bet · GH01JoU9 · 1993-12-02 00:00:00 — Länsstyrelsernas utveckling av regionala mål för bevarandeav biologisk mångfald bör genomföras i samarbete medskogsstyrelserna.MotionenNaturresurslagen bör enligt motion Jo7 (v) yrkande 12 ändrasså att den även omfattar de areella näringarna.Utskottets övervägandenI likhet med miljöministern anser utskottet att de avriksdagen fastlagda övergripande målen för naturvårdsarbetet böromsättas i mätbara mål så att miljöarbetet kan utvärderas.Arbetet med att utveckla mätbara mål bör således fortsätta ochmålen brytas ned i praktiskt genomförbara enheter som kantillämpas inom olika samhällssektorer och på regional och lokalnivå.Med anledning av motion Jo7 yrkande 12 vill utskottet erinraom att i sitt betänkande föreslår att jord-och skogsbruket kopplas till en kommande miljöbalk genom attbalkens allmänna bestämmelser omfattar även åtgärder inom dessanäringar (SOU 1993:27). I avvaktan på regeringens förslag ifrågan avstyrker utskottet motionsyrkandet.Aktionsplaner för biologisk mångfaldPropositionenMiljöministern gör den bedömningen att aktionsplaner ellerhandlingsprogram för bevarande av biologisk mångfald börutarbetas dels av för uppföljning av miljömåloch för en samlad bedömning av insatsbehoven inom hela området,dels av resp. sektorsmyndighet som sektorsvisa konkreta planereller program. Att genomföra landsstudier är också ett åtagandeför de länder som signerat det handlingsprogram, , somantogs vid om miljö och utveckling i deJaneiro . I kapitlet om biologisk mångfald stadgas attregeringar bör genomföra landsstudier om biologisk mångfald.MotionenEnligt motion Jo8 (s) yrkande 5 bör utvecklandet avNaturvårdsverkets miljöindex över tillstånden i de svenskaekosystemen fortsätta och preciserade nationella mål förbevarandearbetet uppställas.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen bör aktionsplaner ellerhandlingsprogram för bevarande av biologisk mångfald utarbetasdels av för uppföljning av miljömål och för ensamlad bedömning av insatsbehoven inom hela området, dels avresp. sektorsmyndighet som sektorsvisa konkreta planer ellerprogram. I detta syfte gav regeringen i februari 1993Naturvårdsverket uppdraget att i samråd med ,, och utarbeta ensvensk landsstudie om biologisk mångfald. I riktlinjerna föruppdraget framhålls att landsstudien skall ses som första stegeti en process och framför allt vara en statusrapport som så långtmöjligt ger en objektiv beskrivning av läget för den biologiskamångfalden. Studien skall inte framlägga förslag till åtgärdermen omfatta en sammanställning av befintlig kunskap om statusenför biologisk mångfald i landet, genomgång och gradering av hot,genomgång av nyttjande av biologiska resurser och befintligainstitutionella strukturer och åtgärder samt så långt möjligt geen redovisning av värderingar av biologisk mångfald, både medavseende på resurser och på ekologiska tjänster. Studien skallstruktureras i huvudsak efter olika sektorer, och dessa skall haett eget ansvar för att ta fram sina avsnitt av rapporten.Uppdraget motiveras dels av åtaganden vid , delsav behovet av att ta fram en samlad bedömning av läget för dendomesticerade delen av den biologiska mångfalden.Naturvårdsverket har framlagt ett aktionsprogram förmiljöarbetet, Miljö 93, som består av aktionsprogram inom fleraolika samhällssektorer såväl som för vissa tvärsektoriellafrågor. Miljö 93 presenterar också den centralamiljömyndighetens översiktliga bedömningar av vilka åtgärder ochinsatser som bedöms nödvändiga för att uppfylla de mål som sattsupp av riksdag och regering. Programmet har överlämnats tillregeringen och är föremål för en omfattanderemissbehandling. Enligt utskottets mening visar det anförda attsyftet med motion Jo8 yrkande 5 torde komma att uppnås utan dettillkännagivande som begärs i motionen. Mot bakgrund häravavstyrker utskottet motionsyrkandet i den mån det inte kan ansestillgodosett.Forskning om biologisk mångfaldPropositionenDet bör etableras såväl ett nationellt centrum som envetenskaplig