bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Det innebär bl.a. attbidrag endast utgår under förutsättning av att arbetet påbörjasföre och slutförs senast den 30 juni 1995.De signaler som kommer från byggsektorn pekar enligt motionFi106 (s) yrkande 2 på att de problem som där finns alltmerförvärras. Enligt motionärerna behöver efterfrågan påbyggnadsverksamhet därför stimuleras med riktade insatser föratt ytterligare förstärka ROT-verksamheten. Vad som krävs ärenligt förslaget ett ROT-program som skapar 30000arbetstillfällen. Med hänvisning härtill föreslås attreparationsåtgärder m.m. skall stimuleras genom en statliglönesubvention. Åtgärderna föreslås avse såväl offentligabyggnader som bostäder. En förutsättning anges dock vara attupphandling och prissättning av projekten sker på en fungerandemarknad.Det finns enligt den socialdemokratiska partimotionen Fi120behov av ytterligare satsningar utöver det ROT-program somriksdagen tidigare beslutat. För att ge sysselsättning åt10000 byggnadsarbetare föreslås att en lönesubvention på1000 per dag och sysselsatt skall kunna utgå förROT-verksamhet i kommunerna. Enligt förslaget bör upphandlingske på marknaden medan AMS anvisar arbetslösa byggnadsarbetaretill projekten -- yrkande 4. Det finns enligt motionärernasmening dessutom ett eftersatt behov av ROT-åtgärder inomäldreomsorgen. Detta ombyggnadsbehov uppskattas motsvara enkostnad på och erfordra ett statsbidragpå för att komma till stånd -- yrkande 5. Statens kostnaderför bidraget beräknas uppgå till och gesysselsättning för omkring 8700 personer.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan harriksdagen fattat beslut om ett ROT-program somi första hand avser . Programmet utgår frånbedömningen att det sett både i ett kortsiktigt och i ettlångsiktigt perspektiv finns starka skäl som talar för attåtgärder måste vidtas för att ta till vara outnyttjadarbetskrafts- och produktionskapacitet i byggsektorn. Till grundför de nu behandlade motionsyrkandena ligger också en strävanatt öka byggverksamheten och därigenom ävenbyggsysselsättningen. Det föreligger sålunda en bred enighet ombehovet av att genom särskilda åtgärder motverka nedgången ibyggsysselsättningen. Frågan gäller därför vilken omfattningdessa åtgärder bör ha.Motionärerna synes utgå från bedömningen att de redan vidtagnaåtgärderna inte är tillräckliga för att den avseddasysselsättningseffekten skall uppnås. Mot bakgrund av denhittillsvarande utvecklingen på byggarbetsmarknaden villutskottet för sin del inte utesluta att det kan föreligga ettbehov av ytterligare stimulansåtgärder m.m. Ikompletteringspropositionen läggs också fram förslag som äravsedda att förbättra sysselsättningsläget inom byggsektorn. Detgäller bl.a. en ökning av anslaget för vissa investeringar istatliga byggnader m.m. liksom en ökning av stödet till allmännasamlingslokaler. Utskottet vill dessutom erinra om att det avriksdagen beslutade ROT-programmet endast har varit i funktionunder . Till den del det avser skattereduktion förreparationskostnader m.m. återstår dessutom för attfatta beslut om den närmare utformningen av stödet. Dettabetyder att de fulla effekterna på sysselsättningen avROT-programmet liksom de i kompletteringspropositionenföreslagna åtgärderna ännu inte kan bedömas med någon störresäkerhet. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund häravanledning att avvakta utfallet av de vidtagnaåtgärderna innan beslut om eventuella nya insatser fattas. Detfår förutsättas att regeringen med största uppmärksamhet följerutvecklingen på området och om så erfordras skyndsamt återkommertill med förslag om ytterligare insatser.