bet · GG01KrU17 · 1993-03-18 00:00:00 — Dessa avstyrks därför.Utskottet förutsätter att Kulturpolitiska utredningen ägnarsärskild uppmärksamhet åt frågor som avser kulturturism äveni andra avseenden än vad som tagits upp i motion Kr335 (s), därfrågan om en nationell kulturfond för bl.a. kulturturismaktualiserats.Inom utskottet har i detta sammanhang aktualiserats fråganom Statens kulturråds framtida verksamhet. I likhet med vadkulturministern anför i budgetpropositionen (bil. 12 s. 39)anser utskottet att det är naturligt att även Kulturrådetsframtida roll och arbete analyseras av denkulturpolitiska utredningen. Utskottet vill också hänvisa tilldet uppdrag som ankommer på . Denna skall bl.a.granska uppgifter på museiområdet.Utskottet tar härefter upp till behandling frågor som avserdet avsnitt i direktiven till Kulturpolitiska utredningen somrubriceras Den internationaliserade kulturen. Avsnittet harföljande lydelse.Förändringar i vår omvärld som t.ex. demokratins framväxt iCentral- och , liksom den politiska integrationen avEuropas stater påverkar oss. Kulturen kommer på ett naturligtsätt i fokus när det finns ett uttalat behov av att knytakontakter över nationsgränserna. Den kan därvid ofta spela enviktig roll i den internationella kontaktverksamheten. Störstbetydelse har den dock säkerligen långsiktigt som bärare av ettgemensamt arv.Förstärkning av Europaperspektivet -- men också den parallellaprocess som leder till en ökad nordisk samverkan -- innebäringet principiellt nytt för kulturområdet. Dess olikaverksamheter har alltid behövt hålla de internationellakanalerna öppna för att få nya impulser och för att kunnautvecklas. Särskilt medieutvecklingen har inneburit att alltfler kulturskapare har kommit att också verka i eninternationell miljö.Ändå talar mycket för att det internationella perspektivet påkulturområdet successivt ytterligare kommer att förstärkas.Svenska kulturskapare och kulturverksamheter kommer att i ökadutsträckning finnas på en internationell marknad, antingen deväljer att verka inom eller utomlands.Därför är det angeläget att utredningen analyserar vilka nyakrav som internationaliseringen kan komma att ställa påkulturpolitiken. I detta sammanhang bör särskilt beaktas deförutsättningar som följer av att är ett litetspråkområde med ett geografiskt randläge i Europa.Genom innehållet i direktiven är enligt utskottets meningyrkande 20 i motion Kr335 (s) tillgodosett. I yrkandet föreslåsatt Kulturpolitiska utredningen skall behandla resultatet avarbetet med att analysera konsekvenserna av ett eventuelltmedlemskap i bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd.Då det gäller utredningsuppdraget vill utskottet tilläggaföljande.I enlighet med ett underhandsuppdrag från Kulturdepartementethar , och Riksarkivetmedverkat i ett arbete med syfte att inom vardera myndighetensansvarsområde belysa konsekvenserna av ett svenskt medlemskap iEG. Myndigheternas redovisningar -- jämte en analys avmedieområdet som görs inom departementet -- kommer att utgöraunderlag för en sammanfattande informationsskrift somdepartementet räknar med att publicera i slutet av maj månad.Det material som tagits fram belyser konsekvenserna förutformningen av svensk kulturpolitik vid en anpassning till och konsekvenserna för "kulturmarknadens" villkor vadgäller bl.a. ökad rörlighet m.m. Materialet är avsett att utgöraunderlag till den kulturpolitiska utredningens arbete i vadavser den internationaliserade kulturen.Enligt kulturutskottets mening är utredningarbetet i häraktuellt avseende av stor betydelse. I enlighet med vad somanges i utredningsdirektiven är det angeläget att det sker enanalys av vilka nya krav som internationaliseringen kan kommaatt ställa på kulturpolitiken. I första hand måsteEuropaperspektivet på kulturområdet förstärkas. Detkartläggningsarbete som i enlighet med det ovan anförda tagitsfram på EG-området bör kunna utgöra en grund för en central delav utredningsarbetet.I vad avser formerna för utredningsarbetet i här aktuelltavseende gör utskottet följande bedömning.Genom att den av utskottet förordade kulturpolitiskautredningen tillsatts först närmare efter riksdagensbeslut i frågan finns risk för att utredningen, om den inteavlastas en del av sina uppgifter, inte förmår utföra sittuppdrag inom den av regeringen utsatta tiden. Utskottet förordardärför att utredningsuppdraget beträffande deninternationaliserade kulturen överförs till en särskildutredning med parlamentarisk sammansättning. I frågor omkulturturism bör ett nära samarbete mellan kulturpolitiskautredningen och utredningen om den