bet · GH01SfU4 · 1993-11-09 00:00:00 — Det nya statligapensionsavtalet innebär att den statligatjänstepensionen betalas ut som ett nettobelopp utan någonsamordning med den allmänna pensionen, och denna senare pensionär dessutom beloppsmässigt den dominerande delen av vad SPVbetalar ut i pension. Utbetalning av allmän pension bör därförenbart göras av de allmänna försäkringskassorna, och kassornaskall betala ut statliga kompletterandetjänstepensioner till dem som får pension både enligt det nyaoch det gamla pensionsavtalet. På samma sätt bör utbetalning avden kommunala kompletteringspensionen kunna göras av kassorna. Iyrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande om behovet aven utredning om överföring av administrationen avpensionsutbetalning från SPV och KPA till de allmännaförsäkringskassorna.I yrkande 2 i samma motion begärs ett tillkännagivande tillregeringen om en utredning av överföring av den övriga delen avadministrationen av den statliga personalpensionen, dvs.beviljande och beräkning av pension, till de allmännaförsäkringskassorna. Enligt motionärerna är serviceaspekten enav de främsta fördelarna med en sådan överföring. Pensionärernafår direkt ett beslut på sin sammanlagda pension, och dåkassorna har samtliga uppgifter om pensionsförhållandena kan debesvara olika frågor från pensionärerna. Genom att kassorna intehar tillgång till SPV:s register via terminal kan kassorna i daginte ens ge besked till pensionärerna om vilken skatt som skalldras på pensionen. En samlad administration för utbetalning bördessutom medföra administrativa vinster.Riksförsäkringsverket, ,, , SPV och KPA har yttrat sigöver motionerna.Enligt mening finns det beträffandeutbetalning av pensioner tre möjliga alternativ. Försäkringskassorna ochRiksförsäkringsverket betalar ut även tjänstepensioner. Varjeadministration betalar ut sina pensioner, dvs. ingen samordningav pensionsutbetalning. Motivet för att samordna utbetalningarnaär dels administrativa vinster, dels en bättre service tillpensionärerna. De administrativa vinsterna enligt alternativen 1och 2 är enligt verkets uppfattning begränsade. Varjeadministration måste även vid en samordning ha ett egetutbetalningssystem för sådana pensioner där ingen övrig part ärinblandad. Beträffande serviceaspekten har en samordnadutbetalning fördelar genom att pensionären på ett ställe kan fåbesked om belopp, skatteuttag, utbetalningstidpunkt etc. En endautbetalare medför att skatteavdrag inte behöver delas upp på enhuvudarbetsgivare och en sidoinkomst. Information om detförsäkringsmässiga innehållet måste däremot lämnas av respektiveadministration, eftersom man endast där har nödvändigagrunduppgifter, och kunskaperna om varandras regelverk ofta inteär tillräckliga. Det tredje alternativet leder till något ökadekostnader för själva utbetalningshandlingarna.Riksförsäkringsverket framhåller vidare att en överföring avhela administrationen av de statliga personalpensionerna tillförsäkringskassorna kan ge fördelar avseende bättre service tillpensionärerna och tillvaratar de fördelar som finns med engemensam utbetalning, men att de administrativa effekterna iövrigt är mer svårbedömda. En överföring av helaadministrationen skulle dock kräva en omfattande uppbyggnad avkompetens och rutiner hos verket och kassorna. tordedäremot vissa integrationsvinster vara möjliga genom bättreutnyttjande av bl.a. personal och har inga invändningar mot att en utredninggörs avseende de aktuella frågorna men anser att en sådanutredning också bör innefatta alternativet att varjeadministration sköter sin egen utbetalning. En eventuellutredning bör också planeras så att den kan ta hänsyn till deförändringar inom pensionssystemet som övervägs inompensionsarbetsgruppen.Försäkringskasseförbundet anser att om utbetalning av SPV-och KPA-pensioner administreras av försäkringskassorna skullepensionärerna kunna få en bättre service. Förbundet menar vidareatt om den försäkringsmässiga hanteringen av SPV- ochKPA-pensionerna överfördes till kassorna skulle informationenbli lättöverskådligare för såväl utbetalare som pensionstagare.En samlad administration bör dessutom innebära administrativavinster. Förbundet ställer sig positivt till motionärernasförslag om en utredning i nu förevarande hänseenden.SPV kan inte se någon förbättring för pensionsmottagarnamed den av motionärerna föreslagna ändringen av utbetalning avpensionerna. Om utbetalningarna av pensionerna flyttas över tillförsäkringskassorna skulle detta innebära att närmare 400 olikaenheter måste sitta inne med den kunskap som finns samladpå ett ställe. Beträffande samordning uppger SPV att vissa delarav den statliga tjänstepensionen, t.ex. militärernas pensioner,samordnas med allmän pension även efter det att det nyatjänsteavtalet börjat att tillämpas. SPV framhåller vidare attenligt gjorda utredningar har SPV i förhållande till andraförsäkringsorgan en mycket stor ekonomisk effektivitet när detgäller utbetalningsverksamheten. Beträffande denförsäkringsmässiga hanteringen menar SPV att en överföring avdenna enbart skulle medföra kompetensproblem och administrativaproblem inom den decentraliserade kassaorganisationen. SPV har ioch för sig inga invändningar mot att frågorna utreds men menaratt statens utredningsresurser hellre bör användas på frågor därman kan finna en större ekonomisk potential än i denna fråga.KPA