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördaförslagen i partimotionerna Fi93 (nyd) yrkande 65 och Fi120 (s)yrkandena 4 och 5 samt motion Fi106 (s) yrkande 2.FastighetsdatasystemetPå förslag av regeringen i budgetpropositionen har riksdagenbeslutat att fastighetsdatasystemet skall kompletteras medbyggnadsidentiteter (bet. 1992/93:BoU14). Ikompletteringspropositionen (bil. 8 s. 49) anförs att ett snabbtgenomförande av den beslutade kompletteringen avfastighetsdatasystemet är angeläget -- detta bl.a. för attmöjliggöra ett utnyttjande i den allmänna fastighetstaxeringenför småhus. Med hänvisning härtill föreslås att 20 miljonerkronor av de beräknade medlen för beredskapsarbeten m.m. skallanvändas för införande av byggnadsidentiteter iLantmäteriverkets fastighetsdatasystem.Det är enligt motion Fi105 (c) mycket lämpligt att användaberedskapsmedel för att förbättra fastighetsregistret. Enligtmotionen har dock den karta som ingår i fastighetsregistret interationaliserats på samma sätt som det skrivna registret. Medhänvisning till att en utveckling av kartan mot ADB ärsamhällsekonomiskt lönsam föreslås att ytterligare medel skallavsättas för arbetet med registerkartan. Om detta inte kan skeförordas att de i kompletteringspropositionen föreslagna 20miljoner kronorna skall fördelas så att också arbetet medregisterkartan kan utvecklas snabbare.Överföringen av fastighetsregistren till det av Centralnämndenför fastighetsdata (CFD) administrerade fastighetsdatasystemetär nu inne i sitt slutskede. Det betyder att den övervägandedelen av landets fastigheter redan är införda i systemet och attinformationen om fastigheterna därmed finns lätt tillgänglig viaterminal m.m. Som framhålls i motion Fi105 (c) har däremot intede fastighetskartor som är kopplade till fastighetsregistretmoderniserats på motsvarande sätt. På detta område har endastett utvecklingsarbete inletts. För att den information som finnspå fastighetsregisterkartorna skall bli tillgänglig i sammautsträckning som fastighetsregistret fordras därför att ocksåkartorna förs över till ADB. Förutom att en sådan överföringskulle förbättra kartornas tillgänglighet skulle den dessutom genya och förbättrade möjligheter att använda kartorna vidplanering m.m.Det finns enligt utskottets mening mot bakgrund av det nuanförda anledning att också överväga en överföring avfastighetsregisterkartorna till ADB-medium. För att möjliggöraen sådan överföring bör det i kompletteringspropositionenföreslagna beloppet på för införande avbyggnadsidentiteter i fastighetsregistret också -- om så anseslämpligt -- få disponeras för ett fortsatt arbete med endatorisering av fastighetsregisterkartorna. Med anslutning tillvad utskottet nu anfört bör sålunda till CFD:s -- inteLantmäteriverkets som det i propositionen felaktigt angivits --fastighetsdatasystem anvisas avberedskapsmedel. Tillräckliga skäl saknas att nu tillstyrkaförslaget i motion Fi105 (c).Anslag till länsstyrelsernaRiksdagen har på förslag i budgetpropositionen tillLänsstyrelserna m.m. för /94 anvisat ettramanslag på (bet. 1992/93:BoU17). Ikompletteringspropositionen föreslås att till länsstyrelsernaskall anvisas ytterligare för budgetåret1993/94. Till grund för förslaget i denna del ligger de nyaarbetsuppgifter som tillförs länsstyrelserna fr.o.m. år 1994.Från denna tidpunkt har länsstyrelserna att svara för dels denregionala administrationen av statens stöd förbostadsfinansiering, dels tillsynen över verksamheten enligt dennya rättighetslag för personer med svåra funktionshinder som dåträder i kraft.Riksdagen har tidigare ställt sig bakom de förslag som grundarden av regeringen förordade ökningen av anslaget tilllänsstyrelserna. Även det nu aktuella förslaget tillstyrks.Stockholm den 13 maj 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), Bo G Jenevall (nyd),(), (), (),(), (), () ochHarry ().Avvikande meningar1. Den långsiktiga utgiftsstrateginOskar , , , ,, och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken utgiftsstrategin börjar med "anser"och slutar med "och bostadssubventioner" bort ha följandelydelse:Som anförs i Socialdemokraternas partimotion Fi92 kan det inteanses korrekt att, som regeringen gör, hävda att realtoförändrade utgifter innebär en besparing om en angelägenkonsumtionsökning uteblir. Det orimliga i resonemanget kanåskådliggöras