bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Därmed undviker man att taställning till om det är bättre att använda en förpackning gjordav papper i stället för en förpackning gjord av t.ex. plast.Även i motion Jo56 (m) framhålls att konsekvensbeskrivningarmåste göras innan man kan bedöma återvinningskraven för pappers-och pappförpackningar (yrkande 2). Enligt motionären måste detuttryckligen framgå att återvinningsmålen skall utgå från vadsom är miljömässigt motiverat, ekonomiskt rimligt och teknisktmöjligt (yrkande 3). Enligt motion Jo62 (s) görs i propositioneningen åtskillnad mellan återanvändning och materialåtervinning.En kretsloppsanpassning borde innebära stimulans av de frånekologisk synpunkt bästa systemen, t.ex. returglas. De högstakraven på återvinningsgrad bör ställas på de mest önskvärdatyperna av förpackningar. Här bör även det ökande intresset förpåfyllningsförpackningar för t.ex. disk och rengöring stimuleras(yrkande 2). Enligt motion Jo670 (nyd) är utvecklade pant- ochpremiesystem viktiga inslag i en aktiv miljöpolitik. Panten påreturflaskor måste därför höjas (yrkande 1). Vidare bör ett nyttpantsystem skapas som inrymmer flera typer av glasförpackningar(yrkande 2).I motion Jo52 (-) yrkande 6 framförs krav på obligatoriskinnehållsdeklaration med avseende på miljöeffekter på allavaror. Enligt motionären ligger ett stort ansvar på konsumentennär det gäller källsortering och återvinning. Detta är enabsolut förutsättning för att konsumenterna skall kunna ta sittansvar. Enligt motion Jo642 (m) blir det i takt med att systemför sopsortering införs i kommunerna alltmer behövligt attkonsumenterna får anvisningar om hur olika förpackningar skallbehandlas för att kunna källsorteras. Ett enkelt sätt vore attinföra sorteringsanvisning på allt emballage.Näringsutskottet har med sitt yttrande tilljordbruksutskottet överlämnat motion N219 (c). I motionen krävsskyndsamma insatser för utveckling av alternativaanvändningsområden för glasavfall. Motionären erinrar om att denomsmältning av färgat och osorterat glas som tidigare bedrevsvid har upphört och att det vid glasbruket iLimmared återanvänds nästan uteslutande vitt sorterat glas.Dessa förhållanden kan medföra att det snabbt växer upp ett s.k.glasberg. Enligt motionären är det därför angeläget att detskapas alternativa användningsområden för insamlat glas.Lagen om PET-flaskorEnligt motion Jo55 (fp) är förslaget om ett pantsystem förPET-flaskan ett avsteg från principen om det odeladeproducentansvaret för de tekniska lösningarna. Det finns ävenstarka praktiska skäl för att välja en annan väg (yrkande 1).Med ett speciellt system för -- ett system som ärnationellt och alltså skiljer sig från det som skall gälla förandra plastförpackningar -- utsätter man sig också för riskenatt inrätta en modell som kan uppfattas som handelshinder på dengemensamma marknad där vi skall agera när träder ikraft (yrkande 2). bör besluta om de ändringar i denföreslagna lagstiftningen som angivna förslag föranleder(yrkande 3). Enligt motion Jo62 (s) skadar regeringens förslagatt jämställa återanvändning med återvinning av PET-flaskanmiljöpolitikens trovärdighet hos allmänhet och producenter.Förslaget till lag om ändring i lagen om vissadryckesförpackningar bör därför avslås (yrkande 4).Producentansvar för returpapperEnligt motion Jo53 (s) yrkande 2 bör vårt nuvarande system förpappersinsamling bibehållas. Enligt motionärerna bygger helaidén om producentansvar på att man skall minskamiljöbelastningen. Att då föreslå att ansvaret skall omfattareturpapper, ett miljövänligt avfall som ingår i ett naturligtkretslopp, för att lösa lönsamhetsproblemen i den kommunalainsamlingen av returpapper innebär att hela idén förfuskas.Vidare betonas i motionen att skall verka för att EG ejinför krav på inblandning i pappersprodukter (yrkande 3). Imotion Jo56 (m) framhålls att valet mellan materialåtervinningoch energiutvinning måste styras av resultaten från miljömässigaoch