bet · GG01KU30 · 1993-05-13 00:00:00 — Kan du kommentera det?Birgit : Jag är inte säker på att jag vet vad detär för skrivelse som avses.Hans Göran : Det är en skrivelse som har skickatsfrån till regeringarna.Birgit : Jag såg att hade tagitupp det i sitt svar. Vi dammsög då departementet och hittade enskrivelse från daterad om enkonferens på hög nivå. Den skrivelsen har besvarats av UD inormal tid.Hans Göran : När var det?Birgit : Jag kan inte säga det exakt. Men den harbesvarats av UD i korrekt tid. Och underlaget för det svaret varutarbetat på mitt departement.Bengt : Regeringen har fått viss kritik förhandläggningen av de peruanska flyktingarna. säger regeringenatt ingen av de asylsökande som har utvisats har uppfyllt kravenpå flyktingstatus. De skulle i så fall ha fått stanna avhumanitära skäl.Regeringen har fått kritik bl.a. från Amnesty om en person somskickades ut från och greps i den 7april. Han har varit fängslad och blivit torterad iPeru. Är ni säkra på att den här handläggningen av asylsökandefrån alltid har kunnat följa flyktingkonventionensbestämmelser om att människor som riskerar att utsättas förtortyr inte skall utvisas?Thage G : Jag vill göra uppmärksam påatt frågorna skall gälla de tre granskningsärendena. Men BirgitFriggebo kanske vill svara på frågan i alla fall.Birgit : Regeringen har redovisat ett antal besluttill utskottet som den har fattat och som man kan säga ärpraxisbeslut till ledning för . Det är en självklarhet att vi har somutgångspunkt att bestämmelser skalluppfyllas. Den här frågan är också prövad i , därSveriges regering är friad från misstanken att vi skulle sändatillbaka människor till som riskerar förföljelse ochtortyr.Thage G : Min avsikt var inte att stoppa BengtHurtigs frågor, så om det finns frågor som gällergranskningsanmälningarna går det bra att ställa frågor.Bengt : Vi anser att den granskningsanmälan somkommer från det socialdemokratiska partiet omfattarflyktingpolitiken i allmänhet.Harriet : När jag lyssnar får jag uppfattningenatt invandrarministern säger: Jag hinner med allt.Jag skulle vilja fråga varför det är sådana fördröjningar iKulturdepartementet när det gäller att tillsätta utredningar ochavlämna propositioner.Birgit : får kanske vara litetmer precis i sin fråga för att jag skall kunna svara.Thage G : Jag tänkte också säga att det nu handlarom de tre granskningsärendena. Om kanske kanomformulera sin fråga så släpper jag fram den. Vi diskuterarinte kulturpolitiken utan invandrar- och flyktingfrågor.Harriet : Jag är medveten om det. Men bådekulturfrågor och invandrarfrågor handläggs inom sammadepartement. Det var mot den bakgrunden som jag ställde minfråga.Birgit : Vi har lagt fram de propositioner ochtillsatt de utredningar som regeringen vill ha. Och vi gör detvid de tidpunkter som vi anser är lämpliga.Catarina Rönnung: Du har fått kritik för att införandetav visumtvång när det gäller Kosovoalbanerna kom så sent som den10 oktober och att av alla Kosovoalbaner trots alltskickas tillbaka till sitt ursprungsland.Jag har uppgifter från om att det redan imaj månad på fanns uppgifter om att deinkallelseorder som tidigare utgått till Kosovoalbaner intelängre utgick. Var det uppgifter som du hade kännedom om, ochvar det uppgifter som du tog med i beslutsunderlaget såsmåningom?Birgit : Som jag redovisade förra gången är detalltså självt som har fattat beslut omverkställighetsstopp och också när hävdeverkställighetsstoppet.Det var mycket diskussioner om deamnestilagar som diskuterades i det serbiska parlamentet. Detfanns utkast till lagstiftning om att införa amnesti för bl.a.desertering. Men det fattades ju inga formella beslut. Ochsuccessivt kom det informationer om att man i praktikentillämpade amnesti. Det var väl bl.a. det som ledde fram tillatt flyktingkommissarien ändrade sin uppfattning omhuruvida man kunde avvisa Kosovoalbaner tillbaka till Kosovo.Det ledde fram till att börjadefatta beslut i slutet av juli månad.Hans Göran : Det sades