med att "besparingen" i så fall skulle bli störreju större en icke acceptabel konsumtionsökning är. Detta sättatt göra "besparingar" bör inte godtas av riksdagen.Inte heller kan utskottet godta den besparing påbostadssubventionerna om 1997 och 1998 somförordas i propositionen. Utskottet föreslår att medanledning av partimotionen Fi92 (s) yrkande 2 i motsvarande delinte godkänner vad i propositionen föreslagits om minskadebostadssubventioner 1997 och 1998.2. Kreditförsörjningen till bostadsbyggande -- utredning omkrisen på fastighetsmarknadenAgne (), (), (),(), (), () ochHarry () anser att den del av utskottets yttrande somunder --utredning om krisen på fastighetsmarknaden börjar med "Trotsatt" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse:Som framgått av det ovan anförda pågår olika utredningar ochgörs olika analyser delvis också av de frågor som tagits upp imotionerna från s och nyd. Det finns inte skäl att tillstyrkautredningskraven i dessa motioner. Tvärtom skulle ett bifalltill dem innebära att osäkerhet skapas om statsmakternasintentioner om hur krisen på fastighetsmarknaden skall lösas.Resultatet av de pågående utredningarna bör avvaktas.Med det anförda föreslår bostadsutskottet att avslårpartimotionerna Fi92 (s) yrkande 6, Fi93 (nyd) yrkande 88 samtmotion Fi106 (s) yrkande 1 om en utredning om fastighetskrisenm.m.3. Reduktion av bostadssubventionerna fr.o.m. den 1 januari1994 m.m.Agne (), (), (),(), (), () ochHarry () anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken av bostadssubventionerna fr.o.m. den 1januari 1994 m.m. börjar med "" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Vad nu har att behandla är regeringens förslag ikompletteringspropositionen om den ekonomiska utvecklingenframöver. I detta sammanhang och utan direkt anknytning tillförslag i propositionen har väckts motioner från nyd och v omatt någon reduktion av bostadssubventionerna med 3 miljarderkronor fr.o.m. inte skall genomföras. Dennareduktion ingick som en del i regeringens överenskommelse medSocialdemokraterna. I en s-motion förordas att reduktionen görsnär läget på fastighetsmarknaden stabiliserats.Som bostadsutskottet konstaterade (1992/93:BoU2y)får en indragning om stor betydelse för deboende, något som i sin tur innebär att ett beslut i fråganmåste övervägas noggrant. Med tillägg av vad då anfördes villutskottet understryka vikten av att nu agerar så attklarhet skapas om subventionernas omfattning. Utskottet har förövrigt ovan i detta yttrande betonat vikten av att så sker. Detfinns också skäl att hävda att frågan om bostadssubventionernasomfattning måste ses i ett större sammanhang och då bedömas motbakgrund av de mera övergripande frågorna om den ekonomiskapolitikens inriktning och omfattning. Denna fråga ankommer detpå finansutskottet att bereda för beslut. Det blir dåmöjligt att överväga en reduktion av bostadssubventionerna irelation till andra möjliga och lämpliga besparingar och somanförs i Socialdemokraternas partimotion mot bakgrund avstabiliteten på fastighetsmarknaden. Slutsatsen av det nuanförda blir alltså att förslagen i de nu diskuteradepartimotionerna Fi92 (s) yrkande 7, Fi93 (nyd) yrkande 86 ochFi94 (v) yrkande 5 får bedömas av finansutskottet i ett vidaresammanhang.4. En ordning för avveckling av räntesubventionernaBo G Jenevall (nyd) anser att den del av utskottets yttrandesom under rubriken av bostadssubventionerna fr.o.m.den 1 januari 1994 m.m. börjar med "Som framgått" och slutar med"till det" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Fi107 (nyd) skulle ett genomförande av enavveckling av räntesubventionerna till boendet enligtmotionärernas förslag ge de boende möjlighet att ta ställningtill sin bostadssituation och dessutom långsiktigt kunna planerasin ekonomi. Förslaget ger samma besparingseffekt somregeringens, men ger en mjukare övergång och innebär samtidigten totallösning. Förslaget innebär även, som anförs i motionen,att de förväntade räntesänkningarna kraftigt kan