ekonomiska konsekvensanalyser. Förbränning av returpapper ärunder vissa omständigheter ett lika bra alternativ somåtervinning (yrkande 1). Enligt motionären måste fastställandetav insamlingsmål för returpapper anstå till dess attöverläggningar skett med branschen (yrkande 4). Vidare framhållsatt producentbegreppet för returpapper bör omfatta hela kedjanav producenter (yrkande 5). Även i motion Jo58 (s) yrkas attförbränning av papper skall likställas med returanvändning. Imotion Jo60 (s) uppmärksammas problemen med klorerade organiskaämnen i utländskt papper. Eftersom svenska pappersbruk radikaltminskat kloranvändningen vore det olyckligt om de farligautsläppen återkommer via returfibrerna. Slutna system iindustrierna kan lösa en del av problemen (yrkande 11). Imotionen yrkas vidare att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till avveckling av de optiskavitmedlen (yrkande 12). I motion Jo689 (s) framförs krav om attKemikalieinspektionen skall få i uppdrag att se överanvändningen av optiska vitmedel. I motion Jo63 (s) framhållsbetydelsen av en djupare miljöanalys vid återvinning av papperoch pappersförpackningar. Det måste föreligga balans mellanåteranvändning och förbränning. Enligt motion Jo647 (nyd) börvid givna förutsättningar energiåtervinning av pappersprodukterjämställas med återanvändning och materialåtervinning avpappersprodukter (yrkande 1). Vidare framhålls i motionen attskogsindustrin själv bör få välja förhållandet mellaninblandningen av jungfrulig råvara och/ellerreturpappersprodukter (yrkande 2).Näringsutskottet har med sitt yttrande tilljordbruksutskottet överlämnat motionerna N283 (s) och N289 (m).I motion N283 pläderas för att tidningsföretagen, pappersbrukenoch massaproducenterna gemensamt skall åläggas ansvaret förreturpappershanteringen. Motion N289 (m) går ut på att enutredning om den svenska skogsindustrin skall tillsättas meduppgift att studera bl.a. hur den svenska skogsindustrin skallges möjligheter att befästa och utveckla sin roll somfärskfiberleverantör. Enligt motionären bör ocksåpappersavfallets potential från energiutvinningssynpunkt nogautvärderas.Utskottets övervägandenProducentansvar enligt renhållningslagenSom framhålls i propositionen fastställs den allmänna ramenför producentansvaret genom de ambitioner och mål som gäller förmiljöpolitiken. När det gäller avfallet är den övergripandemålsättningen att avfallets volym och innehåll av farliga ämnenskall begränsas och att behandlingen av det avfall som ändåuppkommer skall förbättras. Skadligt avfall skall undvikas genomatt innehållet av miljö- och hälsoskadliga ämnen i produkter ochvaror minskas. Huvudansvaret för att målen uppnås ligger inomett system med producentansvar på den som tillverkar, importerareller säljer varor. Utskottet vill i likhet med föredragandestatsrådet betona att lagstiftning med förbud och regleringar ärett medel och inte ett mål för att åstadkomma ettproducentansvar. I första hand bör frivilliga lösningareftersträvas. Det är i detta sammanhang viktigt att demyndigheter som har ansvar inom miljöområdet informerarproducenterna och för en dialog med dessa för att snabbt ochsmidigt försöka lösa uppkommande problem.I propositionen framhålls att innan producentansvar för ettvaru- eller avfallsområde föreskrivs är det viktigt attkonsekvenserna för såväl näringsliv som kommuner och berördamiljömyndigheter liksom för konsumenterna analyseras. I likhetmed föredragande statsrådet vill utskottet i detta sammanhangbetona betydelsen av att man i varje diskussion omproducentansvar är klar över vilka aktörer och vilket slagsansvar som avses. Som framgår av propositionen avsesproducentansvaret införas stegvis där man för varje område angerde mål som eftersträvas. Detta är nödvändigt eftersom olikavaruområden kommer att ha olika förutsättningar att snabbt bliföremål för lagstadgat producentansvar. Utskottet kan ävenansluta sig till den i propositionen angivna huvudprincipen attom ett