här att ha yttrat sig om invandrarminister på hel-ellerhalvtid. Jag ställde faktiskt den frågan på s.24. Då sägerhon: Det kan jag inte uttala mig om.Det som förvånade mig i ditt svar var att du inte hade hörtatt det finns förslag om att det borde vara en invandrarministerpå heltid. Det måste du väl ha hört?Birgit : Frågan, som jag uppfattade den, var omdet var några personer som var ordentligt insatta i verksamhetensom hade varit kritiska. På den frågan svarade jag nej. Jag harsjälvklart noterat den politiska debatt och den pressdebatt somhar förekommit i riket.Hans Göran : Jag konstaterar av ditt svar att vi somtycker att det borde finnas en invandrarminister, vi förstårinte det här. Är det verkligen så du menar? Menar du verkligenatt en rad jurister -- även den socialdemokratiskapartiordföranden har föreslagit en invandrarminister -- inteförstår det här?Birgit : Jag har bara noterat att det 1991, när vihade en särskild invandrarminister, kom in 10000besvärsärenden till departementet. 1992, när Utlänningsnämndenvar inrättad, kom det in 400 besvärsärenden. Jag utgår från, medden kännedom som jag har haft om den här ärendehanteringen underden tidigare regeringen, att det tar väldigt mycket tid attensam sitta och ha föredragningar i dessa ärenden. Det arbetesom också följer med är att man måste ha en mängd olikakontakter, det kommer propåer från tidningar, och det skeruppvaktningar från enskilda personer i enskilda ärenden. Jagvill påstå att det är en helt annan arbetssituation förnärvarande än vad det har varit tidigare. Jag känner inte tillnågot annat land där man har en minister som sysslar bara medinvandrarfrågor. Så unikt kan det alltså inte vara.Inger : Jag vill bara komplettera med att säga att omHans Göran läser vidare i protokollet står det att jagfrågade om detta med hel-och halvtid. Honmeddelade då att det inte var någon skillnad. Det var det somjag refererade till när jag frågade om hon hadehört att det var någon som tyckte att det var någon skillnad.Det står också refererat i Från Riksdag & Departement.Thage G : Det får och ut efter utfrågningen.Harriet : Jag skulle vilja ställa en fråga om13-decemberbeslutet. När var här sade hon attInvandrarverket och fram till den tidpunkt då man togbort skärpningen av 13-decemberbeslutet ville att regeringenskulle vänta tills man kunde överblicka förhållandena undervåren. I brevet hit till har hon senareskrivit att man vädjade till regeringen att inte ta bort13-decemberbeslutet. Sedan informerade om att man hade tagit bort13-decemberbeslutet.Jag dristar mig till att referera några saker ur protokolletfrån . Där säger är också min uppfattning att nu har enstörre beredskap när det gäller att hantera olika situationer.Man är bättre förberedd på olika situationer som kan uppkomma.Invandrarverket har redan låtit förstå att man har en beredskapnär det gäller att hantera den situation som kan uppstå vidförändringar i strömmarna när det gäller asylsökande som kommertill Sverige.När den senaste kvartalsredovisningen gjordes -- det var påhösten --sade man:Situationen är nu sådan att vi i detta läge inte skulle begäraav regeringen att tillämpa de s.k. särskilda skälen.Jag frågar: Hur stämmer detta med att sägeratt man vädjade till regeringen att inte ta bort13-decemberbeslutet, och invandrarministern säger attInvandrarverket inte har några skäl emot detta?Birgit : Det är helt riktigt att det redovisas pådessa kvartalsmöten att man från sida inteskulle begära att 13-decemberbeslutet skulle upphävas. Dessasärskilda skäl är ju att om det finns särskilda skäl så skulleman kunna inskränka tillämpningen av den normala lagstiftningen.Det redovisades på kvartalsmötet att de i den situation som varinte skulle begära, alltså aktivt gå in och vilja häva13-decemberbeslutet. Det är helt riktigt. Och det har jag alltsåredovisat.Den bedömning som gjordes av att nu hadebättre möjligheter att hantera situationen har ju visat sig varahelt rätt. Från kom det 5000 personer. Då