bet · GH01JoU2 · 1993-10-28 00:00:00 — Utskottetdelar således regeringens åsikt när det gäller införandet av enenergi/koldioxidskatt i EG och att denna bör ligga på enambitionsnivå som är likvärdig med den svenska beskattningen.Arbetet med på klimatområdet och de planer somfinns på införandet av en koldioxidskatt bör följas och stödjasfrån svensk sida. Utskottet vill i detta sammanhang erinra omden av regeringen tillsatta utredning (dir. 1993:34) som hartill uppgift att se över möjligheterna och formerna för ettgemensamt genomförande av klimatkonventionen och vissa andrainternationella miljökonventioner. Utredningen skall särskiltuppmärksamma utvecklingen inom EG och område samtett EG-medlemskaps betydelse i detta sammanhang.Utredningsuppdraget avslutas i april 1994.Sverige arbetar för att miljöhänsyn skall tas vid alla beslut.Detta gäller bl.a. ett område som transporter. Enligt riksdagenstrafikpolitiska beslut skall medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar erbjudas entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning,till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Bland delmålenfinns ett särskilt miljömål; transportsystemet skall utvecklasså att god miljö och en långsiktigt god hushållning mednaturresurser främjas. behandlade frågan ominvesteringar i trafikens infrastruktur (prop. 1992/93:176,TU35, rskr. Investeringarna syftar bl.a. till enomläggning av trafiksystemen till miljövänliga transporter såsomjärnväg och kollektivtrafik. I EG:s femte miljöhandlingsprogramredovisas bl.a. huvudpunkterna i förtransportsektorn. Den fysiska planeringen skall förbättras såatt behovet av transporter reduceras som utvecklingenav alternativ till vägtransporter stimuleras. Vidare framhållsförbättrad samordning när det gäller investeringar iinfrastruktur på transportområdet samt hänsynen tillmiljökostnader vid beskattning och investeringar.Konkurrenskraften skall förbättras när det gäller miljövänligatransportmedel och transportsätt (kombitrafik) ochkollektivtrafiken skall utvecklas. Slutligen betonas behovet avförbättrad teknik när det gäller fordon och bränslen. När detgäller EG:s nuvarande regler om begränsning av avgasutsläpp frånmotordrivna fordon (personbilar och lätta lastbilar) gällersedan den 1 januari 1993 för personbilar och lätta lastbilarnormer som i stor utsträckning överensstämmer med svensklagstiftning (direktiv /441). Kraven för de lätta lastbilarnaär dock lindrigare än för personbilarna. Förslag om nya normerför fordon med en totalvikt under förbereds förnärvarande. Ett beslut kan eventuellt tas av ministerrådet föreårets utgång. De nya reglerna skall därvid träda i kraft år1996. Skärpta avgasreningskrav för lätta lastbilar antogs avministerrådet (direktiv /59) och träder i kraftår . gällande direktiv (88/77) om avgasrening fördieseldrivna fordon med en totalvikt över innebärmycket måttliga reningskrav, särskilt beträffande koloxid ochkolväten. Genom ett nytt direktiv (91/542) skärptes kraven nivå som motsvarar de i års modellergällande normerna. Direktivet, som fullt ut träder i kraft år1996, har kompletterats med krav avseende partikelutsläpp.Förslag till reviderade utsläppsgränser skall föreläggasministerrådet . De nya utsläppsnormerna skallkunna träda 1999. Slutligen innehåller direktivenbestämmelser om utformningen av skattelättnader imedlemsstaterna för att stimulera introduktionen av mermiljövänliga fordon. Högsta tillåtna svavelhalt i dieselbränslesänks fr.o.m. till och till 0,05 %den 1 oktober 1996. Som framgår av redovisningen ovan pågår enfortlöpande revidering av på detta område. För attmöta den ökade transportvolymen som kan bli följden av den inremarknaden anser utskottet i likhet med regeringen att det ärangeläget att detta arbete fortsätter och kompletteras medregler om tillverkaransvar (saknas ). bör ävenarbeta för att EG:s direktiv skall ge utrymme för effektivaekonomiska styrmedel för att påskynda