producentansvar skall utkrävas så bör det i störstamöjliga utsträckning vara förbundet med en möjlighet att påverkakostnaderna för avfallshanteringen. Producenten bör därförendast i undantagsfall åläggas endast ett ekonomisktproducentansvar. Med det anförda ansluter sig utskottet tillregeringens förslag att i renhållningslagen införa ettbemyndigande för regeringen att föreskriva om producentansvarm.m. för olika typer av varor eller avfall.Producentansvaret innebär att en producent av en vara eller enförpackning är skyldig att se till att avfallet ellerförpackningen bortforslas eller slutligt omhändertas. Dettaskulle lagtekniskt kunna utformas enligt två alternativ. Det enaalternativet är att ge regeringen ett bemyndigande attföreskriva om producentansvar. Det andra alternativet är attredan nu införa ett krav på detta direkt i lagen. Som framhållsi propositionen är avsikten med lagförslaget att ettproducentansvar skall kunna införas successivt på områden därdetta är från miljö- och resurshushållningssynpunkt motiverat,ekonomiskt rimligt och tekniskt möjligt. Mot bakgrund häravanser utskottet i likhet med föredragande statsrådet att detinte är lämpligt att nu införa ett generellt krav påproducentansvar direkt i lag. Med den av utskottet ovantillstyrkta lagstiftningstekniken kan man nå samma resultat sommed ett direkt lagstadgande men stegvis när förutsättningarnafinns. Utskottet anser således inte att det finns anledning attnu förorda ett generellt krav på producentansvar m.m. i enlighetmed förslagen i motion Jo52 yrkandena 3 och 5. Motionen avstyrksi berörda delar.Som utskottet redovisat ovan avses producentansvaret införasstegvis där man för varje område anger de mål som eftersträvas.Detta är nödvändigt eftersom olika varuområden kommer att haolika förutsättningar att snabbt bli föremål för lagstadgatproducentansvar. Innan producentansvar för ett varu- elleravfallsområde föreskrivs skall konsekvenserna analyserasnoggrant. Utskottet utgår därmed från att även det i motion Jo62yrkande 1 framförda kravet att producentansvaret för varor medrelativt lång livslängd skall analyseras kommer att kunnatillgodoses i takt med att nya områden blir föremål för ettsådant ansvar. Yrkandet påkallar således ingen riksdagensytterligare åtgärd.I anslutning till motion Jo60 yrkande 1 vill utskottetframhålla att det straffrättsliga ansvaret på sedvanligt sättfastställs i propositionen genom att straffstadgandet utvidgastill att omfatta överträdelser av de föreskrifter som kommer attmeddelas om producentansvar, märkning och uppgiftsskyldighet.Därmed inordnas producentansvaret i den för renhållningslagengällande straffskalan. Som utskottet ovan framhållit måste man ivarje diskussion om producentansvar vara klar över vilka aktöreroch vilket slags ansvar som avses. Denna analys blir ävenavgörande för vilket ansvar som eventuellt skall kunna utkrävasenligt straffstadgandet i renhållningslagen. När det gälleransvarsfrågan i samband med t.ex. företagsnedläggelser på grundav konkurs är detta ett problem som kan uppstå generellt ochsåledes inte är begränsat till de situationer därproducentansvaret aktualiseras. Det får således bedömas enligtgängse regler inom straffrätten. Det är för övrigt av formellaskäl inte möjligt att, som motionärerna yrkat, i en friståendeförordning reglera dessa ansvarsfrågor. Normgivning på dettaområde måste i princip ske i form av lag. Utskottet avstyrkersåledes motionen i berörd del.Bostadsutskottet har i sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller hemkompostering bl.a. anförtföljande.Som framhålls i kretsloppspropositionen kan hemkompostering avt.ex. köks- och trädgårdsavfall i många fall vara en bra metodför att minimera avfallsmängderna och återföraavfallet till naturens kretslopp. Det är enligt utskottetsmening viktigt att möjligheterna för enskilda hushåll attkompostera avfall underlättas. I renhållningslagen föreskrivsockså att kommunen vid sin planläggning m.m. av hur denkommunala bortforslingsskyldigheten för hushållsavfallet skallfullgöras skall ta hänsyn till den enskildes möjligheter attsjälv ta hand om avfallet på ett från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt godtagbart sätt. I propositionen aviserardessutom regeringen sin avsikt att göra en översyn i syfte attunderlätta kompostering för enskilda hushåll. Ytterligareöverväganden i hithörande frågor bör enligt utskottets meninganstå i avvaktan på resultatet av denna översyn. Motionerna Jo51yrkande2 och Jo59 yrkande2 avstyrks med hänvisning härtill.