reduceraräntesubventionerna utan att störa systemet för avvecklingen.För att göra besparingen så jämn som möjligt, med hänsyn tillvariablerna, bör räntesubventionerna minskas med 1/20-del förstaåret, 1/19-del andra året, 1/18-del tredje året osv. Vad imotionen anförts om att räntesubventionerna till boende skallavvecklas med början 1995 bör somsin mening ge regeringen till känna.5.Stöd till allmänna samlingslokalerOskar , , , ,, och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken allmänna samlingslokaler börjar med "De hittillsvarande"och slutar med "2 avstyrks" bort ha följande lydelse:Nybyggande och upprustning av allmänna samlingslokaler är, somframhålls i motion Fi109 (s), sysselsättningsintensivaverksamheter som är väl lämpade att sätta in i situationer därdet finns ett behov av att stimulera byggsysselsättningen. Attdet förhåller sig på detta sätt är också väl dokumenterat bl.a.genom uppföljning av effekterna av de extra medel somunder 1992/93 anvisades till samlingslokalstöd. Det finns lång kö med samlingslokalprojekt hos BoverketsSamlingslokaldelegation som är färdiga att sättas i gång såsnart medel finns tillgängliga. Det betyder att projekten kanpåbörjas med mycket kort varsel, vilket i sin tur innebär att desnabbt ger effekt på sysselsättningen.De samlingslokalprojekt som finns i Samlingslokaldelegationenskö är naturligtvis projekterade och handlagda med utgångspunkt ide bidragsregler m.m. som gäller. En förutsättning för attprojekten skall kunna sättas i gång så snabbt som möjligt ärdärför att samma bidragsregler gäller för de nya medel somtillförs. De regler som enligt förslaget ikompletteringspropositionen skall knytas till det föreslagnaextra stödet till de allmänna samlingslokalerna kommer därförinte att medverka till en snabb ökning av sysselsättningen. Detkan rent av befaras att den föreslagna utformningen av stödetleder till att det endast utnyttjas i mycket begränsadomfattning.För att bästa effekt av de extra medlen skall uppnås bör de, ienlighet med förslaget i motion Fi109 (s), fördelas inom denbefintliga objektskön och enligt de regler som gäller förstöd till allmänna samlingslokaler. Vad utskottet nu medanledning av förslaget i motion Fi109 (s) yrkande 1 anfört ominriktningen av det extra stödet till de allmännasamlingslokalerna bör utskottet som sin mening ge regeringentill känna. Motionens yrkande 2 bör inte nu föranleda någonriksdagens åtgärd.6.ROT-åtgärderOskar , , , ,, och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenROT-åtgärder börjar med "Som framgår" och slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:Utvecklingen av byggnadsverksamheten har ingettoro. Investeringsvolymen och därmed också sysselsättningen harminskat , medan byggarbetslösheten ökat. Deprognoser som finns pekar inte heller på någon förbättringinom . Utskottet tvingas mot bakgrund häravkonstatera att det ROT-program som tidigare undervåren 1993 har beslutat om inte är tillräckligt. Inte heller debegränsade åtgärder som föreslås i kompletteringspropositionenger ett erforderligt sysselsättningstillskott.Det finns, som framgår av den kortfattade redovisningen ovan,behov av ytterligare satsningar för att skapa sysselsättninginom byggsektorn i enlighet med vad som förordas i densocialdemokratiska partimotionen Fi120 samt i motion Fi106 (s).Även enligt bostadsutskottets mening bör sålunda åtgärder vidtasför att motverka den hittillsvarande nedgången ibyggsysselsättningen. Dessa åtgärder bör dels avse direktastimulansåtgärder, dels åtgärder som bl.a. syftar till atttrygga kreditförsörjningen i byggandet.Den av utskottet nu förordade utökningen av ROT-programmet börbl.a. avse byggnadsverksamhet i kommunerna. För sådan verksamhetbör sålunda utgå ett lönebidrag för varje sysselsattbyggnadsarbetare med per dag. En förutsättning förbidrag bör vara att upphandling sker på marknaden och att AMSanvisar arbetslösa byggnadsarbetare till projekten. Totalt börför verksamheten anvisas , vilket gersysselsättning