introduktionen av renarefordon och bränslen. Härigenom främjas utvecklingen av ettmiljöanpassat internationellt transportsystem.Som framhålls i skrivelsen är den biologiska mångfalden etthuvudsyfte med miljöarbetet, och det bör därför prioriterashögt. Gemensamma europeiska insatser behövs för att främjautvecklingen av ett miljöanpassat jord- och skogsbruk. Sverigebör här slå vakt om det svenska intresset av miljöanpassadverksamhet på dessa områden. Ett fortsatt upprätthållande av dehöga svenska kraven, t.ex. om förprövning och användning avbekämpningsmedel, kan bidra till en högre europeiskambitionsnivå. I likhet med regeringen anser utskottet att entillämpning av sektorsansvaret inom de areella näringarna är avavgörande betydelse för våra möjligheter att leva upp tillnationella mål och internationella åtaganden på miljö- ochnaturvårdsområdet. En sådan integration av miljöhänsyn är enprioriterad svensk miljöstrategi. Denna syn stämmer väl överensmed EG:s femte miljöhandlingsprogram som präglas av ambitionenatt miljö skall integreras med andra sektorer.För är utvecklingen i av storbetydelse inte minst på miljöområdet. Där behövs stora insatserför att främja en utveckling som går mot en acceptabelmiljönivå. Utskottet gör samma bedömning som regeringen när detgäller betydelsen av att EG spelar en aktiv roll i detta arbete.Vidare bör EG:s arbete inom regionala aktiviteter, somÖstersjöarbetet, främjas och stärkas. Det ligger således isvenskt intresse att EG utvecklas till en dynamisk kraft påmiljöområdet.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det föreligger enbetydande samstämmighet mellan å ena sidan den av riksdag ochregering eftersträvade ambitionsnivån när det gäller miljön ochdet fortsatta europeiska integrationsarbetet och å andra sidande krav som förs fram i motionerna Jo110, Jo111, Jo112yrkandena 17, 18 och 20 samt Jo630 yrkande 8. mening tillgodoser den nu redovisade strategin förhur det svenska miljöarbetet skall bedrivas utifrån de nyaförutsättningar som skapas genom och vid ett svensktmedlemskap i i allt väsentligt syftet med berörda yrkanden.Utskottet föreslår därför att motionerna Jo110, Jo111, Jo112yrkandena 17, 18 och 20 samt Jo630 yrkande 8 lämnasutan någon vidare åtgärd.Som framgår av redovisningen ovan har miljöpolitiken en viktigroll i arbete inom EES ram och inför ett medlemskap iEG. skall verka för att gemensamma bindande regler påmiljöområdet införs som i största möjliga utsträckning är avminimikaraktär men ligger på en så hög skyddsnivå som möjligt.Som utskottet framhållit i samband med godkännande avEES-avtalet (1992/93:JoU1y) är det just med syfte attsnedvridande effekter inte skall uppkomma som tekniken medminimikrav används. Saknades minimiregler skulle nämligenföretag i länder med låga nationella miljökrav kunna drafördelar av det i konkurrenshänseende. utesluts intelängre gående nationella regler. En förutsättning för sådananationella åtgärder är att de utformas så att den inremarknadens funktion inte äventyras. I de fall konflikter kankomma att uppstå mellan miljöhänsyn och exempelvishandelsintressen måste rimliga balanserade lösningar sökas sominte går utöver långsiktiga miljömål. Det bör även framhållasatt höga miljökrav inte generellt sett behöver uppfattas som enkonkurrensnackdel. Enligt en rapport, redovisad av expertgruppenför offentliga studier (), är miljöregleringar inte enavgörande, negativ faktor vid industrilokaliseringar. Sådanabestämmelser kan till och med ha en positiv inverkan genom attde kan ge en konkurrensfördel (se Ds 1992:12). Vidare böruppmärksammas att samarbetet inom EES och med EG innebär att mankan få till stånd bindande åtaganden för ett stort antalvästeuropeiska länder. Enligt utskottets bedömning är syftet medmotion Jo669 yrkandena 1 och 2 med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.Som framgår av skrivelsen har regeringen för avsikt attregelbundet redovisa hur miljöfrågorna drivs inom