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande.Utskottet delar i huvudsak de önskemål om förbättrademöjligheter för enskilda hushåll att kompostera delar av sitthushållsavfall som framförs i motionerna Jo51 och Jo59. Enfortsatt utveckling på detta område är mycket angelägen, ochutskottet förutsätter därför att regleringen härvid tillämpas påett sådant sätt att syftet med separationskravet uppfylls på ettrimligt vis. Eftersom föredragande statsrådet har för avsikt attåterkomma med förslag till regeringen om en översyn i dettasyfte anser utskottet det inte meningsfullt att nu förorda någotsärskilt uttalande från sida. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Jo51 yrkande 2 och Jo59 yrkande 2.Producentansvar för förpackningarDe synpunkter beträffande producentansvaret för förpackningarsom framförs i motion Jo674 sammanfaller i stor utsträckning medde uttalanden i propositionen som återgetts ovan. mening är syftet med motion Jo674 yrkande 2tillgodosett, och motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.I anslutning till motion Jo61 vill utskottet framhålla att deti naturvårdslagen (1964:822) finns bestämmelser om straff föroch förbud mot nedskräpning. Enligt lagen skall bl.a. envartillse att han ej skräpar ned utomhus, vare sig i naturen ellerinom bebyggda områden, med plåt, glas, plast, papper, avfalleller annat. Berörd myndighet har bl.a. möjlighet att föreläggaden som har vållat eller som av något annat skäl är ansvarig förnedskräpning att ställa platsen i ordning (23 och 24 §§).Utskottet anser det inte rimligt att utsträcka producenternasansvar till sådant avfall som man saknar varje möjlighet attfysiskt kontrollera. Det gäller i synnerhet sådana fall därnedskräpningen utgör en brottslig handling av en utomstående.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionen.Enligt propositionen bör krav på återanvändning ochmaterialåtervinning av förpackningar införas den 1 januari 1994i den mån frivilliga, bindande avtal mellan berörda parter intehar slutits. De nivåer som skall vara uppnådda efter den 1januari 1997 när det gäller återanvändning och återvinning avolika materialslag har också redovisats. Utskottet har inget atterinra mot de mål och ramar för den fortsatta utvecklingen närdet gäller förpackningsavfallet som redovisats i propositionen.Som framgår av propositionen skall, innan återanvändnings- ochåtervinningsnivåer fastställts för de förpackningsslag därunderlaget är otillräckligt, konsekvensanalyser ha gjorts.I det aviserade uppdraget till skall även ingåatt definiera vilka förpackningar som ingår i resp. kategori.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo49yrkandena 15 och 16, Jo53 yrkande 1, Jo56 yrkandena 2 och 3 samtJo62 yrkande 2.Utskottet finner i detta sammanhang inte heller anledning attföreslå någon förändring när det gäller pant på returflaskoreller att förorda utvecklandet av ytterligare pantsystem förolika glasförpackningar. Därmed avstyrks motion Jo670.Som framhålls i propositionen är konsumenternas aktivamedverkan av vital betydelse för att ett återtagningssystem avförpackningar skall vara framgångsrikt. Förutom sina produktvalkan konsumenterna härigenom göra en stor insats för att få enutveckling mot mer miljöanpassad avfallshantering. Korrrekt ochtydlig information är en förutsättning för att konsumenten skallkunna ta detta ansvar. Återtagningssystemet måste även i övrigtvara