infördeman denna undantagslagstiftning. har det från f.d.Jugoslavien kommit 70000--80000 personer, och man harlyckats, visserligen under stor ansträngning, att ge dessamänniskor tak över huvudet och humanitär hjälp i . Detinnebär att regeringens och min bedömning varhelt rätt.Harriet : Borde man inte ha haft de särskildaskälen kvar när man visste att Kosovoalbanerna ökade i antal ochman också visste att de inte skulle få stanna? Hade det intevarit lämpligt att ha de särskilda skälen kvar?Birgit : Det är en undantagslagstiftning. Och mankan också ifrågasätta om den lagliga tillämpningen var riktigeller inte. Men den diskussionen tycker jag inte att man behövergå in i här, eftersom det har diskuterats tidigare.Men jag vill hänvisa till det som jag har sagt tidigare omregeringens strategi när det gäller flyktingpolitiken under1992. Jag tror att det tar att upprepa hela denstrategin.Birgit : Jag skall fatta mig mycket kort. CatarinaRönnung frågade förra gången om väntetiderna iUtlänningsnämnden.För närvarande avgörs av ärendena inom sexmånader. Den teoretiska , med en balans på ca5500 ärenden och en avverkning av ungefär 1100 ärenden imånaden, är ca . Men då skall man också vara medvetenom att vi har verkställighetsstopp, dvs. att det i en delkategorier inte fattas beslut. Det är klart att dessa personer iverkligheten kan få vänta . Men den teoretiska väntetidenär fem månader.Catarina Rönnung: Det är en mycket glädjande förändringoch förbättring som har infunnit sig, även om en del är beroendeav detta verkställighetsstopp.Det som jag refererade till i min fråga förra gången handladeju om hur det såg ut , dåhandläggningstiderna var så långa som två år.Thage G : Jag tackar statsrådet förklarar den offentliga utfrågningen för avslutad.Konstitutionsutskottet1993-04-16kl. 14.00--15.25Bilaga B 19Offentlig utfrågning av f.d. biståndsministern angående regeringens handläggning av svensk hjälptill skogsindustrin m.m. i PolenThage G : Jag förklarar konstitutionsutskottetsoffentliga utfrågning öppnad. Utfrågningen gällergranskningsärende nr 6, regeringens handläggning av svensk hjälptill skogsindustrin i . Utfrågning äger nu rum medförutvarande statsrådet, riksdagsledamoten ,som jag hälsar välkommen till KU. kommer attutnyttja möjligheten att göra en inledning inför KU innan vistartar med våra frågor.Lena : Som KU känner till beslutade dåvaranderegeringen att en ram om 300 miljoner skulleavsättas av biståndsmedel för samarbete med . Av denavsatta ramen skulle BITS planera bistånd för 270 miljoner.Efter kontakter och förhandlingar med , där såväl medverkade, besökte jag i maj 1990och kunde tillsammans med flera polska ministrar underteckna ettsamarbetsavtal, som successivt skulle fyllas med innehåll.Huvudinriktningen på samarbetet var förbättrad miljö ochtillväxt.Under hösten 1989 var det naturligt för oss att visa svensktintresse för de stora behoven av omstrukturering av polsk stål-och skogsindustri. Insatser på detta område skulle främja såvältillväxt som miljö.Omstruktureringen av stålsektorn utgjorde ett intressantområde, vilket jag också markerade vid mitt besök i genomatt då besöka stålindustristaden för att informera migom miljöförstöringen.Något utarbetat projekt inom stålområdet utkristalliseradesdock aldrig av den polska regeringen, trots att fleraintresserade svenska företag fanns på plats. Det skulle senarevisa sig att polackerna valde att samarbeta med andra länder föratt omstrukturera stålindustrin, förutom samarbetet med denrådgivande gruppen av svenska industrimän.Inom skogsindustriområdet presenterades dock i augusti 1990ett konkret projekt för UD och för mig. Att det förekom en mängdkontakter inom detta möjliga samarbetsområde kände jagnaturligtvis till, men jag hade inte anledning att följa detförberedande arbetet i detalj. Det var en fråga mellan berördaintressenter: de svenska och polska möjliga samarbetspartnerna.De idéer och planer som fanns formades av den polskaregeringen och