bet · GG01TU29 · 1993-05-18 00:00:00 — Motionärenframhåller att en förälder som vill övningsköra med en nybliven16-åring i en inte har någon möjlighet härtill.I yrkande 2 begär motionären ändring av de aktuellabestämmelserna.Den fortsatta beredningen av förslaget 1987publicerade departementspromemorian (DsK 1987:15) Motorredskapoch traktorer, vari bl.a. föreslogs att kategorin A-traktorerskulle delas upp på två kategorier A-traktorer, ledde till attregeringen utfärdade förordningen (1989:947) omklassificering av vissa fordon som trafiktraktorer.Enligt denna förordning skulle en bil som har byggts om tillett dragfordon som inte kan framföras med högre hastighet än 50km/tim och endast med svårighet kan ändras så att det kanframföras med högre hastighet anses såsom trafiktraktor. Omfordonets tjänstevikt är högst och om det inte kanframföras med högre hastighet än och endast medsvårighet kan ändras så att det kan framföras med högrehastighet skulle dock i fråga om förarbehörighet tillämpas debestämmelser som gäller för jordbrukstraktorer.Bestämmelserna i förordningen var en följd av att kategorintraktorer skulle delas upp på kategorierna trafiktraktorer ochjordbrukstraktorer. En åldersgräns av skulle införas förövningskörning med jordbrukstraktor. Förarprovet förtraktorkortet skulle bestå av både förhör och körprov.Ovannämnda förordning jämte parallella ändringar avkörkortslagstiftningen m.m. skulle träda i kraft den 1 januari1993 (beträffande förordningen enligt SFS 1990:1205).Ändringarna har dock ej genomförts -- när det gällerförordningen enligt beslut av regeringen (SFS1992:1734).De förutskickade ändringarna av bestämmelserna om traktorerhade samband med att motsvarande ändringar hade aktualiseratsinom EG. Som påpekats i proposition 1992/93:28 om ändradebestämmelser för traktorer och motorredskap, m.m., som utskottetbehandlade i betänkande 1992/93:TU7, ledde dock den inom EGaktualiserade frågan inte till något EG-direktiv.I avvaktan på en fortsatt behandling inom EG av frågan omklassificering av traktorer m.m. är utskottet inte berett att nuförorda någon särskilda åtgärd med anledning avmotionen. Den avstyrks sålunda.9.5 Övningskörning på landsväg för mc-körkortI motion T405 (fp) begärs i här aktuell del att ett visstminsta antal timmar övningskörning på landsväg skall krävas förmotorcykelkörkort.Enligt kursplan för privat förarutbildning förbehörighet A (mc) skall körkortssökande övningsköra på olikaslag av vägar. Utskottet föreslår att motionsförslaget lämnasutan någon särskilda åtgärd. Det avstyrks sålunda.9.6 Utbildning i mörkerkörning, körning med lätt lastbil ochkörning med släpvagn för B-behörighetI motion T432 (nyd) framhålls att det brister i utbildning imörkerkörning, körning med lätt lastbil och körning med husvagni utbildningen för B-behörighet (dvs. för personbil, lättlastbil och ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon m.fl.fordon). Motionären begär i yrkande 1 förbättring avutbildningen i nämnda hänseenden.Enligt TSV:s föreskrifter om kursplaner för behörighet B(TSVFS 1988:43), som har fastställts både för utbildning itrafikskola och för privat utbildning, skall i körutbildningeningå körning i mörker (utbildningsmoment 8.2) och iteoriutbildningen reglerna om tillkoppling av släp- ochefterfordon (utbildningsmoment 9.7.3).Utskottet utgår från att följer de frågor omutbildning som motionären har tagit upp, varför något initiativav med anledning av motionsförslaget inte synespåkallat. Det avstyrks således.9.7 Teoriutbildning i körning i starkt kuperad terrängStatens rekommenderar i sin rapport (O1992:2) om den ovannämnda bussolyckan i Måbödalen att körning istarkt kuperad terräng bör införas som moment i utbildningen förkörkort med behörighet D (dvs. för buss).I propositionen föreslås med hänvisning rekommendation att skall godkännaatt i förarutbildningen införs krav på teoretisk genomgång av desärskilda krav som bör ställas på körning