bl.a. EES isamband med budgetpropositionen. Samma gäller i största möjligautsträckning beträffande förhandlingsarbetet inför ettEG-medlemskap. En särskild utredning (M 1993:02) hartillkallats för att belysa miljökonsekvenserna för avolika former för deltagande i den västeuropeiska integrationen.Utredningen skall redovisa konsekvenserna av ett medlemskap iEG/EU respektive konsekvenserna av att stå utanför (dir.1993:13). Utredningsuppdraget skall enligt vad utskottet erfaritvara slutfört . Utskottet finner mot bakgrund avdet anförda inte anledning föreslå någon åtgärd ianledning av motion Jo112 yrkandena 1, 2, 3, 15 och 16.Motionen avstyrks således i berörda delar.Hösten 1992 behandlade vissa förslag ominförlivandet i svensk lagstiftning av vissa EG-direktiv påmiljöområdet (1992/93:JoU10, rskr. Bl.a. infördes imiljöskyddslagen (1969:387) ett bemyndigande för regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer att i fråga ommiljöfarlig verksamhet meddela de föreskrifter omskyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått i övrigt sompå grund av av godkända åtaganden enligtEES-avtalet inte får åsidosättas.EES-avtalet kommer att medföra ett ökat inslag av generellaföreskrifter för att minska miljöpåverkan från industrier ochandra verksamheter. Berörda myndigheters arbete måste såledesinriktas mot att i ökad utsträckning utarbeta sådanaföreskrifter. Härigenom främjas anpassningen till EES-avtaletinom berörda områden. Som framgår av regeringens skrivelse måstebakgrundsdokument också utarbetas och utgöra underlag förSveriges fortsatta arbete och ställningstagande. Även dessadokument utvecklas i samråd med berörda myndigheter ochdepartement. Som utskottet redovisat påbörjadesintegrationsarbetet för mindre än . Med hänsynhärtill finner utskottet inte anledning att i detta sammanhangtillmötesgå de krav på en redogörelse för hur myndigheter påolika nivåer följer upp anpassningen till inommiljöskyddslagens område som framförs i motion Jo112 yrkande 8.Motionen avstyrks i berörd del.Regeringens inställning till Euratomfördraget och dessbetydelse för medlemsförhandlingarna har redovisats förriksdagens EG-delegation i särskild ordning den 28 april 1993.Enligt vad utskottet erfarit har och EG enatsom ett deklarationsförslag som skall bifogasanslutningsfördraget. Deklarationsförslaget innebär bl.a. attSverige inte skall behöva tillämpa Euratomfördraget annorlundaän någon annan medlemsstat, och kärnkraften skall kunnaavvecklas oavsett fördraget. Som medlem får länderna ha denpolicy de själva bestämmer när det gäller omhändertagande ochslutförvar av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Motbakgrund av det anförda avstyrks motion Jo112 yrkande 14.Som framgår av skrivelsen behåller sina merlångtgående begränsningar av och förbud mot farliga kemikaliersom t.ex. asbest. skall situationen ses över. Utskottetfinner mot bakgrund härav inte anledning föreslå någonriksdagens åtgärd i anledning av motion Jo112 yrkande 4.Motionen avstyrks i berörd del.Utskottet är inte heller berett att i detta sammanhang förordainrättandet av en internationell arbetsgrupp för miljöutvecklingi östra i enlighet med vad som föreslås i motion Jo112yrkande 21. Motionen avstyrks i berörd del.Övriga frågorMotionenI motion Jo112 (-) yrkande 5 framförs krav på åtgärder frånsamhällets sida då kvalitetsnormer ej uppfylls. EG-direktiveninnehåller krav på medlemsländerna att vidta åtgärder i de fallman inte uppfyller normerna. Enligt motionären bör hosregeringen begära ett nytt förslag till implementering av det iEES-avtalet ingående EG-direktivet om skydd för grundvatten(yrkande 6). Regeringen bör enligt yrkande 7 även lämna ettförslag till reglering som garanterar allmänhetens inflytande ienlighet med EG:s direktiv /337 (miljökonsekvensbeskrivning).Vidare framförs krav om förändringar i miljöskyddslagensomprövningsregler med innebörd att omprövning skall ske vartfjärde år (yrkande 9). bör