bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Miljöavgifternabefinner sig enligt utskottets mening i en genomförandefassnarare än i en utredningsfas.Socialdemokraterna i jordbruksutskottet har fogat en avvikande mening tillyttrandet i denna del.Finansutskottet har för sin del inte något att erinra mot vadjordbruksutskottet anför och avstyrker därmed motion Fi92 (s) yrkande 20.Utbyggnad av skattemyndigheternas kontrollverksamhet och åtgärder motekonomisk brottslighetI proposition 150 (bilaga 6) tas förslag upp om eneffektivare skatteindrivning som leder till att i demokratisk ordning beslutadeskatter i ökad utsträckning faktiskt betalas in. Kommissionen gör bedömningenatt detta kan ge en budgetförstärkning på ca . Förslaget tarfrämst sikte på den ekonomiska brottslighet som medför att stora belopp årligenundandras beskattning. Kommissionen förordar mot bakgrund härav en utbyggnad avskattekontrollen.I budgetpropositionen görs en mer försiktig bedömning av vad som kan uppnåsmed en rimlig resursinsats. En total resursinsats i storleksordningen 200miljoner kronor fram bedöms kunna öka skatteintäkterna medbortåt per år.Som en första åtgärd för att förstärka skattekontrollen anser föredragandestatsrådet att regeringen bör kunna medge skattemyndigheterna /94 i storleksordningen för särskildainsatser vad gäller mervärdesskatt.Polisväsendet, åklagarmyndigheterna och kronofogdemyndigheterna har en viktigfunktion att följa upp skattemyndigheternas arbete. I regeringens program motden ekonomiska brottsligheten ingår kraftfulla åtgärder för att samordna ochkoncentrera myndigheternas brottsbekämpande arbete.I motion Fi92 (s) hänvisas till det program mot den ekonomiskabrottsligheten som Socialdemokraterna lade fram . Det innehöll förslagom ökade resurser till polisens ekorotlar, ny organisation och ändradlagstiftning. Dessa förslag upprepas delvis i den nu aktuella motionen. Sålundabegärs ett uttalande om vikten att bekämpa ekobrottsligheten (yrkande 33).Vidare föreslås ökade resurser till (yrkande 34),kronofogdemyndigheterna (yrkande 35), Riksåklagaren (yrkande 36),(yrkande 37) samt (yrkande 38). Därutöver föreslåsen förstärkning av skatterevisionen. En utredning begärs för att förbereda ettinförande av avgiftsfinansierad skatterevision (yrkande 24). Genom en effektivskatterevision och en effektiv indrivning bör det enligt motionärerna varamöjligt att öka skatteinkomsterna med minst 10, kanske 20--30 miljarder kronor.Ett program mot den ekonomiska brottsligheten återfinns också i motionFi93 (nyd). Motionärerna ställer sig bakom ett tiopunktersprogram somutarbetats av Förbundet jurister, samhällsvetare och ekonomer ().Genomförs dessa åtgärder uppskattas besparingarna kunna uppgå till minst 10miljarder kronor efter en uppbyggnadsperiod (yrkande 90 och91). En tvärpolitisk kommission bör tillsättas för att följa myndigheternasarbete (yrkande 89).I motion Fi115 av m.fl. (v) förordas att AMS-medelanvänds för att utbilda och sysselsätta jurister och ekonomer i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Det är enligt motionärerna angeläget att stärkakompetensen för den personal som arbetar med dessa frågor samt att utveckladatorstödet.Skatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU5y) att även försiktigabedömningar ger vid handen att man med rimliga resursinsatser kan uppnåväsentliga förbättringar av skattekontrollen och skatteuppbörden och därmed ökasamhällets nettointäkter. Enligt skatteutskottets mening är det viktigt attförbättra den nuvarande situationen bl.a. med tanke på de seriösa företagenskonkurrenssituation och för att skapa en viktig preventiv effekt motskatteundandraganden.De planer som regeringen nu redovisar innebär att skattemyndigheterna får endirekt förstärkning av momskontrollen, där behovet av förbättringar är särskiltpåträngande. utgår också från att regeringen så snart sommöjligt redovisar förslaget om en allmän årlig förstärkning av skattekontrollenoch indrivningen med . Enligt skatteutskottets