförts motionsvägen. har dock --under hänvisning bl.a. till riktlinjer och tillverksamheten inom (), vid LMV,() m.fl. myndigheter och institutioner-- inte funnit det motiverat med en lagreglering. En närmareredovisning av tidigare riksdagsbehandling, avansvarsfördelningen på ortnamnsområdet, av LMV:s, RAÄ:s ochSpråk- och folkminnesinstitutets uppgifter på området, m.m.lämnas i de inledande avsnitten av detta betänkande.I motion Kr208 (c, fp), som väckts under allmänna motionstideni , redovisas att vid /92begärde en utredning av hur många traktnamn som försvunnit genomsammanläggningar av fastigheter och hur vanligt det är medfastighetsbildningar över traktgränser. Motionärerna anser attden utredningsrapport av mera statistisk karaktär som LMV lämnati frågan inte är till fyllest. Utredningen borde enligtmotionärernas mening ha omfattat även kulturella aspekter,ortnamnens sociala och kulturhistoriska värden m.m. Motionärernadelar inte LMV:s och slutsats att några särskildaåtgärder till skydd för gamla bynamn vidfastighetssammanläggningar inte erfordras.Motionärerna anser i stället att utredningsresultaten påvisarett stort behov av skydd för ortnamn. En lagreglering avortnamnsområdet skulle enligt motionärernas mening underlättakulturmiljövårdens möjligheter att påverka andra myndighetershandläggning av ortnamnsfrågor. bör enligt motionensom sin mening ge regeringen till känna vad som anförts imotionen om att kulturminneslagen bör få en sådan utformning attden omfattar även skydd av ortnamn.Utskottet har vid sin tidigare behandling av frågor om skyddför ortnamn framhållit att det är av stort kulturhistoriskt ochsocialt värde att nedärvda ortnamn vårdas och bevaras. redovisat i ett inledande avsnitt i betänkandet ärmånga olika instanser på central och lokal nivå ansvariga förbeslut i ortnamnsfrågor. Deras verksamhet skall ske i enlighetmed de riktlinjer för ortnamnsverksamheten som fastlades år1985. Vid föregående uttalade utskottet att resultatenav då pågående arbete inom LMV med att kartläggafastighetsbildningar över traktgränser och inom utredningen omDOVA borde avvaktas innan ytterligare överväganden beträffandebehovet av ett ökat ortnamnsskydd har gått sedan de nu gällande riktlinjerna förortnamnsverksamheten lades fast. Ett omfattande arbete hargjorts inom bl.a. LMV, , , dåvarande DOVA(numera benämnt ) m.fl.myndigheter och institutioner beträffande ökat skydd av ortnamn,ökad information om ortnamnens betydelse, kunskapsuppbyggnad,utbildning och fortbildning, m.m. De diskussioner om behovet avökat skydd för ortnamn som förts sedan riktlinjerna lades fasthar bl.a. rört de tidigare beslutade principerna för den snartavslutade fastighetsdatareformen, de allt snabbareförändringarna inom jordbruket och skogsbruket som bl.a. tar siguttryck i ändringar i fastighetsindelningen och förändringar avkulturlandskapet, indragningarna av postorter, införandet avvägnamn på landsbygden, skyddet för och användningen av samiskaoch finska ortnamn inom landet, m.m. Då frågan om enlagreglering av ortnamnsområdet aktualiserats har det ofta gälltinförande av en s.k. hänsynsparagraf i kulturminneslagen. Ivissa sammanhang har också uppmärksammats vad lagstiftningen påfastighetsbildningsområdet betyder för skyddet av ortnamn.Sedan tog ställning till principerna förortnamnsverksamheten har betydande samhällsförändringar ägt rum,vilka påverkar ortnamnsbruket och behovet av skydd för ortnamn.Utskottet anser att det mot denna bakgrund är nödvändigt attöverväganden ånyo görs i frågan om behovet och lämpligheten aven lagstiftning som har till syfte att skydda ortnamn. En sådanprövning bör i första hand avse frågan om införande av enhänsynsbestämmelse i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. idetta syfte. Regeringen bör enligt utskottets mening göra sådanaöverväganden som ovan angetts samt ta fram förslag till hur enhänsynsbestämmelse lämpligen kan utformas samt återkomma tillriksdagen i frågan. Regeringen bör också överväga om det ärlämpligt att skapa ett skydd för ortnamn även i annanlagstiftning av betydelse på området, bl.a.fastighetsbildningslagstiftningen. Utskottet anser att riksdagenmed anledning av motion Kr208 som sin mening bör ge regeringentill känna vad utskottet anfört om lagreglerat skydd förortnamn. Utskottet hemställerbeträffande skydd för ortnamnatt med anledning av motion 1992/93:Kr208 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omlagreglerat skydd för ortnamn.Stockholm den 26 oktober 1993På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), GöranÅstrand (m), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), MonicaWidnemark (s) och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.