i likhet med EG införa ettsystem för frivillig miljörevision (yrkande 10). I yrkande 11framhålls behovet av utökad klagorätt för landets medborgare närdet gäller miljöförhållanden och vidare begärs en särskildredovisning av hur medborgarnas inflytande och delaktighet ibeslutsprocesser på miljöområdet skall förbättras (yrkande 12).Biotekniken bör enligt motionären bli föremål för en särskildreglering (yrkande 13). bör hos regeringen begära enöversyn av substitutionsprincipens tillämpning i det konkretatillsynsarbetet (yrkande 19).Utskottets övervägandenNär det gäller vissa i motion Jo112 framförda krav påförändringar i miljöskyddslagstiftningen vill utskottet anföraföljande. avlämnade sitthuvudbetänkande Miljöbalk (SOU 1993:27). Beträffandemiljökvalitetsnormer finns enligt kommittén skäl att utformabestämmelser i om sådana normer, framför allt medhänvisning till framtida skärpta EG-bestämmelser. För områden ilandet där kvalitetsnormerna överskrids skall ansvarigamyndigheter sörja för att åtgärdsplaner tas fram. att omprövningsreglerna bör anpassas tillEG:s direktiv med krav på kortare omprövningstid ("när tio åreller den som följer av internationellaförpliktelser har förflutit"). När det gäller talerättenframhåller kommittén att det inte är möjligt eller ens lämpligtatt utvidga talerätten till alla och envar. Däremot börövervägas att låta ideella organisationer delta i prövningen avmiljöärenden i större utsträckning än vad som är fallet i dag.Talerätt grundad på föreskrifter meddelade av regeringen skullekunna tillförsäkras sådana ideella organisationer somtillvaratar miljövårdsintressen. Kommittén föreslår en särskildreglering av biotekniken i den nya . Som utskotteterinrat om ovan behandlade införlivandetav vissa EG-direktiv på miljöområdet i svensk lagstiftning(1992/93:JoU10). När det gäller skydd av grundvatten framhöllutskottet därvid bl.a. följande. Av allmännaråd (90:15) framgår att den svenska ambitionen när det gällerskydd av grundvatten är att tillförsel till grundvattnet avfarliga ämnen inte skall förekomma. EG-direktivets regler omtillståndsgivning m.m. har motsvarigheter i miljöskyddslagen.Däremot saknar direktivets detaljregler om otillåtna utsläppsamt omprövningsregler motsvarighet i relevant svensklagstiftning. De förbud och andra restriktioner som krävs pådetta område torde dock kunna meddelas med stöd av det nyabemyndigandet i miljöskyddslagen.I avvaktan på resultatet av den fortsatta beredningen avMiljöskyddskommitténs förslag anser utskottet det intemeningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motion Jo112 yrkandena 5, 6, 9, 11 och 13.Motionen avstyrks därför i berörda delar.Med anledning av de i motion Jo112 framförda synpunkternabeträffande miljökonsekvensbeskrivningar och allmänhetensinflytande i miljöskyddsarbetet vill utskottet anföra följande.I samband med ovan nämnda behandling av införlivandetav vissa EG-direktiv på miljöområdet konstaterade utskottetbl.a. att EG-direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar i deflesta fall har motsvarigheter i svensk lagstiftning. Avsiktenmed nu aktuella lagförslag är enbart att införa kompletterandebestämmelser med anledning av direktivet. Ett syfte medmiljökonsekvensbeskrivningar är att få till stånd en offentligredovisning av den inverkan en åsyftad verksamhet eller åtgärdfår på miljön och ge allmänheten möjligheter att yttra sig. Iflertalet av berörda svenska lagar finns bestämmelser omoffentliggörande. Där så inte är fallet har krav påoffentliggörande införts i de för verksamheten berördaförordningarna och i den särskilda förordningen ommiljökonsekvensbeskrivningar. Utskottet konstateradeavslutningsvis att bestämmelserna i aktuellt direktiv omoffentliggörande m.m. i allt väsentligt var uppfyllda.Utskottet, som vidhåller sin uppfattning, vill i dettasammanhang även erinra om det betänkande som avlämnats avUtredningen om statsförvaltningen och EG (SOU 1993:80).Utredningen