i starkt kuperadterräng.Utskottet har inte något att erinra mot förslaget.9.8 Extra backspegel i övningskörningsbilI motion T92 (kds) begärs i yrkande 2 att alla bilar somanvänds till övningskörning skall ha extra backspegel.Enligt TSV:s föreskrifter om personbil som skall användas vidövningskörning i trafikskola (TSVFS 1986:9) skall personbil somanvänds vid övningskörning för körkortsbehörighet B vara förseddmed bl.a. en extra invändig backspegel, i vilken läraren kaniaktta bakomvarande trafik. Motionsönskemålet är såledestillgodosett i denna del.När det gäller personbil som används vid privatövningskörning utgår utskottet från att handledaren ser till atthan har möjlighet att iaktta bakomvarande trafik genom behövligextra yttre eller inre backspegel som lätt kan sättas fast påeller i bilen.Något initiativ med anledning av motionsyrkandetsynes inte påkallat, varför det avstyrks.9.9 Omfattningen av körprovet för B-behörighetI motion T432 (nyd) anförs att körprovet för B-behörighet baraomfattar "en liten rundtur i stan ". Motionärenbegär i yrkande 2 krav på ett mer allsidigt körprov inom ramenför förarprovet.Enligt TSV:s föreskrifter om förarprov för behörighet B (TSVFS1989:134) skall körprovet bestå av körning i gatutrafik och pålandsväg. Körningen skall ske mot angivet mål eller efterangiven färdväg.Dessa föreskrifter bör var ägnade att tillgodosemotionärens önskemål. Motionsyrkandet avstyrks därför.9.10 Lärare för förarutbildning på mcI motion T405 (fp) begärs i här aktuell del attförarutbildning för motorcykel skall ske med trafiklärare som ärgodkänd för utbildning på motorcykel.Enligt 74 § KKF skall övningskörning vid trafikskola, igymnasieskolan eller i utbildning vid försvarsmakten eller inompolisväsendet ske under uppsikt av person, som har fyllt 21 åroch har körkort för fordon av det slagkörningen avser samt har vana och skicklighet i fråga om körningmed sådant fordon.Vid övningskörning i andra fall skall enligt paragrafen densom har uppsikt över körningen ha fyllt och ha körkort för fordon av det slag körningen avser samt och skicklighet i fråga om körning med sådant fordon.I 75 § tredje stycker KKF är föreskrivet att vidövningskörning med motorcykel i gatutrafik och vidlandsvägskörning den som har uppsikt över körningen skallmedfölja som passagerare eller färdas på annan motorcykel. Dettagäller dock inte övningskörning som sker vid trafikskola,försvarsmakten eller inom polisväsendet.De redovisade föreskrifterna i körkortsförordningen bör kunnatillgodose motionärens krav. Motionen avstyrks därmed i häraktuell del.9.11 FörarprövareI 16 § första stycket KKF är föreskrivet att förarprovet --som består av förhör och körprov -- skall avläggas inför sådantjänsteman hos eller sådan befattningshavare vidförsvarsmakten som har förordnats att förrätta förarprov ellerinför sådan lärare i gymnasieskolan som ger utbildning föravläggande av förarprov. I gymnasieskolan får förarprovetavläggas som delprov under utbildningens gång.I motion T421 (s, fp, c, kds, v) framhålls de satsningar somman har gjort och som man är beredd att göra vid gymnasieskolanTullängsskolan i och vid högskolan i när detgäller utbildning av körkortssökande och förarprövare.Motionärerna begär att skall uttala sig för attförarprövning förläggs till skolväsendet i Örebro.Vid behandlingen i betänkande 1992/93:TU4 av regeringensförslag om att TSV:s uppgifter fr.o.m. skulleöverföras till konstaterade utskottet att vissauppgifter som skulle överta var av såväl föreskrivandesom tillämpande karaktär. Vikten av att göra en tydligorganisatorisk åtskillnad mellan dessa principiellt skildauppgifter talade enligt utskottets mening för attförarprövningen flyttades ut från . Utskottet förordadenärmare överväganden i frågan (s. 10--11).Utredningsuppdraget gavs därefter till utredningen (K 1992:06)Förarprövare 2000, som avgav sitt betänkande (SOU1993:34) Förarprövare. Utredningen, som inte har gått in