kommitté för forskning om biologisk mångfald.Miljöministern anser det ytterst angeläget att forskarsamhälletges en framträdande roll i fråga om konventionen om biologiskmångfald. har aktivt arbetat med att lyfta framforskningsfrågornas betydelse i förhandlingarna om konventionen.Det bör vara en prioriterad uppgift att inleda arbetet ikommittén för vetenskaplig, teknisk och teknologisk rådgivning.En svensk vetenskaplig kommitté bör inrättas och knytasadministrativt till . För ändamålet bör ytterligareresurser anvisas. Frågan om finansiering tas upp ibudgetpropositionen.Miljöministern betonar särskilt betydelsen av följandeaspekter: Utvecklingen av ekologiskt anpassade brukningsmetoderi skogsbruk, jordbruk, fiske och rennäring gör det angeläget attprioritera metodutvecklande insatser inom dessa områden.Ytterligare insatser inom praktisk tillämpning avnaturvårdsbiologisk teori bör övervägas. Även klimatrelateradforskning bedöms vara av vikt, liksom forskning kring ekologioch ekonomi och användningen av ekonomiska styrmedel imiljöarbetet. Dessa problemställningar kräver ett nära samarbetemellan forskare inom de grundläggande ekologiska och biologiskadisciplinerna och den forskning och utveckling som bedrivs inomnaturresursutnyttjande. Även i fråga omföroreningsproblematiken krävs insatser samordnade med dessaforskningsområden. Vidare har de samhällsinriktade ochekonomiska vetenskaperna stor betydelse för möjligheterna attgenomföra de systemförändringar som är nödvändiga för attåstadkomma en hållbar utveckling och uppnå målsättningen attbevara den biologiska mångfalden.Utvecklingen av ett miljöanpassat jord- och skogsbruk ochfiske ger också förutsättningar för att stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft på en alltmer miljömedvetenvärldsmarknad. Här har goda förutsättningar att blivärldsledande i utvecklingen av ett naturvårdsanpassat skogsbrukoch ett ekologiskt riktigt jordbruk. Enligt miljöministerninnebär detta att en tvärvetenskaplig ansats är ytterstangelägen och att en kraftsamling görs för att stimulera en ökadforskning inom detta område. Det förslag till ett centrum förforskning om biologisk mångfald som lagts fram av Uppsalauniversitet och SLU kan ge den nödvändiga stimulans ochkraftsamling som krävs för att främja forskning med deninriktning som beskrivits. Ett centrum för biologiskforskning bör därför inrättas. De exakta formerna förcentrumbildningen anser miljöministern bör bestämmas avuniversiteten själva i likhet med vad som har skett vid andracentrumbildningar. Databanken för hotade arter bör ingå som endel i centrumbildningen. För etablering av ett centrum förbiologisk mångfald och för en viss förstärkning av Databankensverksamhet bör ytterligare resurser avsättas från och /95. Miljöministern uttalar sin avsikt attåterkomma med förslag om hur detta skall finansieras i sinanmälan till budgetpropositionen år 1994.Vad gäller konventionen om biologisk mångfald ansermiljöministern det ytterst angeläget att forskarsamhället härges en framträdande roll. har aktivt arbetat med attlyfta fram forskningsfrågornas betydelse i förhandlingarna omkonventionen. Trots betydande motstånd från flera länder har detlyckats att genom konventionstexten etablera en kommitté förvetenskaplig, teknisk och teknologisk rådgivning. Miljöministernanser det vara en prioriterad uppgift att inleda arbeteti denna kommitté. Varje part i konventionen skall vararepresenterad i kommittén. För att insatser inom ramenför kommittén under konventionen ges en fast förankring i detsvenska forskarsamhället förordas att en svensk vetenskapligkommitté för biologisk mångfald inrättas. Kommittén bör ha tilluppgift att förbereda agerande i den vetenskapligakommittén under konventionen och således utgöra ett stöd för densvenska representationen i konventionens vetenskapliga kommitté.Den svenska vetenskapliga kommittén bör ha en bredrepresentation ur det svenska forskarsamhället för att täckaalla relevanta discipliner. Administrativt bör kommittén knytastill