framhåller bl.a. att berörda intresseorganisationeri stående beredningsorgan inom bör fåinformation om och beredas tillfälle att lämna synpunkter på huren svensk ståndpunkt skall utformas i de frågor som kommer upp iEG-arbetet. Härigenom tillgodoses behovet av att vartefterbeslutsprocessen fortskrider inom EG nationellt förankra EG:solika beredningsfaser. Detta skulle enligt utredningen kunna sket.ex. genom ett remissförfarande, hearing med berördamyndigheter och intresseorganisationer m.m. Det bör ävenuppmärksammas att föreslagit att ettgenerellt krav på miljökonsekvensbeskrivningar införs i den nyamiljöbalken. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Jo112 yrkandena 7 och 12.I samband med behandling av den s.k.kretsloppspropositionen uttalade utskottet sitt stöd förregeringens förslag till riktlinjer för industrins anpassningtill kretsloppssamhället. När det gäller frågan om miljörevisionframhölls det positiva i att industrins intresseorganisationerpåbörjat detta arbete och bl.a. antagit principer för hurnäringslivet bör agera för att bidra till en god miljö. Arbetetomfattar utveckling av metoder för livscykelanalyser,miljörevision, materialbalanser och miljövarudeklarationer.Utskottet konstaterade också att en stor del av de tillverkandeföretagen alltjämt behöver stimuleras för att sätta i gång ettframåtsyftande miljöarbete (1992/93:JoU14). Upplysningsvis kannämnas att till ministerrådet lämnat ett förslagtill minimiregler för ett frivilligt miljörevisionssystem(EKO-revision). Med det anförda och i avvaktan på den fortsattaberedningen av förslag avstyrker utskottetmotion Jo112 yrkande 10.När det gäller avvägningen mellan kostnader och hälso- ochmiljöhänsyn framhåller att det klart måsteframgå att all miljöfarlig verksamhet skall bedömas motmänniskors hälsa och miljö och att, vid en sådan prövning,hälsan och miljön helt skall stå i centrum. De övergripandereglerna (ny miljöbalk) skall alltså ge miljöhänsynen ökad tyngdoch ställa strängare aktsamhetskrav än den nuvarandemiljöskyddslagen. Utbytesprincipen bör därför enligt kommitténinföras i som en central aktsamhetsregel. Den fårkaraktären av en rambestämmelse (som skall kunna läggas tillgrund för generella föreskrifter) för tillståndsprövning och förbeslut hos tillståndsmyndigheterna. I avvaktan på den fortsattaberedningen av kommitténs förslag är utskottet inte berett atttillmötesgå det i motion Jo112 yrkande 19 framförda kravet påen översyn av substitutionsprincipens tillämpning i det konkretatillsynsarbetet. Motionen avstyrks i berörd del. beträffande inriktningen av det svenska miljöarbetet inomEES och EGatt lämnar skrivelsen utan erinran samt avslårmotionerna 1992/93:Jo110, 1992/93:Jo111, 1992/93:Jo112yrkandena 17, 18 och 20 samt 1992/93:Jo630 yrkande 8,res. 1 (s)men. (v)2. beträffande av tillämpade miljökravatt avslår motion 1992/93:Jo669 yrkandena 1 och 2,res. 2 (nyd)3. beträffande anpassning till m.m.att avslår motion 1992/93:Jo112 yrkandena 1, 2, 3,15 och 16,4. beträffande en uppföljning av myndigheters anpassningtill EES-avtaletatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkande 8,5. beträffande Euratomfördragetatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkande 14,6. beträffande ytterligare reglering av asbestatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkande 4,7. beträffande en arbetsgrupp för miljöutvecklingen iÖsteuropaatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkande 21,8. beträffande förändringar i miljöskyddslagstiftningenatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkandena 5, 6, 9,11 och 13,9. beträffande allmänhetens inflytande i beslutsprocessen påmiljöområdet m.m.att avslår motion 1992/93:Jo112 yrkandena 7och 12,10. beträffande miljörevisionatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkande 10,11. beträffande en översyn av substitutionsprincipenstillämpningatt avslår motion 1992/93:Jo112 yrkande 19.Stockholm den 28 