påförarprovverksamheten inom försvarsmakten men något berörtdensamma inom gymnasieskolan, föreslår att det tillskapas en nymyndighet som skall utgöra basen för förarprovverksamheten.Teoriprovet skall enligt utredningen kunna åläggas utbildaren.Ekonomiska skäl talar enligt utredningen mot att föra överkörprovet på utbildaren.I avvaktan på den fortsatta beredningen inomregeringskansliet av förslagen i utredningsbetänkandet ärutskottet inte berett att förorda någon särskildaåtgärd med anledning av motionsförslaget. Det avstyrks därmed.9.12 Synundersökning inför förnyelse av körkortetEnligt 15 § KKL blir ett körkort ogiltigt om det inte efteranmaning förnyas har förflutit från körkortetsutfärdande. När förnyelse blir aktuell skall enligt25§ andra stycket KKF tillställa körkortshavaren ett nyttkörkortsunderlag.I motion T403 (s) begärs att körkortshavaren i anmodan attförnya körkortet skall rekommenderas att genomgå synundersökninghos leg. optiker.Kommittén Körkort 2000 (K 1989:04) erinrade i sittslutbetänkande (1991:39) Säkrare förare om att i diskussionernaom äldre bilförare förslag om olika slags åtgärder av tvingandeoch generell natur hade förts fram såsom obligatoriskfortbildning, obligatoriska tester av olika slag -- medicinska,psykologiska, körprov osv.Enligt kommittén visade forskning att äldre körkortshavare iregel kompenserar de ökade riskerna genom att anpassakörvanor och körsätt till sina funktionsbrister. Kommittén fanndärför inte skäl att införa generella, åldersbetingadebegränsningar i behörigheten att köra bil. Generella omprov ochlämplighetstester hade enligt kommittén inte heller visat sig habetydelse för trafiksäkerheten i rimlig proportion till deresurser som fordras om läkarundersökning eller omprov skullegöras obligatoriska vid viss ålder.Mot bakgrund av vad kommittén Körkort 2000 sålunda anfördeär utskottet inte berett att förorda något initiativmed anledning av motionsförslaget, som därmed avstyrks. Dettabör emellertid inte hindra att uppmärksammar frågan omrekommendation om synundersökning inför körkortsförnyelse.Motionsförslaget bör således inte föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd. Det avstyrks sålunda.10 Övriga trafiksäkerhetsfrågor m.m.10.1 Trafikantutbildning i skolanTrafiksäkerhetsutredningen (K 1973:07) drog 1979avgivna delbetänkande (Ds K 1979:6) Barns trafiksäkerhet uppriktlinjer för en önskvärd utveckling när det gäller utbildningi trafik i förskola och grundskola. I sitt senare år 1979avgivna delbetänkande (Ds K 1979:11) Trafikant- ochförarutbildning föreslog utredningen att trafikantutbildningskulle bli ett obligatoriskt ämne i gymnasieskolan.Trafikantutbildningen skulle där omfatta dels grundläggandetrafikantutbildning, som skulle i princip innehålla det som denteoretiska utbildningen till A- och B-körkort omfattar, delss.k. ABC-utbildning, som skulle ge kunskaper för att biståskadade vid Andnings-, Blödnings- och betänkanden behandlades iproposition 1981:81 om riktlinjer för det framtidatrafiksäkerhetsarbetet m.m. Föredragande departementschefenpekade (s. 16) på att i en nyligen antagen läroplan förgrundskolan trafikantutbildningens betydelse hade markerats ochden av utredningen föreslagna inriktningen avtrafikundervisningen tillgodosetts. Departementschefen ansåginte att trafikantutbildningen borde införas som obligatorisktämne i gymnasieskolan. Han hänvisade emellertid till attSkolöverstyrelsen hade redovisat möjligheter att inom ramen förgymnasieskolans bestämmelser ordna en effektivtrafikantutbildning.I motion T88 (s) anförs att kommunerna i sinundervisningsplanering bör ta till vara de unika förutsättningarsom skolan har när det gäller att ge barn och unga en godtrafikkunskap. Också när det gäller att forma attityden tillrollen som bilförare har skolan enligt motionärerna en viktiguppgift. De begär i yrkande 4 att som sin mening skallge regeringen till känna vad de har anfört om skolans roll itrafikundervisningen.I