och ytterligare resurser anvisas för ändamålet.Miljöministern avser att återkomma med förslag härom i sinanmälan till budgetpropositionen år 1994.MotionernaMotionären i motion Jo6 (-) yrkande 2 anser att ett centrumför biologisk mångfald bör inrättas vid SLU. Enligt motionJo7 (v) yrkande 13 måste forskningen om biologisk mångfald gesmöjlighet att bedriva sin verksamhet på en ur kvantitativ ochkvalitativ synvinkel acceptabel nivå. I motion Jo8 (s)framhålls att forskningen om marken som resurs, omlandskapsplanering och om genmodifierade organismer och deraspåverkan på miljön och på den biologiska mångfalden bör utökas(yrkande 14).Utskottets övervägandenI likhet med miljöministern anser utskottet det ytterstangeläget att forskarsamhället ges en framträdande roll i frågaom konventionen om biologisk mångfald. har aktivtarbetat med att framhålla forskningsfrågornas betydelse iförhandlingarna om konventionen. Det bör därför vara enprioriterad uppgift att inrätta en svensk vetenskapligkommitté för vetenskaplig, teknisk och teknologisk rådgivning.Som anförs i propositionen bör även ett nationellt centruminrättas med den inriktning som där beskrivs. I likhet med vadsom har skett vid andra centrumbildningar bör de exakta formernaför centrumbildningen bestämmas av de berörda universiteten,dvs. Som en del i centrumbildningenbör Databanken för hotade arter ingå. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo6 yrkande 2 i huvudsaktillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Med anledning av motion Jo8 yrkande 14 vill utskottet erinraom och utveckling för enbättre miljö (SNV Rapport 4062). I rapporten framhålls somforskningsområden kriterier för uthålligt jordbruk, styrmedelför omställning av jordbruket, bevarande och återskapande avbiologisk mångfald i jordbrukslandskapet, kriterier för ettuthålligt skogsbruk, bevarande och återskapande av biologiskmångfald i skogsbrukslandskapet, sumpskogens betydelse,bevarande och återskapande av biologisk mångfald ivattenlandskapet, uthållig rennäring och de ekologiska riskernamed frisläppande av genetiskt modifierade organismer. Ipropositionen betonar miljöministern särskilt betydelsen avutvecklingen av ekologiskt anpassade brukningsmetoder iskogsbruk, jordbruk, fiske och rennäring. Ytterligare insatserinom praktisk tillämpning av naturvårdsbiologisk teori börövervägas. Även klimatrelaterad forskning bedöms vara av vikt,liksom forskning kring ekologi och ekonomi och användningen avekonomiska styrmedel i miljöarbetet. godkänderiksdagen riktlinjerna för miljöforskningen för budgetåren1993/94--1995/96 (prop. 1992/93:170, JoU18, rskr. 398) därbiologisk mångfald är ett av de prioriterade områdena. Isammanhanget vill utskottet erinra om den särskilda satsning påmiljöstrategisk forskning som görs genom att den nyligeninrättade forskning tillförs25 % av löntagarfondsmedel. Stiftelsen skall självständigt görasåväl de konkreta forskningsbedömningarna som ta ansvar förbesluten. I sitt beslut framhåller som särskiltangeläget att med löntagarfondsmedlen skapa starkaforskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelseför utvecklingen av framtida konkurrenskraft.Resurserna bör inriktas på särskilda insatser utöver och somkomplement till den forskning som finansieras i nuvarande former(prop. 1992/93:171, UbU16, rskr. Det anförda innebär attforskningen om biologisk mångfald m.m. torde komma att inriktaspå bl.a. sådana frågor som anges i motion Jo8 yrkande 14.Motionen påkallar ingen särskild åtgärd. Utskottet gör sammabedömning beträffande motion Jo7 yrkande 13.Informations- och utbildningsinsatserPropositionenMiljöministern framhåller att information och utbildning ärett par av de viktigaste insatserna i en samlad strategi förbevarande av biologisk mångfald. Därför har information ochutbildning varit och är en central del i ochlänsstyrelsernas verksamhet. Miljöinslag i grundutbildningen ärockså allmänt förekommande. Miljöministern understryker behovetav att miljö och ekologi alltid ingår som en väsentlig del i allutbildning så att alla kan ges en god ekologisk grund att ståpå.Under senare år har sektorsmyndigheterna inom de areellanäringarna uppmärksammat behovet av en bred och allsidiginformationsverksamhet till markägare och näringsutövare. Inomskogsområdet har inneburit en betydandeförstärkning av skogsbrukarnas kunskaper på det ekologiskaområdet och ökat förståelsen för betydelsen av bl.a. en bevaradbiologisk mångfald i skogsekosystemet. En liknande kampanj,Kulturmiljövård i skogen, pågår också i samarbete mellanSkogsstyrelsen och Riksantikvarieämbetet.