mening finnsdet därför inte anledning att nu gå in på en närmare prövning avskatteförvaltningens anslagsfrågor.Skatteutskottet anser beträffande förslaget om avgiftsfinansieradskatterevision att sanktioner av den typ som redan finns i form avuppdebitering av skatt, skattetillägg, böter och fängelse är tillräckligakorrektiv mot oriktiga redovisningar.I en avvikande mening i yttrandet till finansutskottet motsätter sigskatteutskottets socialdemokrater beslutet att avstyrka motionen.Justitieutskottet redovisar i sitt yttrande (JuU4y) som bakgrund vad somhittills företagits på detta område av justitieutskottet, regeringen ochmyndigheterna (och Riksåklagaren). Utskottet behandlade såsent som ett antal motioner med yrkanden liknande de nu aktuella omPolisen. Dessa avstyrktes av utskottet med hänvisning till det pågåendearbetet. I det sammanhanget underströk justitieutskottet på nytt att det fannsanledning att se allvarligt på den ekonomiska brottsligheten, och utskottetpekade på de pågående åtgärderna som syftar till att förstärka resurserna förbekämpandet av den ekonomiska brottsligheten och på olika sätt atteffektivisera arbetet på området. Utskottet konstaterade att vad som görsinnebär att den ekonomiska brottsligheten sätts i centrum för denbrottsbekämpande verksamheten på ett annat sätt . Utskottetavstyrkte ett antal motioner med förslag om ökade resurser tillRikspolisstyrelsen och åklagarväsendet med hänvisning till de omprioriteringaroch den treårsplanering som gjorts.I yttrandet till finansutskottet (JuU4y) vidhåller justitieutskottet sinuppfattning och understryker att ett effektivt bekämpande av den ekonomiskabrottsligheten inte bara, som anförs i motionerna Fi92 (s) och Fi93 (nyd), påsikt kan förväntas öka statens intäkter. Härtill kommer den positiva effekt påsamhällsmoralen i stort som kan förväntas bli ett ytterligare resultat omekobrottsligheten nedbringas. skapas sunda konkurrensförhållanden förseriöst arbetande företag. Utskottet uttrycker sin tillfredsställelse med detarbete som pågår inom och på andra håll. Det är angeläget attarbetet fortsätter med oförminskad kraft och att det leder till konkretaresultat. utgår från att regeringen i nästa årsbudgetproposition redovisar sina åtgärder för riksdagen.Mot den här bakgrunden kan inte justitieutskottet finna att det erfordrasnågot tillkännagivande till regeringen om vikten av att bekämpaekobrottsligheten som begärs i motion Fi92 (s). Socialdemokraterna redovisardock en annan uppfattning i en avvikande mening till yttrandet.Justitieutskottet kan inte heller tillstyrka yrkandet i motion Fi93 (nyd) omen tvärpolitisk kommission mot ekobrott. Det finns snarare en risk att en nyomfattande utredning skulle bromsa upp det pågående arbetet och således medföraatt olika åtgärder förskjuts framåt i tiden, påpekar utskottet.Justitieutskottet kan inte heller finna att något uttalande från riksdagenssida erfordras med anledning av de konkreta åtgärdsförslag för atteffektivisera ekobrottsbekämpningen som föreslås i motionerna Fi93 (nyd) ochFi115 (v). I den delen konstaterar utskottet att de förslag som förs fram redanhar aktualiserats i andra sammanhang. Det sagda hindrar inte att utskottetdelar motionärernas syn beträffande många av de förslag som tas upp imotionerna.När det gäller yrkandena i motion Fi92 (s) om högre anslag tillRikspolisstyrelsen och till Riksåklagaren hänvisar justitieutskottet till sinatidigare ställningstaganden då likalydande yrkanden prövades.Socialdemokraterna i justitieutskottet har avgivit en avvikande mening tillförmån för motionen.Lagutskottet ser inget skäl för utskottet att frångå tidigareställningstagande beträffande det nu upprepade motionsyrkandet i motion Fi92(s) att till kronofogdemyndigheternas specialindrivningsenheter anvisa 4,5miljoner kronor utöver vad regeringen och tidigare föreslagit ochbeslutat.Beträffande förslaget i motion Fi115 (v) om att AMS-medel t.ex. i form avberedskapsarbeten skall kunna användas för att anställa arbetslösa jurister