motion T87 (v) framhålls att ett mera hänsynsfulltbeteende i trafiken måste grundläggas tidigt och ständigtaktualiseras. Motionärerna begär i yrkande 2 en intensifieradtrafikundervisning i skolan och i andra lämpliga sammanhang.I motion T94 (nyd) begärs i yrkande 4 att trafikutbildningskall bli obligatorisk i skolan.Riksdagen har under de två senaste riksmötena på förslag avutbildningsutskottet (bet. 1990/91:UbU1 s. 21 och bet.1991/92:UbU4 s. 12) avslagit motionsförslag omtrafikantutbildning i skolan med hänvisning till pågående arbetemed översyn av läroplaner för skolan.På grundval av förslag av (U 1991:02) ibetänkandet (SOU 1992:94) Skola för bildning bereds förnärvarande inom frågan om läroplaner förgrundskola, gymnasieskola och komvux i avsikt att förslag skallframläggas för . I avvaktan på förslag från beredningenav frågan bör motionsförslagen inte föranleda annat uttalande änatt utskottet anser att det är angeläget med trafikantutbildningi skolan. Motionsförslagen avstyrks därmed.10.2 Verksamhet med haverikommissionerUndersökning av en vägtrafikolycka görs av polisen närmisstanke om brott föreligger och av försäkringsbolag för attklargöra förutsättningarna för ersättning från försäkringar m.m.Genom lagen (1990:712) om undersökning av olyckor infördesden en gemensam ordning för undersökning frånsäkerhetssynpunkt av alla slags allvarliga olyckor och tillbudtill sådana olyckor, oavsett om olyckan eller tillbudet till enolycka inträffat till sjöss, i luften eller någon annanstans.Undersökningarna av allvarliga olyckor eller olyckstillbud görsav . kan emellertidöverlåta åt någon annan att göra en undersökning.I praktiken har det funnits en haverikommissionför vägtrafiken genom att noggranna utredningar från polisens,och sida har gjorts av allvarligavägtrafikolyckor.I motion T347 (nyd) begärs att en förvägtrafiken skall inrättas. Motionären framhåller att en del avde trafikforskare som är verksamma på laboratorier börbilda en som forskar i "verkligheten" i ställetför i laboratorium.Vid redogörelsen i betänkande 1990/991:TU23 (s. 12--13) för enförsöksverksamhet med haveriundersökningar som TSV förbereddeförutsatte utskottet att den skulle leda fram till atthaveriundersökningar skulle bli ett reguljärt inslag itrafiksäkerhetsarbetet.TSV:s försöksverksamhet kom sedan till stånd. I mars i århar avgetts en rapport om TSV:s haveriverksamhet under hösten1992. Undersökningarna har utförts av grupper som envar haromfattat specialister från tre områden, nämligentrafikantbeteende (beteendevetare), fordon (bilinspektör) samtväg- och trafikmiljö (trafikingenjör). Försöksverksamheten leddetill att man vid haveriundersökningarna har tillämpat enfallstudiemetodik, som har varit inriktad på händelseförloppetföre kollisionen (Pre-crash phase). Vidare har vidundersökningarna använts en teknik (on the spot) som harinneburit att arbetet har påbörjats någon eller några dagarefter inträffad olycka.Departementschefen anser (s. 45) att /94 bör bedriva fortsatt försöksverksamhet medhaverigrupper enligt den modell som TSV har använt, varefterförsöksverksamheten bör utvärderas.Den redovisade verksamheten med haveriundersökningar avvägtrafikolyckor bör kunna tillgodose önskemålen bakommotionsförslaget, som därmed kan lämnas utan något initiativ avriksdagen. Det avstyrks sålunda.10.3 Viss användning av trafikförsäkringen, m.m.BakgrundFör skadeståndsansvar i allmänhet gäller i svensk rätt dens.k. Denna regel, som återfinns i 2 kap. 1§skadeståndslagen (1972:207), innebär att den som uppsåtligeneller av vårdslöshet vållar person- eller sakskada skall ersättaskadan. Regeln gäller i och för sig också i fråga om skador somuppkommer vid trafik med motorfordon. På detta område haremellertid de skadelidande ett förstärkt skydd genomtrafikskadelagen (1975:1410), som innehåller bestämmelser omtrafikförsäkring och om ersättning vid trafikskada.Genom trafikskadelagen åläggs varje motorfordonsägare