deras myndigheter till ett konkret biståndsärendei , och det anhängiggjordes hos densvenska regeringen i augusti 1990.Jag vill klargöra att det var som frågan om enskogsindustristudie i blev ett konkret biståndsärende förU-avdelningen och mig. Ärendet föredrogs formellt för mig den 28augusti och den 7 september.Förhistorien till detta projekt och regeringsbeslutet den 13september, som är föremål för KU:s granskning, kan jag intese som anmärkningsvärd, än mindre konstitutionellt tveksam.I debatten tycks det råda viss förvåning över att också någonannan minister än den direkt ansvariga för fram svenskaintressen i kontakter med andra länders representanter. Jag villdå klargöra att min inställning var att välkomna även andraministrars engagemang i utvecklingssamarbetet med andra länder.Det handlade om regeringens biståndspolitik, intebiståndsministerns.I Östeuropapolitiken var det särskilt tydligt att nästansamtliga ministrar hade ett delansvar. Bistånd var bara en del iden samlade östpolitiken. Det var därför som regeringentillsatte en östsamordningsgrupp på tjänstemannanivå och medstatssekreterare som ordförande.Det gemensamma ansvaret inbegrep naturligtvis ocksåfinansministern, inte minst mot bakgrund av hans ansvar förkontakterna med Europeiska , en institution somvi fäste stort avseende vid som finansiär av utvecklingsprojekt,t.ex. omstruktureringen av industrisektorn i Östeuropa.Att regeringskolleger genom sina kontakter, möten och besöktog del i ett biståndsprojekts förhistoria är alltså något jagser som naturligt. Att ambassader skall vara aktiva är närmastatt se som ett tjänsteåliggande. Samtal och kontakter måstesjälvfallet ske inom ramen för av regeringen fattade beslut ominriktningen på samarbetet med ett visst land.Jag anser att har handlat helt korrekt utifråndessa utgångspunkter.Så över till beredningsprocessen och regeringsbeslutet den 13september.Först vill jag erinra om att det rådde högtställda förväntningar på att samarbetsprojekt snabbt skullekomma i gång. Det var dock trögt att få fram beslut i den polskaadministrationen, som ju var under omvandling och samtidigtstarkt pressad av många länders intresserade samarbetspartner.Förväntningarna höll på att övergå i visst missnöje hos denbreda allmänheten i både och över att det var såtidskrävande att få i gång insatserna.Det var alltså i detta läge som projektet presenterades av denpolska regeringen, och man önskade nu få en skogsindustristudiegenomförd. Jag vill här gärna inflika att utgångspunkten för detsvensk-polska samarbetet var att det var som skulleprioritera bland projektidéerna. Det projekt som aktualiseradeshos UD stämde väl överens med riktlinjerna för samarbetet genomatt syfta till strategiska miljö- och tillväxtinsatser. Dessutomvar det ett prestigefyllt projekt, som kunde komma att bli avstort kommersiellt intresse för svensk industri framöver. Dettagällde också stålomstruktureringen, ett projekt som just höll påatt gå till samarbetspartner i andra länder.Allt detta talade för ett så snabbt beslut som möjligt. Tilldetta kom att vice industriminister aviserade ett besök iSverige . Han kom i ambitionen att slutföradiskussionerna om ett skogsindustriprojekt.Jag valde då en beredningsprocess av ärendet som skullemöjliggöra att överläggningen med vice minister skullekunna leda till ett protokoll som bekräftade det av Polenönskade samarbetsprojektet och därmed säkrade det som ettsvensk-polskt samarbetsprojekt.Detta krävde en snabbremiss till BITS, som också snabbtsvarade och gav oss värdefulla synpunkter. Det krävde också attvi tydligt förvissade oss om att den polska regeringenprioriterat skogsindustriprojektet i samarbete med NLK-Celpapoch och att den polska sidan var helt införståddmed att kostnaderna skulle belasta den svensk-polskabiståndsramen.Sedan skriftligt besked om detta givits av den polskesamordningsministern ansåg jag att vi kunde gåvidare. Protokollet från mötet med ministerKania kunde ta upp och bekräfta