har uppfattningen att motionen inte skall föranledanågon åtgärd. Till stöd för denna uppfattning framför KPA ihuvudsak samma synpunkter som anser att nuvarandeordning av administration och utbetalning av pensioner vältillgodoser landstingens och kommunernas krav på en effektiv ochbillig pensionsadministration och anser att motionen bör avslås.Med hänsyn till vad som anförts av remissinstanserna finnerutskottet inte anledning att föreslå någon utredning i enlighetmed motionärernas önskemål. Utskottet avstyrker därför bifalltill motion Sf287.BegravningshjälpAFL innehåller inga bestämmelser om rätt tillbegravningshjälp. Däremot finns en sådan rätt enligt lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) omstatligt personskadeskydd.Det förekommer även att olika kollektiva eller enskildaförsäkringar täcker kostnader för begravning. I kollektivavtalmellan arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer har tecknatsavtal om tjänstegrupplivförsäkringar som ger rätt tillbegravningshjälp om arbetstagaren avlider och i regel även omarbetstagarens make eller sambo avlider. Även företagare harmöjlighet till anslutning till sådan försäkring.Begravningshjälpen utgår i dessa fall i regel med ett halvtbasbelopp.Enligt 5 kap. 2 § begravningslagen (1990:1144) skall kommunendär den avlidne senast var folkbokförd ombesörja gravsättning omingen annan gör det. Kommunen har då rätt till ersättning förkostnaderna av dödsboet. Finns ej tillräckliga medel förbegravningskostnader utgår bidrag enligt förarbetena till 6 §socialtjänstlagen (1980:620).Bengt-Ola m.fl. (s) anför i motion Sf205 att i de falldödsboet inte kan betala begravningskostnaderna kan man anta attden döde levt under små ekonomiska förhållanden. Motionärernaanser att en obligatorisk dödsfallsförsäkring bör införas ochbegär ett tillkännagivande härom. I motion Sf256 begär BengtSilfverstrand och () att regeringen snarastlägger fram förslag om införande av en allmänbegravningsförsäkring.En särskild utredare tillkallades med uppgift attkartlägga de kostnader som uppkommer i samband med begravningoch undersöka om det föreligger behov av stöd för sådanakostnader genom ökat samhällsansvar. Utredningen anför i sittbetänkande Vad kostar begravningar -- vem betalar? (SOU 1990:82)att, om ekonomiskt stöd skall utgå, det naturligen bör ske genomden allmänna försäkringen och finansieras genomarbetsgivaravgifter. Om begravningshjälp skulle införas iSverige borde den enligt utredningen anpassas till att motsvarakostnaderna för kista, svepningsarbete och vad som i övrigt fåranses nödvändigt och ofrånkomligt för en begravning, en kostnadpå ca priser. Med ett beräknat antal av95 000 dödsfall skulle de sammanlagda årligautbetalningarna av begravningshjälp uppgå till 570 miljonerkronor och föranleda ett ökat avgiftsuttag på ca 0,1 %.Utredningens förslag har remissbehandlats och beredsfortfarande inom ().Utskottet anser liksom vid sin senaste behandling av frågan(se bet. 1992/93:SfU6) att beredningen av utredningsförslagetbör avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifall till motionernaSf205 och Sf256. beträffande medicinsk rehabiliteringatt avslår motion 1992/93:Sf240,2. beträffande psykologisk utredning och behandlingatt avslår motion 1992/93:Sf202,3. beträffande missbrukarvårdatt med anledning av motion 1992/93:Sf207 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. beträffande försäkringskassornasrehabiliteringsverksamhetatt avslår motion 1992/93:Sf204,5. beträffande rehabilitering av arbetslösaatt avslår motion 1992/93:Sf279,6. beträffande rehabiliteringsutredning av småföretagareatt avslår motion 1992/93:Sf283 yrkande 6,7. beträffande arbetshjälpmedelatt avslår motion 1992/93:Sf222,8. beträffande de samlade kostnaderna förfunktionshindradeatt avslår motionerna 1992/93:Sf231,1992/93:Sf260 och 1992/93:Sf274,9. beträffande förebyggande vårdatt avslår motionerna 1992/93:Sf223, 1992/93:Sf232,1992/93:Sf233, 1992/93:Sf246, 1992/93:Sf257 och 1992/93:Sf258,10. beträffande 400att avslår motion 1992/93:Sf221,11. beträffande konstgjord befruktningatt avslår motion 1992/93:Sf211,12. beträffande ersättning för glasögonatt avslår motionerna 1992/93:Sf235 och1992/93:Sf237,13. beträffande föräldrapenningatt avslår motion 1992/93:Sf229,14. beträffande begynnelsetidpunkt för förtidspensionatt avslår motion 1992/93:Sf214,15. beträffande vårdbidragatt med anledning av motion 1992/93:Sf254 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande administration och utbetalning avoffentliganställdas pensioneratt avslår motion 1992/93:Sf287,17. beträffande begravningshjälpatt avslår motionerna 1992/93:Sf205 och1992/93:Sf256.Stockholm den 9 november 1993På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), BirgittaDahl (s), (), (), (), (), (), PontusWiklund (kds), (nyd), (), Gustafvon (m), (), (), RuneBacklund (c) och (). Sammanfattning 1Motioner väckta under den allmänna motionstiden /93 1Utskottet 4Rehabilitering 4Medicinsk rehabilitering 5Missbrukarvård 6Försäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet 8Arbetslösa 9Rehabiliteringsutredning av småföretagare 10Arbetshjälpmedel 11Sjukvård och högkostnadsskydd 11Ersättning för glasögon 14Föräldrapenning 14Begynnelsetidpunkt för utgivande av förtidspension 16Vårdbidrag 17Administration och utbetalning av offentliganställdaspensioner 18Begravningshjälp 21Hemställan 22