Även inom jordbruksområdet har sedan några år tillbakainsatser gjorts för att informera om dessa frågor.Jordbruksverket har anvisats särskilda medel förinformationsinsatser. Genom länsstyrelserna har verksamheten medersättning för landskapsvård getts en utmärkt kanal för attsprida information om natur- och kulturmiljöfrågor blandlantbrukare. Med tanke på den centrala betydelse som jordbrukethar för bevarandet av en stor del av den biologiska mångfalden iSverige anser miljöministern det motiverat att göra en liknandesatsning på jordbruksområdet som den som görs på skogsområdet.En informationskampanj om biologisk mångfald bör därförgenomföras av i samarbete med Naturvårdsverketoch företrädare för näringarna. Särskilda resurser bör avsättassom ett engångsanslag för kampanjen. Miljöministern uttalar sinavsikt att återkomma med förslag till finansiering i sin anmälantill budgetpropositionen år 1994.MotionernaEnligt motion Jo6 (-) yrkande 3 bör naturskolorna byggas utså att de blir tillgängliga för samtliga elever i grundskolan.Behovet av en kampanj eller liknande informationsinsats i syfteatt öka människors medvetenhet om allemansrättens begränsningarframhålls i motion Jo10 (kds) yrkande 4.Utskottets övervägandenMiljöinslag i grundutbildningen är allmänt förekommande och ien publicerad rapport redovisar att mycketgott arbete görs i skolorna inom området miljöundervisning. Ettökande antal skolor och daghem har numera en aktivmiljöprofilering, och lärare, skolledare och elever finner detmeningsfullt att arbeta med miljöfrågor. Naturskolor är en typav specialiserad undervisning som förekommer i många kommuneroch som i sin verksamhet vänder sig huvudsakligen till eleverinom grundutbildningen. Även kursverksamhet riktad mot vuxna iarbetslivet ingår ofta som en del av naturskolornas verksamhet.I högre utbildning förekommer miljö och ekologi somobligatoriska inslag huvudsakligen inom utbildningar medinriktning på naturresursutnyttjande. Detta är en utveckling somutskottet finner glädjande, eftersom information och utbildningär en av de viktigaste insatserna i en samlad strategi förbevarande av biologisk mångfald. Utskottet är emellertid inteberett att ansluta sig till förslaget om en utbyggnad avnaturskolorna i enlighet med motion Jo6 yrkande 3.Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet har behandlat ett par motioner som tar uppfrågan om information om allemansrätten (1993/94:JoU8). Ibetänkandet redogjorde utskottet för de åtgärder som hittillsvidtagits inom framför allt och delademotionärernas uppfattning om behovet av information om derättigheter och skyldigheter som följer av allemansrätten.Utskottet har vidare inhämtat att i dagarnafärdigställer en skrivelse till regeringen om det senaste åretsåtgärder som i första hand har bestått av fördjupade kontaktermed turistnäringen om utökad information om allemansrätten ochbranschens ansvar för frågan. I skrivelsen kommer verket attbetona det ansvar som framför allt Styrelsen för Sverigebildenhar för information i utlandet. Verket arbetar även med enrevidering av sitt meddelande om allemansrätten inför nästa årsturistsäsong. Med det anförda finner utskottet syftet med motionJo10 yrkande 4 i allt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandetbör inte påkalla någon ytterligare åtgärd.Miljömässigt säker hantering av biotekniska organismer ochfrämmande arterPropositionenMiljöministern anser att en tillfredsställande bedömning