ochekonomer i kampen mot den ekonomiska brottsligheten anförarbetsmarknadsutskottet (AU8y) att det inte finns något formellthinder att göra på det sättet. Motionen bör därför enligt utskottet inteföranleda något uttalande från sida.Finansutskottet anser beträffande utbyggnad av skattemyndigheternaskontrollverksamhet i likhet med skatteutskottet och med vad som anförs ipropositionen att det är mycket angeläget att förbättra skatteindrivningen såatt skatteuppbörden i högre grad än motsvarar vad riksdagenbeslutat att skatterna skall uppgå till. Det är självfallet svårt att görabedömningar om vad en effektivare skatteindrivning kan ge i ökadeskatteintäkter. Klart är emellertid att en ökad satsning på en effektivareskatteförvaltning ger flerdubbelt större skatteintäkter. anserdärför att regeringen bör återkomma till medförslag till förstärkning av skattekontrollen och indrivningen. Som framgår avpropositionen bör sådana åtgärder till att börja med inriktas på kontrollen avmervärdesskatt. Motion Fi92 (s) yrkandena 37 och 38 avstyrks i den mån de intetillgodoses av detta ställningstagande.Finansutskottet anser i likhet med justitieutskottet att någottillkännagivande till regeringen om vikten av att bekämpa ekobrottslighetenså som begärs i motion Fi92 (s) inte är erforderligt. Motion Fi92 yrkande 33avstyrks av utskottet.Förslaget om en tvärpolitisk kommission mot ekobrott bör somjustitieutskottet föreslår avslås. Yrkande 89 i Fi93 (nyd) avstyrks därmed avfinansutskottet.Finansutskottet förordar, i likhet med vad justitieutskottet ocharbetsmarknadsutskottet i denna del anför, att de konkreta åtgärdsförslag föratt effektivisera ekobrottsbekämpningen som föreslås i motionerna Fi93 (nyd)yrkandena 90 och 91 och Fi115 (v) avslås av riksdagen.Finansutskottet instämmer i vad justitie- och lagutskotten anför ommedelsanvisning för åtgärder mot ekobrottslighet, dvs. högre anslag tillRikspolisstyrelsen, Riksåklagaren och kronofogdemyndigheterna. Motion Fi92 (s)yrkandena 34--36 avstyrks därmed av utskottet.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning om en utredning för attförbereda ett införande av en avgiftsfinansierad skatterevision ochavstyrker motion Fi92 (s) yrkande 24.SkatteflyktslagSocialdemokraterna föreslår i motion Fi92 att den tidigare gällandeskatteflyktslagen skall återinföras (yrkande 23).Skatteutskottet finner i sitt yttrande (SkU5y) inte skäl att ompröva sitttidigare ställningstagande i denna fråga. Utskottet åberopade i sitt betänkandeSkU22 att skatteflyktsklausulen utsatts för långvarig och kraftig kritikalltsedan sin tillkomst. Den innebar svårigheter för den enskilde att bedömakonsekvenserna i skattehänseende av olika rättshandlingar. Vidare anfördes attmotiven för att behålla skatteflyktsklausulen försvagats efterskattereformen.Socialdemokraterna i skatteutskottet uttalar sig i en avvikande mening föratt skatteflyktsklausulen skall återinföras.Finansutskottet anser i likhet med skatteutskottet att motion Fi92 (s)yrkande 23 bör avslås av riksdagen.Konkursrättsliga frågorI motion Fi93 av m.fl. (nyd) tas tre frågor upp somgäller konkursrätten och angränsande lagstiftning. Det föreslås attprioriterade fordringsägare endast bör erhålla av sina fordringsbelopp viden konkurs, att förmånsrättsordningen i samband med konkurser bör ändras samtatt de företag som försätts i konkurs till följd av något annat företagskonkurs skall erhålla någon form av konkursgaranti eller räntefria lån.Lagutskottet förordar i sitt yttrande 1992/93:LU7 att yrkandena böravslås. Utskottet framhåller att likalydande yrkanden behandlats ochavstyrkts av utskottet i dess betänkande 1992/93:LU40.Finansutskottet gör ingen annan bedömning än lagutskottet och avstyrkermotion Fi93 (nyd) yrkandena 50--52.Utgiftsförändringar inom områdeIan m.fl. (nyd) föreslår i motionen Fi93 och . (v) i Fi94 förändringar vad gäller anslagen inom Utrikesdepartementetsområde när de presenterar sina alternativ till regeringens ekonomiska politik.Motionsförslagen berör