att hatrafikförsäkring för sitt fordon. Ersättning betalas urtrafikförsäkringen, så snart någon i fordonet skadas. Bådeförare och passagerare har rätt till ersättning. Dessutom utgårersättning ur trafikförsäkringen till andra, t.ex. cyklister ochfotgängare, som skadas i följd av trafik med fordonet. Fullersättning utgår för alla personskador, oberoende av om någonhar skuld till olyckan eller inte. Ersättning till förare ochpassagerare betalas ur det egna fordonets trafikförsäkring, ävenom skadorna skulle ha uppkommit vid en kollision med ett annatfordon. Uppstår skador på egendom, som tillhör utomstående ochsom inte befordras med motorfordon, utgår ersättning frånförsäkringen för det fordon varigenom skadorna orsakats.Ersättning utgår oavsett om fordonet har förts oaktsamt ellerinte.För skada som förorsakats av oförsäkrat eller okänt fordonansvarar samtliga försäkringsanstalter, som vid skadetillfällethade tillstånd att meddela trafikförsäkring, solidariskt för dentrafikskadeersättning som skulle ha utgått fråntrafikförsäkringen om försäkring hade funnits.Försäkringsanstalterna företräds härvid avTrafikförsäkringsföreningen.Om ett motorfordon eller egendom som befordras med ett sådantfordon skadas vid en singelolycka, utgår ingen ersättning frånfordonets egen trafikförsäkring. Bilägaren kan emellertid skaffasig täckning för kostnaderna för reparationer m.m. av sådanaskador genom en frivillig vagnskadeförsäkring. Ersättningenfrån vagnskadeförsäkringen följer allmänna regler påförsäkringsområdet.Den ersättning som skall utgå från trafikförsäkringen skallbedömas med ledning av vad som föreskrivs i 5 kap.skadeståndslagen (1972:207) och lagen (1973:213) om ändring avskadeståndslivräntor. Detta innebär bl.a. atttrafikskadeersättningen till den som orsakats personskada iföljd av trafik med motordrivet fordon skall omfatta ersättningför dels sjukvårdskostnader och andra utgifter, delsinkomstförlust, dels ock sveda och värk, lyte eller annatstadigvarande men samt olägenheter i övrigt. Av 5 kap. 3§skadeståndslagen följer emellertid att vid bestämmande aversättning för inkomstförlust skall avräknas förmån som denskadelidande med anledning av förlusten har rätt till i form aversättning som utgår på grund av obligatorisk försäkring enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring eller på grund av lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, eller annan likartadförmån. Avräkning skall också göras för sjuklön eller pensionsom utges av arbetsgivare på grund av anställningsavtal och förpension som utgår på grund av kollektivtjänstepensionsförsäkring samt för periodisk ersättning somutgår på grund av sådan olycksfalls- eller sjukförsäkring somhar meddelats på grund av kollektivavtal.Uppgiften för fordonsförsäkringarna att främjatrafiksäkerhetenI motion T86 (v) begärs att kostnaderna förfordonsförsäkringarna skall förändras så att de dels följerföraren, dels tar större hänsyn till förarens olycksbenägenhet(yrkande 6).Kommittén Körkort 2000 (K 1989:04) fick bl.a. i uppdrag attundersöka om det är möjligt att öka fordonsförsäkringarnasbetydelse som instrument i trafiksäkerhetsarbetet. Med anledninghärav diskuterade kommittén i sitt slutbetänkande (SOU 1991:39)Säkrare förare två sätt för att inom fordonsförsäkringarnas rampåverka trafiksäkerheten. Det ena gick ut på att stimulera denenskilde föraren att bete sig trafiksäkert, det andra på attstimulera försäkringsbolagen att satsa på skadeförebyggandeverksamhet.Kommittén konstaterade att bonussystem, som leder till attförsäkringspremien sänks om försäkringen inte utnyttjas, ochrabatter på försäkringspremien, som medges om säkerhetsutrustniganskaffas och används, inte utgör effektiva stimulanser dåförsäkringen är knuten till fordonet och inte till föraren.Fordonsanknytningen försvårar enligt kommittén möjligheten attbelöna förare med ett trafiksäkert beteende. Kommittén fann atttrafiksäkerheten skulle