enkelt och konsumentvänligt. Regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer får enligt det ovan redovisadeförslaget till producentansvar i renhållningslagen föreskriva omskyldighet för en producent att märka en vara eller enförpackning som omfattas av en föreskrift om producentansvar.Utskottet förutsätter därmed att syftet med motionerna Jo52yrkande 6 och Jo642 kommer att tillgodoses. Motionerna bördärför inte föranleda någon vidare åtgärd.Näringsutskottet har med sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller glasåtervinning bl.a. anförtföljande.I systemet för glasåtervinning svarar kommunerna för insamlingoch transporter. En organiserad glasåtervinning förekommer i ca250 av landets kommuner. har detekonomiska och det fysiska ansvaret för det slutligaomhändertagandet. Företaget betalar en viss ersättning per toninsamlat glas till kommunerna.I propositionen (s.74) anges att materialåtervannsca av alla glasförpackningar av Svensk Glasåtervinning.För år 1995 är målet att skall återvinnas. I mars 1991införde företaget en återvinningsavgift för såväl inhemskttillverkade som importerade glasförpackningar. Medlen skallanvändas för utveckling av alternativa användningsområden, föråtgärder i syfte att öka återvinningen och för stöd tillkommunerna. De alternativa användningsområden som undersöks ärisolering inom byggnadsindustrin och inom vägbyggnadsområdet.Utvecklingsverksamheten sker dels ute på företagen, dels isamarbete med olika forskningsinstitutioner, t.ex. vid tekniskahögskolorna i , och anser inte att motionen bör föranleda någonåtgärd av . Utskottet hänvisar till det arbete somSvensk Glasåtervinning bedriver. Vidare torde införandet avproducentansvar för glasförpackningar komma att medföra attbranschen får ett ökat incitament att finna alternativaanvändningsområden för insamlat glas. Motion N219 avstyrks avnäringsutskottet med det anförda.Jordbruksutskottet ansluter sig till näringsutskottetsbedömning när det gäller utveckling av alternativaanvändningsområden för glasavfall och avstyrker därmed motionN219.Lagen om har med sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller PET-flaskor bl.a. anförtföljande.Näringsutskottet tillstyrker regeringens förslag om att ocksåsystem med återvinning av PET-flaskor skall tillåtas. Därigenomskapas möjligheter till en förbättrad konkurrenssituation påområdet. Utskottet har förståelse för de synpunkter som försfram i motion Jo55 (fp) om att den närmare utformningen avsystem för återtagning av förbrukade varor bör avgöras av deproducentansvariga företagen. Under rådande omständigheter anseremellertid näringsutskottet att det beträffande PET-flaskorfinns skäl att införa krav på att ett pantbelopp skall utgå vidåterlämning av flaskorna. I annat fall torde risken varauppenbar att det uppsatta insamlingsmålet inte kommer att kunnanås. kan vidare inte finna att utvidgningen avlagen kan uppfattas som ett handelshinder. Tvärtom bör ändringenkunna innebära att importen av PET-flaskor till Sverigeunderlättas. Med det sagda tillstyrker sålunda näringsutskottetden föreslagna lagändringen och avstyrker motionerna Jo62 (s)och Jo55 (fp) i berörda delar.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande. Isamband med att antog lagen (1991:336) om vissadryckesförpackningar framfördes vissa farhågor för attinförandet av ett retursystem med återfyllning av PET-flaskorskulle leda till en försämrad konkurrenssituation påbryggeriområdet. Bl.a. framhölls det angelägna i att det inteuppstod konkurrenssnedvridande effekter till följd av att demindre bryggerierna hänvisades till de större företagen fördiskning m.m. av PET-flaskorna. Vidare konstaterades att de tillFörpackningsutredningen lämnade tilläggsdirektiven gav anledningatt förutsätta att konkurrensfrågan i detta vidare sammanhangskulle bli föremål för ytterligare överväganden (1990/91:JoU21,rskr. 251).Som redovisas i propositionen har förpackningsutredningengjort den bedömningen att också