det aktuella projektet. Därefterskulle protokollet följas upp av ett regeringsbeslut veckandärpå, och så skedde. I regeringsbeslutet gavs BITS i uppdragatt bereda och fatta beslut om två insatser i enlighet med detbifogade mötesprotokollet.Den alternativa gången i beslutsprocessen hade varit att utanregeringsställningstagande överlämna ärendet till BITS och nöjasig med att till den besökande företrädaren för den polskaregeringen hänvisa till att frågan var föremål för beredning hosen av UD underställd myndighet.Proceduren hade då blivit att BITS berett ärendet och senareunder hösten lämnat sitt förslag till regeringen. Att fråganskulle avgöras av regeringen ansåg jag självklart mot bakgrundav att ärendet var både av kostnadsmässigt stor omfattning ochinnehållsmässigt betydelsefullt.Jag gjorde bedömningen att en så utdragen beredningsprocesshade varit mindre fördelaktig för de svensk-polska relationerna.Att försätta sig i en situation där vi inte kunde ge beskedinför mötet med vice minister ansåg jag oförsvarbart genomatt det med stor sannolikhet skulle skada det fortsattasamarbetet.Jag anser att denna fråga i såväl beredningsprocessen sombeslutet handlagts helt korrekt.Hans Nyhage: Det nu aktuella ärendet blev aktuellt maj/. Jag tyckte att du nämnde attdu blev informerad . Är det korrekt?Lena : Min åsikt är att detta inte är något"ärende" förrän . Det är korrekt.Hans Nyhage: Helt klart är ju att träffadevice utrikesministern på ett bankmöte, att han, som han självsade, "tog med sig hem till " synpunkterna omsvenskt bistånd till skogs- och stålindustrin, att hankontaktade och att han kontaktadeJean-Christophe . Kan man då påstå att detta inte är ettärende?Lena : För mig var det inte någotbiståndsärende förrän det faktiskt kom till UD som ett sådant.Hans Nyhage: Jag menar inte när det blev ett ärende fördig. Jag frågar: Var det eller var det inte ett ärende?Lena : Jag anser inte att det var ett ärende.Hans Nyhage: Inte? Det är alltså vanligt att andrastatsråd agerar på biståndssidan utan att den ansvarigeministern är informerad och deltar i arbetet?Lena : Jag lämnade i min inledning informationom det. Jag välkomnar att också andra statsråd är engagerade påbiståndets område.Hans Nyhage: Det förekom alltså ofta att andra statsråd,utan att informera dig, gjorde insatser på biståndsområdet?Lena : Jag krävde aldrig någondetaljinformation när de andra statsråden kom hem från möten.Jag utgick ifrån att de höll sig inom de av regeringen fastlagdaramarna, och så hade ju också skett i det här fallet.Hans Nyhage: Varför var det så bråttom för BITS, att manbara fick på sig att klara av hela anbudet?Lena : Det är inte en riktig beskrivning. BITSfick efter regeringsbeslutet ta den tid man behövde till attklara av anbudet. Vi ville fråga BITS hur man allmänt såg påärendet innan minister kom, och skyndsamheten i den delenberodde alltså på ett ministerbesök som var i faggorna.Hans Nyhage: Det är alltså helt klart att BITS fick mycketfå dagar på sig att gå igenom ärendet och att man fann dettamycket anmärkningsvärt. BITS gjorde vissa korrigeringar, men manhar från BITS påpekat att man med den korta tid som stod tillförfogande inte kunde göra den seriösa bedömning som krävdes. Ärinte detta korrekt?Lena : Det är korrekt att BITS hade kort tidpå sig. Man kan säga att det var fråga om en sorts remiss tillBITS i den delen, eftersom det var regeringen som senare fattadeprincipbeslutet och BITS sedan fick tillbaka ärendet förberedning och för att fatta slutligt beslut. Där kommyndighetsrollen in.Hans Nyhage: Hade du själv kontakter med BITS och GunillaOlofsson?Lena : Inte i det här skedet.Hans Nyhage: Varför förekom inget anbudsförfarande?Lena : Vi hade gjort upp med polackerna om attdet var de som skulle utse och prioritera de projekt de varintresserade av. Det var alltså det polska intresset som varavgörande -- en sorts direktupphandling, kan man säga.Hans Nyhage: Anser du att det skedde på rimliga villkorgentemot