u-landsbiståndet, östbiståndet samt organiseringen avmyndigheterna inom biståndsområdet.U-landsbiståndets inriktningI motion Fi93 (nyd) yrkande 14 föreslås en förändrad inriktning avbiståndspolitiken. Förändringen motiveras med att det svenska biståndet ärineffektivt. Dessutom är landets ekonomiska läge så prekärt att biståndet börminskas även av den anledningen. Besparingar på biståndet har den fördelen attde inte leder till minskad inhemsk efterfrågan. Den biståndspolitik somförordas i motionen innebär bl.a. att allt bistånd skall föras samman till ettanslag, vilket medför att stödet till (litt. G) kommer att redovisasinom biståndsramen. Den innebär också att långsiktiga biståndsmålfastställs till av BNI -- samma mål som antagits av FN:s medlemsländer. Idagens kärva ekonomiska läge bör dock biståndet enligt motionärerna halverastill , vilket motsvarar av BNI.Inriktningen av biståndspolitiken tas även upp i yrkande 21 i motion Fi94(v). I denna förordas emellertid ett utökat bistånd. Klyftorna mellan rika ochfattiga länder i världen fortsätter att öka. Svenska folket lever redan i dagpå materiellt sett tillräckligt hög levnadsstandard. Felet är den ojämnafördelningen av välståndet. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund attbiståndsmålet för /94 skall vara av hänvisar i sitt yttrande (1992/93:UU7y) till tidigarebehandling av biståndspolitiken och enprocentsmålet under innevarande riksmöte.Riksdagen har beslutat att sänkningen av biståndet skall vara temporär. Måletför u-landsbiståndet -- av BNI -- ligger fast. Så snart ekonomitillåter det skall biståndsramen ökas. Utskottet hänvisar även till regeringenslångsiktiga konsekvensanalys i kompletteringspropositionen där det sägs attbiståndet successivt skall ökas för att 1997/98 åter utgöra av BNI (bil.1.2, s. 112). Utskottet påpekar att detta bör ses som en prognos ochunderstryker att en återgång till enprocentsnivån bör prioriteras. Utskottetanser vidare att samarbetet med inte bör utgöra en delav utvecklingsbiståndet till tredje världen. Därmed anser utrikesutskottet attmotionerna bör avstyrkas vad avser biståndspolitikens inriktning. I yttrandetanmäls avvikande mening från Ny demokratis representant.Finansutskottet delar utrikesutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi93 (nyd) yrkande 14 och Fi94 (v) yrkande 21.BiståndsanslagenI motion Fi93 (yrkandena 9--12) föreslås omprövning av tidigare beslutrörande anvisning av medel till anslag inom littera C. Internationelltutvecklingssamarbete. Motionärernas förslag skulle innebära en sänkning av dentotala medelsramen för u-landsbiståndet i enlighet med de förändrade riktlinjerde förespråkar för biståndspolitiken.Utrikesutskottet hänvisar i sitt yttrande även i dessa frågor tilltidigare behandling under (1992/93:UU15) av förslag somöverensstämmer med de här lagda. I samtliga fall avstyrkte utskottetmotionärernas förslag. Eftersom dessa ställningstaganden alltjämt ägergiltighet anser utrikesutskottet att motionen bör avstyrkas i ovannämnda delar.Avvikande mening har avgivits av Ny demokratis representant.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än utrikesutskottet ochavstyrker därmed motion FI93 (nyd) yrkandena 9--12.ÖstbiståndetI motion Fi93 yrkande 13 (nyd) föreslås att höjer de tidigareanslagna medlen till stödet för och . Motionärerna villprioritera detta stöd och föreslår en höjning av anslaget till 2 miljarderkronor.