av demiljömässiga riskerna med biotekniska organismer är av så storbetydelse att ett protokoll om regler för export och import avgenetiskt förändrade organismer och andra biotekniska produkterbör förhandlas fram för att ge frågorna en internationellhemvist i konventionen om biologisk mångfald. Det anses somsärskilt viktigt med tanke på de risker som föreligger med enokontrollerad export av dylika organismer. bör därförverka aktivt för att ett protokoll om kontroll av demiljömässiga riskerna med utsättning av biologiskt förändradeorganismer framförhandlas under konventionen om biologiskmångfald och för att protokollet snabbt träder i kraft.MotionernaNär det gäller användningen av främmande arter och klonatmaterial i skogsbruket bör enligt motion Jo8 (s) yrkande 7frågor om tillståndsgivning och miljökonsekvensbeskrivningar vidanvändning av främmande arter eller klonat material beaktas iarbetet med en miljöbalk. Motionären i motion Jo10 (kds)yrkande 2 anser att plantering av contortatall bör begränsasoch riktlinjer utarbetas för införande och nyttjande avfrämmande organismer.Utskottets ställningstagandenSom anförs i propositionen bör verka aktivt för attett protokoll om kontroll av de miljömässiga riskerna medutsättning av biologiskt förändrade organismer framförhandlasunder konventionen om biologisk mångfald.Motionerna Jo8 och Jo10 i nu aktuella delar ger utskottetanledning till följande uttalande. Genom beslut våren1993 om den nya skogspolitiken skärptes nuvarandebegränsningsregler för plantering av contortatall i avvaktan påen mera långsiktig utvärdering av anlagda bestånd.Enligt den lydelse som 32 § skogsvårdslagen numera har skalldessutom miljökonsekvensbedömningar finnas som gör det möjligtatt bedöma vilken inverkan nya metoder för skogens skötsel ochnya skogsodlingsmaterial har på miljön. I8 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) stadgas attSkogsstyrelsen meddelar föreskrifter om vilketskogsodlingsmaterial som får användas inom olika områden och omde villkor som skall gälla för sådan användning, och enligt 9 §får endast i undantagsfall utländska trädarter användas somskogsodlingsmaterial. I sitt betänkande med förslag tillmiljöbalk föreslår att allmänna regler förutsättande av främmande arter införs i och attregeringen bemyndigas att utfärda föreskrifter om bl.a.tillståndsplikt (SOU 1993:27). Förslaget bereds iregeringskansliet. Med det anförda finner utskottet att syftetmed motionerna Jo8 yrkande 7 och Jo10 yrkande 2 är i alltväsentligt tillgodosett. Motionsyrkandena avstyrks.MiljökonsekvensbeskrivningarPropositionenEnligt miljöministern bör samlade regler förmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) i jordbruket utarbetas. Derasnärmare utformning bör övervägas ytterligare. Behovet av reglerför MKB inom fiskets område bör övervägas mot bakgrund av debedömningar som utredningen om fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter gör.MotionenI motion Jo7 (v) yrkande 7 begärs förslag om hur mänskligaaktiviteter inte skall minska den biologiska mångfalden i våravattendrag och hav.Utskottets övervägandenSom grundläggande principer för den svenska strategin förbiologisk mångfald gäller att miljömålen skall ges samma viktoch betydelse som skilda ekonomiska överväganden och att enhelhetssyn skall tillämpas beträffande åtgärder för attupprätthålla ekologiska processer och säkra arters långsiktigaöverlevnad. Denna grundsyn präglar även den nya skogspolitiken.För jordbrukets del bör samlade regler förmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) utarbetas och behovet avregler för MKB inom fiskets område övervägas. Mot denna bakgrundfinner utskottet att syftet med motion Jo7 yrkande 7 kommer atti väsentliga delar tillgodoses utan någon vidare riksdagensåtgärd. Motionsyrkandet avstyrks.Internationell uppföljningPropositionenUppföljning av konventionen om biologisk mångfald bör enligtmiljöministern ges en tematisk inriktning uppdelad på olikaregioner. Uppföljningsdiskussionerna bör föras i FN:s