för 10 000 byggnadsarbetare.Det finns enligt utskottets mening dessutom ett eftersattbehov av ROT-åtgärder inom äldreomsorgen som motiverar insatserockså på detta område. Som framhålls i den socialdemokratiskapartimotionen Fi120 kan detta ombyggnadsbehov uppskattasmotsvara en kostnad på och erfordra ettstatsbidrag på för att komma till stånd. Det betyder attstatens kostnader för bidraget kan beräknas till 1575 miljonerkronor och ge sysselsättning för omkring 8700 personer.Vad utskottet nu med anledning av förslagen iSocialdemokraternas partimotion Fi120 yrkandena 4 och 5 samtmotion Fi106 (s) yrkande 2 anfört om ytterligare ROT-åtgärderbör som sin mening ge regeringen till känna. I den månförslaget i Ny demokratis partimotion Fi93 yrkande 65 inte kananses tillgodosett genom det nu anförda avstyrks det.Särskilt yttrandeBo G Jenevall (nyd) anför:I den partimotion från Ny demokrati, motion Fi93, som väcktsmed anledning av kompletteringspropositionen lämnar partiet sinsyn på hur den ekonomiska politiken bör utformas. Det är viktigtatt denna politik bedöms i ett helhetsperspektiv. En sådanbedömning får naturligen göras vid finansutskottets behandlingav ärendet. Det får förutsättas att detta utskott införriksdagens beslut tar ett övergripande ansvar för beredningen avfrågan om saneringen av den svenska ekonomin. Jag gav i ettsärskilt yttrande i betänkandet 1992/93:FiU10 uttryck för enliknande uppfattning.Ny demokrati ställde sig bakom krisöverenskommelsen vad avsågden totala besparingen som överenskommelsen innebar men hadeandra förslag till finansiering. Vad avser besparingarna inombostadssektorn vill vi framhålla nödvändigheten av ettlångsiktigt perspektiv med den innebörd som anges i motion Fi107(nyd).Besluten om det egna boendet är för många människor kanskederas viktigaste. Vi kommer därför att arbeta för att skapalångsiktiga lösningar i bostadspolitiken. Detta innebär att denmest framkomliga vägen då troligen är att arbeta för att försökafå en enig riksdag bakom beslut med ett långsiktigt innehåll,dvs. beslut som står sig över mandatperioderna. Ett förutsägbartbostadsfinansieringssystem byggt på fasthet och konsekvens ärvad som behövs för de många människorna.Finansutskottets offentliga utfrågning med anledning avEkonomikommissionens förslag Nya villkor för ekonomi och politikBilaga 16Tid: Tisdagen den 30 mars 1993Lokal: Förstakammarsalen, RiksdagshusetInbjudnaLedamöter i (i den ordning de deltog):Professor doktor riksdagsledamöterPer-Ola (), ordförandeHans Gustafsson (), vice ordförandeLars ()()()()Tom ()()()()()()()()(nyd)Protokoll från finansutskottets offentliga utfrågning tisdagen den 30 mars1993 med anledning av förslag Nya villkor för ekonomi ochpolitik (SOU 1993:16)Ordföranden: till finansutskottets offentliga utfrågning omEkonomikommissionens förslag Nya villkor för ekonomi och politik.Läget för ekonomi är som bekant allvarligt. Budgetunderskottetuppgår till , flera hundratusen människor saknararbete och inom industrisektorn har ca 200000 jobb försvunnit sedan 1989.Banksystemet är i kris efter 1980-talets överhettning och inflationsekonomi.Många i frågar sig: Vad har hänt med svensk ekonomi? Befinner vi ossi en vanlig lågkonjunktur eller har den svenska modellen med stor offentligsektor, låg arbetslöshet, relativt höga inkomster och ett finmaskigt skyddsnäti våra socialförsäkringssystem tjänat ut?Sverige står inför en utmaning. Därför behövs en bred parlamentarisk samlingför att lösa de problem vi står inför. Det behövs offensiva åtgärder,långsiktiga beslut, stabilitet och ansvarstagande samt politiskt ledarskap.Vi måste försvara roll som en ledande industri-och välfärdsnation.Det förutsätter en ekonomi i balans, uthållig ekonomisk tillväxt medmiljöhänsyn, nya och trygga arbetstillfällen, inte minst inom industrin, ochrättvis fördelning av välfärden. Vi måste ha en sund ekonomi för att våra barnskall få en bra utbildning, pensionären en bra pension, sjuka och handikappadebra vård och omsorg. Människor