Återigen hänvisar utrikesutskottet i sitt yttrande till tidigarebehandling av ämnet (1992/93:UU16). Eftersom de prioriteringar somdå gjordes fortfarande äger giltighet anser utskottet att motionen böravstyrkas i denna del. Ny demokratis företrädare i utskottet har anmältavvikande mening.Finansutskottet biträder utrikesutskottets förslag och avslår motion Fi93(nyd) yrkande 13.Organiseringen av myndigheterna inom biståndsområdetEftersom programländer-tanken bör avskaffas och ersättas med ett renodlatprojekttänkande menar m.fl. (nyd) i motion Fi93 yrkandena39 och 40 att en operativ biståndsmyndighet bör upprättas som ersätter SIDA,BITS, m.fl. mindre myndigheter. Motionärerna föreslår även attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombesparingsmöjligheter inom SIDA redan under /94.Utrikesutskottet noterar i sitt yttrande att de här aktuella förslagenockså berördes i motion 1992/93:U265, vilka behandlades i betänkandet1992/93:UU15. Utskottet ansåg då att de föreslagna förändringarna ej bordekomma i fråga. Eftersom det ställningstagande som då gjordes fortfarande ägergiltighet anser utskottet att motionen bör avstyrkas i dessa delar.Finansutskottet delar utrikesutskottets uppfattning och avstyrkeryrkandena 39 och 40 i motion Fi93 (nyd).Utgiftsförändringar inom område, flyktingpolitikUtlänningsnämndenI propositionen föreslår regeringen att på ramanslaget förUtlänningsnämnden för /94 skall anvisas ytterligare 19130000kr utöver vad som föreslagits i budgetproposition 1992/93:100 bilaga 12. skulle kunna behålla nuvarande extraordinära kapacitetskulle det behövas ett anslag på , men med hänsyn tillosäkerheten i planeringsförutsättningarna föreslogs i budgetpropositionen ettanslag på . I kompletteringspropositionen menar regeringenemellertid att den hittillsvarande asyltillströmningen från f.d. Jugoslavienoch de nu liggande ärendebalanserna hos ochUtlänningsnämnden motiverar att ytterligare medel anvisas tillUtlänningsnämnden.Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande (SfU4y) ingen erinran motdetta förslag.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning ochtillstyrker proposition 150 bilaga 9 avsnitt D att under elftehuvudtitelns ramanslag för /94 anvisar19130000 kr utöver vad som föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 12.Statens invandrarverkI motion Fi92 (s) anförs att skall ha en generös flyktingpolitik,men att det krävs en effektiv administration av asylsökningarna ochförläggningsverksamheten. Motionärerna bedömer att det finns goda möjligheteratt klara en fortsatt human flyktingpolitik till betydligt lägre kostnader . De anser att under det kommande budgetåret bör en effektivisering avinvandrar- och flyktingpolitiken inledas, som bl.a. kan innebära kortarehandläggningstider och ökade insatser i näraliggande länder. I motionenkonstateras även att och f.n. har extraresurser för att verkställa avvisningsbeslut i den takt som sådana beslutfattas. Detta har inneburit att det vid utgången av fanns 6300personer på flyktingförläggningarna som väntade på polisens verkställighet. Ensituation som enligt motionärerna medför kraftigt ökade förläggningskostnader.Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att redan underinnevarande budgetår ges i uppdrag att vidta åtgärder som medför ett med 10 %minskat anslagsbehov för /94, vilket innebär en minskning avförläggningskostnaderna med (yrkande 22).I motion Fi93 (nyd) yrkande 28 begärs att i fråga omförläggningskostnader beslutar om en sänkning av anslaget med 1500 miljonerkronor för /94. Vidare begär motionärerna i yrkande 25 etttillkännagivande om att outnyttjade kommunala bostäder måste utnyttjas somflyktingförläggningar i syfte att få ned dygnskostnaden.I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att en noggrann kontinuerliggranskning görs av verksamhet och kostnader. I yrkande 38begärs ett tillkännagivande om att måste bantas, rationaliserasoch effektiviseras.Vidare begär motionärerna i yrkande 16 ett tillkännagivande om att det ärbetydligt billigare och betydligt bättre att människor som på grund avinbördeskrig, svält och arbetslöshet är på flykt hjälps i sitt närområde än iSverige och att de svenska hjälpinsatserna koncentreras till sådana närområden.Socialförsäkringsutskottet bedömer i sitt yttrande (SfU4y) att de medelsom anvisats för och för förläggningskostnaderna /94 behövs. Utskottet menar att några självklara besparingarinte åstadkoms även om lyckas pressa dygnskostnaderna för deasylsökande på förläggningarna, eftersom antalet belagda platser påförläggningarna snarare är för lågt än