ett retursystem med höga krav påmaterialåtervinning kan accepteras. Utskottet anser därmed ilikhet med näringsutskottet att det finns fog för att ändralagen så att retursystem med PET-flaskor som tas tillbaka ochmaterialåtervinns blir tillåtna parallellt med det redanfungerande systemet med återfyllnad. Utskottet delar ävennäringsutskottets uppfattning att det under rådandeomständigheter beträffande PET-flaskor finns skäl att införakrav på att ett pantbelopp skall utgå vid återlämning avflaskorna. I annat fall torde risken vara uppenbar att detuppsatta insamlingsmålet inte kommer att kunna nås. Dettautesluter enligt utskottets mening inte till någon del attenklare system kan komma att aktualiseras. Utskottetfinner vidare att en utvidgningen av lagen inte kan uppfattassom ett handelshinder. Tvärtom bör ändringen kunna innebära attimporten av PET-flaskor till underlättas. Med detanförda tillstyrker utskottet således regeringens förslag omändring i lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar samtavstyrker motionerna Jo55 och Jo62 yrkande 4.Producentansvar för returpapperNäringsutskottet har med sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller producentansvaret förreturpapper m.m. anfört bl.a. följande.Den industriella användningen av returpapper är värdefull imånga avseenden. Även om har en internationellt sett höggrad av återvinning av returpapper är det, enligtnäringsutskottets mening, angeläget med en fortsatt ökadinsamling av returpapper. Industrins ökande investeringar förutnyttjande av returpapper medför att industrin har behov av attlångsiktigt tillförsäkra sig tillgång till returpapper.Näringsutskottet instämmer därför i regeringens uppfattning attett system med producentansvar för returpapper bör införas.Detta behöver inte innebära att kommunernas ochreturpappersföretagens engagemang i returpappersinsamlingenupphör. Med ett producentansvar ges dock branschen, som ocksåsägs i propositionen, incitament att bedriva insamling ochhantering effektivt i takt med pappersproduktionen. I likhet medregeringen anser näringsutskottet vidare att det papper sominsamlas i första hand bör utnyttjas som råvara förpappersproduktion. I andra hand bör returpapperet kunna användassom råvara vid annan industriproduktion. Emellertid måste manäven räkna med att insamlingsverksamheten iglesbygder och i vissa andra delar av landet kommer att varamindre lönsam. Med instämmande i vad som anförs i propositionenanser näringsutskottet att det i sådana situationer -- men ocksåvid andra enstaka tillfällen -- kan vara lämpligt att detinsamlade returpapperet utnyttjas för energiproduktion om enmiljöriktig förbränning sker. har vidare ingetatt erinra mot det uppställda insamlingsmålet om ;som tidigare angivits insamlades . Utskottetfinner anledning erinra om att det angivna målet om avserinsamling av returpapper och inte innebär något krav på en vissinblandning av returpapper i pappersproduktionen.Med det sagda tillstyrker alltså näringsutskottet vad somanförs i propositionen om införande av producentansvar förreturpapper. Samtliga här behandlade motioner (Jo53, Jo56, Jo58,N283 och N289) avstyrks i nu berörda delar.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande. Somframgår av propositionen har priset pårerturpapper sänkts sominsamlingskostnaderna har ökat. Ett betydande överskottpå returpapper på den internationella marknaden har lett tillprissänkningar. Detta har medfört att berörda kommunersförluster på verksamheten i sådana fall har täckts viarenhållningstaxan. Situationen med stora överskott ochinternationellt låga priser kan enligt vad skogsindustrin uppgerkomma att bestå . Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning att kommunernas problem attfå kostnadstäckning måste lösas. Annars finns inteförutsättningar för returpapperssystemet i att fungeralångsiktigt. Vidare måste avsättningen för svenskt returpappersäkras och pappersbrukens tillgång till returfiberråvaratryggas.