regionalakommissioner och i FAO:s regionala kommissioner för skogsbruk,jordbruk och fiske. Konkret uppföljningsarbete bör även bedrivasinom andra mellanstatliga samarbetsorgan.MotionernaFörslag om en finansieringsplan för restaureringefterlyses i motion Jo7 (v) yrkande 6. Samarbetet medÖstersjöländerna bör enligt motion Jo8 (s) ha fortsatt högprioritet och medel bör ställas till förfogande för utbyggnadoch utveckling av tätorternas reningsverk och för rening avutsläppen av metaller och klororganiska ämnen (yrkande 3).Utskottets övervägandenUnder föregående behandlade vid fleratillfällen frågor om miljöåtgärder i . Utskottetkonstaterade då att de åtaganden har gjort när detgäller Östersjösamarbetet utgör ett led i det konsekventa ochmålmedvetna arbete som är nödvändigt och som kommer att krävastora insatser . En av förutsättningarnaför att detta arbete skall kunna bedrivas på ett effektivt ochframgångsrikt sätt är en långsiktig planering av arbetetsfinansiering. ansåg utskottet förhållandena i regionenkräva att miljöinsatser kan påbörjas och utan hinder avatt finanseringsfrågorna inte har hunnit lösas. I likhet medutrikesutskottet ansåg emellertid utskottet det förenat medvissa svårigheter att på ett tillfredsställande sätt bilda sigen uppfattning om miljösamarbetets omfattning och effektivitet.Inte minst med hänsyn till problemens storlek och till deavsevärda resurser som avsätts borde enligt utskottets mening ensamlad redovisning av de totala statliga satsningarna inommiljösamarbetet med lämnas till . Utskottetförutsatte att så kommer att ske och förväntade sig att ensamlad redovisning framläggs för (prop. 1992/93:99, JoU11, rskr. 138 och prop. 1992/93:179,JoU19, rskr. Utskottet vill även erinra om deninternationella finansieringskonferens som inom ramen förHelsingforskommissionen (HELCOM) ägde rum i i mars i år.Vid konferensen tillsattes en arbetsgrupp på tjänstemannanivåmed uppgift att implementera det antagna åtgärdsprogrammet. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Jo7 yrkande 6 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Med anledning av motion Jo8 yrkande 3 vill utskottet erinra omatt utskottet vid sin behandling av propositionen om vissaåtgärder inom klimatområdet i framhöll attinsatser för avloppsrening var ett av tre prioriteradeåtgärdsområden. Finansiellt stöd skulle ges till en eller fleraavloppsreningsanläggningar i , och . Ipropositionen framhöll miljöministern att en mer noggrann analysav vilket eller vilka reningsverk som kan komma i fråga försvenska insatser borde göras , så att dettaskulle kunna redovisas vid den ovan nämndafinansieringskonferensen . tillkallade regeringen en särskildutredare, som skall redovisa sinaförslag i frågan (dir. 1993:95). För regeringens informationhar utredaren framlagt en delrapport omutredningsarbetets fortskridande. Informationen kommer attbeaktas av regeringen inför nästa års budgetproposition.Utskottet vill även erinra om det fördjupade samarbete som harinletts mellan ett flertal svenska kommuner och deras s.k.vänstäder i de baltiska staterna och . Sedan år 1990medverkar vid fördelningen av statligamedel mellan svenska kommuner och kommuner i dessa länder förkunskaps- och tekniköverföring. Enligt vad utskottet inhämtathar totalt 20 svenska kommuner och två län beviljatsbidrag för att genomföra sammanlagt 109 olika projekt i sinarespektive vänorter i de baltiska staterna. Utöver detta arbetepågår med stöd av biståndsmedel regionalt samarbete med sju läni och motsvarande antal län i norra samt tvåprojekt på kommunnivå i . Den vanligaste projekttypen ärmiljöfrågor, vilka utgör nästan en fjärdedel av kommunernasinsatser. I övrigt dominerar skolfrågor och frågor om kommunaltsjälvstyre. statliga samarbetspartner är BITS(Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete)som fördelar merparten av det svenska biståndet till regionen.Huvudområden för miljöprojekten är miljöundervisning i skolansolika stadier, kommunaltekniska frågor och formerna för svensktmiljöarbete.