kunna ökas inom ramen förförsäkringssystemet genom insatser av dels försäkringstagaren,dels försäkringsgivaren. Trafikförsäkringssystemet och desstrafiksäkerhetseffekter är emellertid enligt kommittén enkomplex fråga som kräver mera ingående studier än som varitmöjliga inom den tid som kommittén haft till förfogande.Kommittén förordade därför att hela systemet förfordonsförsäkringar skulle bli föremål för en särskild,fördjupad utredning.Departementschefen anför (s. 46) att han delar kommitténsuppfattning att fordonsförsäkringarna har en roll itrafiksäkerhetsarbetet och förutskickar att ochFinansinspektionen skall få i uppdrag att tillsammans medförsäkringsbolag se över möjligheterna att användaförsäkringarna som ett incitament för att förbättratrafiksäkerheten. Utskottet anser att det är angeläget attundersöka möjligheterna att utforma försäkringssystemet så attdet ger ökad stimulans och stöd för trafiksäkerhetsarbetet ochvälkomnar därför den förutskickade utredningen. Att denna kommertill stånd bör kunna tillgodose önskemålet bakommotionsförslaget, som därför kan lämnas utan någon riksdagenssärskilda åtgärd. Det avstyrks sålunda.Trafikförsäkringen betalar sjukvårdskostnaderna förtrafikolycksfallenI motion T89 (nyd) begärs att det ekonomiska ansvaret förtrafikolycksfallen skall flyttas från den allmännatrafikförsäkringen till trafikskadeförsäkringarna.Motionärerna anför att försäkringsbolagen skulle bli merintresserade av rehabilitering av trafikskadade ochtrafiksäkerhet, om ansvaret för trafikolycksfallen lyftes överfrån den allmänna sjukförsäkringen till trafikförsäkringen.Nuvarande trafikförsäkring ger enligt motionärernatrafikförsäkringsbolagen få incitament till förebyggande ochrehabiliterande verksamhet. Principiellt bör enligt motionärernakostnader föras dit där de hör hemma, dvs. i detta fall bordetrafikförsäkringsbolagen stå för hela kostnaden. Stat ochlandsting skulle spara i minskadekostnader för sjukförsäkringen och sjukvården om förslagetgenomfördes.Riksdagen har på förslag av lagutskottet i betänkande1992/93:LU35 avslagit den under den allmänna motionstiden i årväckta motionen 1992/93:L603 (nyd) med ett yrkande som varlikartat med det här aktuella. behandlar, i sitthäromdagen till finansutskottet avgivna yttrande 1992/93:LU7y,yrkande 2 i den med anledning av 1992/93 årskompletteringsproposition väckta motionen 1992/93:Fi93 (nyd).Detta yrkande är också likartat med det här aktuella.Lagutskottet konstaterade i betänkande 1992/93:LU35 attmotionärernas förslag innebär en genomgripande förändring, intebara när det gäller det nuvarande trafikförsäkringssystemet utanockså på ett flertal andra områden. Sålunda kräver förslaget attgrundläggande principer för nuvarande försäkringssystem -- bådeallmänna och privata -- helt överges. Utskottet kunde inte finnaskäl att i det aktuella sammanhanget förorda en sådanförändring. Detta innebar dock inte att utskottet ställde sigavvisande till motionsförslaget i vad det avsåg förslag tillåtgärder som innebär att man prövar lämpligheten av att inomramen för det nuvarande trafikförsäkringssystemet åstadkommaförändringar som kan leda till ökad trafiksäkerhet. Lagutskottetredogjorde därefter för det ovan redovisade förslaget avkommittén Körkort 2000 och för det av departementschefenförutskickade utredningsuppdraget. Enligt lagutskottets meningborde resultatet av den planerade utredningens arbete avvaktas isyfte att få till stånd underlag för ställningstaganden tillförändringar i trafikförsäkringssystemet i det aktuellahänseendet.Trafikutskottet instämmer med lagutskottet i att denförutskickade utredningen bör avvaktas, innan något initiativ avriksdagen tas i den här aktuella frågan. Här kan även nämnas attregeringen har beslutat att en beredning skalltillkallas med uppdrag att lämna förslag till en ny ordning försjuk- och arbetsskadeförsäkringarna, som skall innebära attförsäkringsutgifterna inte ingår i statsbudgeten.