de andra som redan fanns på arenan, när man viftade med30 ?Lena : Summan är beroende av vad som finns iett projekt. Frågan skall ställas till de polska myndigheterna.Det är dem man skall fråga om de anser att det här var detbästa. Det gjorde de uppenbarligen.Hans Nyhage: Varför fick inte Spin-Off och Scandiaconsulten "fair" chans att vara med av den ?Lena : Det var aldrig aktuellt i min bedömningav ärendet, eftersom de inte fanns med -- polackerna hade intetagit upp något annat företag än just NLK-Celpap.Hans Nyhage: Nej, men de kunde alldeles uppenbarligen hafunnits med när gjorde sina utfästelser. Finnerdu inget anmärkningsvärt i detta?Lena : Jag kan inte bedöma om gjort några utfästelser. Så har det inte beskrivits för mig.Jag vet heller inte om han i det läget kände till alla tänkbaraföretag.Hans Nyhage: Men du förnekar inte att vidhemkomsten kontaktade i detta ärende och att hankontaktade i samma ärende eftersammanträffandet med den polske vice utrikesministern?Lena : Nej, det har det ju framkommit att hanhar gjort, men det var ordet "utfästelser" som jag reageradeemot.Hans Nyhage: I varje fall har man ju från BITS sida sagtatt man aldrig, vare sig förr eller senare, upplevt maken tillagerande från en regering. Man var fullkomligt ställd, mant.o.m. vände sig till för att fråga om manvar skyldig att följa ordern, och det fick man ju besked om var. Hur kan du motivera detta ensidiga ställningstagandegentemot BITS?Lena : Med all respekt tror jag inte att HansNyhage kan belägga att BITS har uttalat sig på det sättet. BITSvar osäker om hanteringen, eftersom detta var det första storabeslut vi fattade i Östeuropasammanhang. Det är inte såunderligt att man då känner en viss osäkerhet.Hans Nyhage säger att BITS varken förr eller senare harupplevt något liknande. Ja, "förr" har det aldrig kunnat ske,eftersom detta var det första ärendet. "" har det skettmycket direktupphandling, såväl av den förra regeringen som avden som sitter nu.Hans Nyhage: Med all respekt för , såfrågade jag just detta, och hon sade att någotsådant tidigare inte har förekommit. Jag bara påpekar det.Lena : Nej, det har inte förekommit. Det harGunilla alldeles rätt i. Men hon använder inte denterminologi som den ärade ledamoten använder.Hans Nyhage: Ambassadör höll bevisligen fortlöpandekontakter med finansministern. Vilken information fick du avhonom om detta?Lena : Jag fick en allmän information om attAllan var intresserad av stålområdet -- det var framförallt stålområdet det handlade om -- men jag fick inte någon merkonkret information före augusti.Hans Nyhage: skickade rapport efterrapport efter rapport till finansministern och möjligen ocksåtill kabinettssekreteraren. Du som biståndsminister fick alltsåinte dessa rapporter? Om jag förstod ditt svar hade hellerinte informerat dig om innehållet i rapporterna.Lena : Det var semester, och jag är inte säkerpå att jag träffade särskilt undersommaren. Jag hade gärna sett att hadesänt sina rapporter också direkt till U-avdelningen, även om dedärmed kanske inte hade kommit under mina ögon. Så skeddeemellertid inte.Hans Nyhage: Det var alltså semestern som lade hinder ivägen för att ett ärende kunde beredas av den ansvarigaministern?Lena : Det var inget ärende. Jag hade ingenfråga att bereda förrän i augusti.Hans Nyhage: Du försöker göra stor affär av att det inteär ett ärende, men frågan var ju klart aktualiserad. Ett svensktföretag under ledning av en svensk industriman var inkopplat atthålla i det, man hade nära kontakter med ambassaden och man hadefortlöpande kontakter med . Likväl säger du att detta inteär ett ärende. Hur kan du motivera det? När blir det ett ärende?Är det först när du får det, oavsett när du får det?Lena : Gången i samarbetsavtalet är denna: Dethandlar om flera parter i , företag och myndigheter somsinsemellan har kontakter. Sedan skall , polska myndigheteroch den polska regeringen, avgöra vad det är de önskar. Derasintresse skall sedan anhängiggöras hos oss.