för högt beräknade. Anslaget förförläggningskostnader har beräknats efter ett antal asylsökande om 30000personer och ett genomsnittligt antal belagda platser på förläggningarna om62000 med en genomsnittlig dygnskostnad om . befinnersig emellertid drygt 83000 personer på slussar och förläggningar med engenomsnittlig vistelsetid av drygt , och tillströmningen från f.d.Jugoslavien är fortsatt hög. Utskottet utgår från att verket fortlöpande prövarvilka besparingar som går att göra på området, men anser inte att det finnsanledning att redan nu räkna med besparingar på anslaget av destorleksordningar som föreslagits i de båda motionerna.Socialförsäkringsutskottet avstyrker bifall till motionerna Fi92 yrkande 22och Fi93 yrkande 28 och 25.Utskottet konstaterar vidare att liknande yrkande om att en noggrannkontinuerlig granskning görs av verksamheter och kostnaderbehandlats i såväl betänkande 1992/93:SfU7 som betänkande 1992/93:SfU20.Utskottet framhöll då att den granskning som gjort avInvandrarverkets upphandling av förläggningsplatser inte ger belägg för attnågon särskild granskning, utöver den som görs inom budgetprocessen, behövs.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall till motion Fi93yrkande 26.Socialförsäkringsutskottet avstyrker även yrkandet om att Invandrarverketmåste bantas, rationaliseras och effektiviseras. Utskottet utgår från att deytterligare besparingar och effektiviseringar av som ärmöjliga att göra också görs fortlöpande. Utskottet finner inte anledning tillnågot tillkännagivande med anledning av motion Fi93 yrkande 38.Finansutskottet avstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottetmotionerna Fi92 (s) yrkande 22 och Fi93 (nyd) yrkandena 25 och 28 ombesparingar på Statens invandrarverks kostnader för flyktingförläggningar.Utskottet delar även socialförsäkringsutskottets uppfattning att det inteföreligger något behov av granskning eller rationalisering av . Utskottet avstyrker således motion Fi93 (nyd) yrkandena 26 och38.Finansutskottet avstyrker vidare yrkande 16 i samma motion med hänvisningtill den parlamentariska kommitté som ska se över invandrings- ochflyktingpolitiken. I kommitténs uppgifter ingår bl.a. att göra överväganden omflyktingpolitiska insatser internationellt och lägga fram förslag till hur vårtland på ett resursmässigt effektivt sätt skall kunna bistå utanför -- ikrisens eller konfliktens närområde och på annat sätt. Utskottet anser i likhetmed socialförsäkringsutskottet (1992/93:SfU7) att resultatet av kommitténsarbete bör avvaktas och avstyrker därför motion Fi93 (nyd) yrkande 16.FlyktingmottagningenI motion Fi93 (nyd) kritiseras regeringens flyktingpolitik. Motionärernaanser att många åtgärder måste vidtagas omgående och inte skjutas på framtideni avvaktan på den parlamentariska kommitténs ställningstaganden. De anser attInvandrarverkets asylprövningstid måste nedbringas till högst tremånader och begär i yrkande 17 ett tillkännagivande om detta. I motionen begärsäven i yrkande 15 ett tillkännagivande om behovet av att snabba åtgärder vidtasinom flyktingpolitiken omfattande strikt begränsning tillkonventionsflyktingbegreppet, anhöriginvandringen till att endast omfattamaka/make och deras barn, införande av skärpta viseringsregler samt kraftfullaåtgärder mot illegalt asylsökande.Motionärerna begär vidare i yrkande 18 ett tillkännagivande om att avdrag pådagbidraget skall göras om den asylsökande inte deltar i anbefallt arbete,uteblir från svenskundervisning eller undanhåller sig från utredning. I yrkande22 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande och flyktingar skall betalavanlig patientavgift för sjuk- och tandvård.I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att utländska medborgare undersina första i endast skall erhålla av socialbidragsnormen.I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att schablonersättningen tillkommunerna sänks . I yrkande 29 föreslås att kommunbidraget /94 sänks i enlighet med vad som föreslagits i motionen.