skall ha arbete, oavsett om bostadsorten är iglesbygden, tätorten eller storstaden.Ekonomikommissionen har lagt fram förslag om åtgärder för att ta urden ekonomiska krisen. I syfte att fördjupa oss i kommissionens argument ochför att pröva argumenten i kommissionens olika förslag anordnar finansutskottetdenna offentliga utfrågning.Jag ber därför att få hälsa kommissionens ordförande professor ledamöterna professor , docent och ekon.dr varmt välkomna till finansutskottets offentligautfrågning.Utfrågningen inleds av kommissionens ledamöter. Därefter följer frågor frånfinansutskottets ledamöter. Än en gång varmt välkomna till denna utfrågning.Ordet går först till professor : Först får jag tacka finansutskottet för den vänligainbjudan. Vi är mycket tacksamma över att vi får utveckla våra tankegångar ochatt vi får diskutera de här allvarliga problemen med finansutskottet.Det jag skall göra här är att ge en översikt över våra förslag och vårt sättatt se på problemen. Sedan kommer mina kollegor att gå djupare in på olikaområden.Ordföranden sade att krisen är allvarlig, och det tror jag fler och flerinser . Vi skulle vilja hävda från kommissionens sida att den är ännuallvarligare än vad de flesta debattörer inser.Man kan säga att det råder ganska stor enighet om hur den akuta krisen haruppstått. Den började som en kostnadskris sedan desvenska lönekostnaderna ökat 2 à snabbare än i omvärlden, samtidigtsom vår produktivitet ökat långsammare.Men krisen övergick till en inhemsk efterfrågekris, först genomatt privata investeringar föll och sedan genom att den privata konsumtionenockså började falla. Då kan man fråga sig: Vad var det som gjorde att just denhär kostnadskrisen fick så allvarliga konsekvenser? Vi har haft kostnadskriseri flera gånger.Kanske man kan säga att det är tre faktorer som ligger bakom. För det förstasammanföll kostnadskrisen med en fastighets-och finanskris. För det andraanvände man i vid tidigare kostnadskriser två metoder för att ta sig urdem. De metoderna har inte använts denna gång.Den ena metoden var att öka den permanenta offentliga sysselsättningen. Denökade från till av arbetskraften fram till . Denandra metoden var att drastiskt ta ner reallönerna genom fem s.k.engångsdevalveringar.Krisen blev djup när politikerna på goda grunder kom fram till åsikten inte kunde fortsätta att sänka reallönerna genom ständiga devalveringar,att man inte kunde fortsätta att öka den offentliga sysselsättningen från 35%till eller 50%.Ett annat sätt att uttrycka saken är att uppsköt den inhemskaanpassningen till nya omständigheter under 70-och 80-talen genom ständigadevalveringar och ökad offentlig sysselsättning. När vi sedan började medanpassningen fick vi de här allvarliga konsekvenserna genom att den inhemskaekonomin, lönebildningen och de offentliga utgifterna inte förmådde anpassa sigtill det nya läget.Sedan kom den kraftiga nedgången av inflationen från , vilketskjutsade upp realräntorna -- alltså räntorna med avdrag för inflation -- ochvi hamnade i en situation då priserna på de två dominerandeproduktionsfaktorerna, både arbetskraft och kapital, blev alldeles för höga.Det var första gången som det inträffade på detta allvarliga vis.Allt detta har lett till att alla sektorer gick ned i svenskekonomi, vilket också är unikt. Det brukar alltid vara någon sektor somexpanderar, om inte annat den offentliga sektorn. Efter deprecieringen inovember har läget som vi vet ändrats på det viset att en sektor fåttväxtkraft, nämligen exportsektorn. Men det är av BNP. Restenfortsätter att gå ned. Vi får en tudelad ekonomi med en exportsektor som gårupp, medan resten, , går ned. Vi är därmed i en situation där detallvarligaste problemet är bristen på inhemsk efterfrågan.Så långt är det ett mycket konventionellt resonemang. Men vi måste gå djuparened. Vi menar att man måste titta på de långsiktiga svagheter i svensk ekonomioch politik som gång på gång för oss in i kostnadskrisen och som lett tilldenna allvarliga situation.