oktober 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), LennartBrunander (c), (), (), (), (), (), LenaKlevenås (s), (), (),() och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG(mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "vill" och på s. 12 slutar med"vidare åtgärd" bort ha följande lydelse:Jordbruksutskottet konstaterar för egen del att det föreliggeren grundläggande samstämmighet mellan och regeringennär det gäller den eftersträvade ambitionsnivån i miljöarbetetoch det fortsatta europeiska integrationsarbetet. Som riksdagentidigare framhållit bör utgångspunkten för regeringens agerandevara att den gemensamma miljöpolitiken skall präglas av den högaambitionsnivån och offensiva inriktning som miljöproblemenkräver och som kännetecknar den svenska miljöpolitiken. Denstrategi för detta arbete som regeringen på begärannu redovisat är dock alltför fragmentarisk och förenklad för atttillgodose och allmänhetens behov av information.Regeringens skrivelse kan således inte anses uppfylla de kravsom uttalades av i samband med godkännandet avEES-avtalet. Regeringens skrivelse borde närmare ha redogjortför regeringens syn på bl.a. följande frågor: en analys av skillnaderna mellan offentligt ansvar förmiljöfrågor i och EG, kontroll, sanktioner och konkurrensförhållanden, syn på företagsansvar, substitutionsprincip, omvändbevisbörda och försiktighetsprincip, sambandet med arbetsmiljöfrågorna, arbetet med EG:s femte miljöhandlingsprogram, betydelsen av den svenska politiken när det gäller användningav ekonomiska styrmedel, sambandet mellan energi och miljö, sambandet mellan jordbruk och miljö samt jordbruk ochbiologisk mångfald, riktlinjer för kontakter med andra länders regeringar ochmiljöansvariga, stöd till miljögruppers kontakter med andra länder, miljöarbetet gentemot Östeuropa.Med det anförda föreslår utskottet att hosregeringen begär en ny redogörelse över inriktningen av detsvenska miljöarbetet inom EES och EG i enlighet med motionernaJo111 och Jo630 yrkande 8. Utskottet anser att motionerna Jo110och Jo112 yrkandena 17, 18 och 20 därmed är besvarade.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av det svenska miljöarbetet inomEES och EGatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo111 och1992/93:Jo630 yrkande 8 och med avslag på motionerna1992/93:Jo110 och 1992/93:Jo112 yrkandena 17, 18 och 20 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Av tillämpade miljökrav (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Som framgår av redovisningen" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse:Som framgår -- -- -- (=utskottet) -- -- -- långsiktigamiljömål. Enligt utskottets mening vore det dock olyckligt omSverige ensidigt skärper miljölagstiftningen och införmiljöskyddsavgifter m.m. på ett sådant sätt att svenska företagutsätts för oacceptabelt höga kostnader i förhållande till sinakonkurrenter inom EG. En skillnad i produktionskostnaderna kange upphov till att företag flyttar sin tillverkning eller väljeratt investera i länder eller områden där det blir ekonomisktmest fördelaktigt. Följden blir att man exporterarnedsmutsningen till annat land i men importerar varorna.Detta kan totalt sett leda till en försämring av miljön.Samtidigt har man förlorat ett antal arbetstillfällen. Det måstesåledes finnas en ekonomisk realism i den svenska miljöpolitikendär högre miljökrav accepteras under förutsättning att deimplementeras i hela konkurrensområdet. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo669 yrkandena 1 och 2 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande av tillämpade miljökravatt med anledning av motion 1992/93:Jo669yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Enligt mening borde regeringens skrivelse hautarbetats efter det att regeringens egen utredning (M 1993:2)om miljökonsekvenserna av svenskt deltagande i EG avgett sittutlåtande. Det hade gett ett bättre underlag för diskussion.