internationaliserade kulturenäga rum.Utskottet anser att utredningen om den internationaliseradekulturen bör redovisa resultatet av sitt arbete före utgången avmars 1994.Vad utskottet sålunda anfört om en parlamentarisk utredning omden internationaliserade kulturen bör som sin meningge regeringen till känna.I enlighet med vad som i det föregående ovan antyttsföreslås i motion Kr242 (s) att kulturlivet i alla dessyttringar skall införlivas i begreppet infrastruktur(yrkande 1). Motionärerna anför bl.a. att när vi använderbegreppet infrastruktur menar vi ofta sådana ting som på ettuppenbart sätt är en förutsättning för att näringsliv, serviceoch gemensam sektor skall kunna fungera på ett bra sätt.Kommunikationer, utbildning och en rationell och effektivadministration förknippas med begreppet infrastruktur, anför de,men däremot inte ett fungerande kulturliv. Även i den ovanbehandlade motionen Kr316 (c) och i motion Kr335 (s) förs eninfrastrukturdiskussion.Som utskottet kommit attdiskutera, är det uppenbart att kulturen hitintills i alltförliten utsträckning uppmärksammats som en viktig faktor för bl.a.regional utveckling. Utskottet hänvisar i första hand till sindiskussion om behovet av regionala kulturcentrum(bet. 1991/92:KrU18 s. 10--11). I direktiven för anges att som en utgångspunkt för behovet av flerkulturcentrum anknutit till frågan om kulturensbetydelse för växtkraft och dynamik nationellt och regionalt.Utskottet har inte något att erinra mot vad motionärerna anförav innehåll att kulturlivet måste betraktas som en viktiginfrastrukturfaktor. Utskottet utgår från att denna frågakommer att övervägas av den kulturpolitiska utredningen.Motionsyrkandet (yrkande 1 i motion Kr242) bör därför inteföranleda någon åtgärd.I samma motion, Kr242 (s), framställs ett närliggandeyrkande, som har en mera konkret inriktning (yrkande 2).Motionärerna framhåller vikten av en utveckling av kulturliveti med utgångspunkt i kulturens betydelse för denregionala utvecklingen. Motionärerna anser bl.a. att kulturenbehöver ges ökad vikt i länsstyrelsernas regionalpolitiskaplanering och att det för del är betydelsefullt attkulturområdet redan från början finns med i den gemensammaövergripande regionplaneringen.Utskottet vill hänvisa till den ovan angivna diskussionen omkulturpolitiska centrum. I direktiven till hänvisas till att kulturutskottet anknutit till dennu pågående parlamentariska beredningen (C 1992:06) om denoffentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regionalnivå (dir. 1992:86). Utskottet vill i sammanhanget erinra om attregeringen gett den nämnda beredningen,Regionberedningen, i uppdrag att med förtur behandlaVästsverigefrågan.Vidare vill utskottet med hänsyn till innehållet imotionskravet framhålla att möjligheterna att stärka kulturen idet regionalpolitiska arbetet självfallet måste tas till vara.Detta kan ske på olika sätt. I den mån medvetenheten omkulturens betydelse för en regions utveckling ökas hosledamöterna i länsstyrelsernas lekmannastyrelser ökasnaturligtvis i motsvarande mån möjligheterna till ökadekulturinsatser vid planering och vid fördelning avregionalpolitiska medel. vill utskottet, då det gällersistnämnda fråga, framhålla att utskottet är medvetet om att deresurser av här aktuellt slag som står till vissa länsstyrelsersförfogande är så begränsade att utrymmet för kulturinsatser ärrelativt små.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr242 yrkande2.Enligt motion Kr313 (v) skall samhället -- stat,landsting och kommun avses -- ta ansvaret för ett brettkulturliv. Motionärerna anknyter till den publiceradestudien (Ds 1991:22) Kulturen som lokaliseringsfaktor. Studienavser satsningar som görs på kultur i . I studien försfram tolv teser, däribland tesen att kulturen är ekonomisktlönsam. Motionärerna menar att det politiska intresset förkultur "som inte lönar sig" har minskat i takt med att dekommersiella möjligheterna överbetonats.Utskottet behandlade en motion som gav utskottetanledning att beröra innehållet i den ovan angivna studien.Utskottet ansåg att frågan om offentliga kultursatsningar även ifortsättningen måste betraktas främst utifrån andra värderingarän rent ekonomiska. Utskottet -- som också hänvisar till vadutskottet i övrigt anförde i sammanhanget (se bet. 1991/92:KrU18s. 12) -- anser att motionen i här aktuell del inte erfordrarnågon åtgärd (yrkande 2).Motionärerna bakom motion Kr312 (nyd) vill att i detekonomiska läge som råder inga nysatsningar bör ske inomkulturområdet på bekostnad av kulturens basverksamheter(yrkande 1).Utskottet vill framhålla att det visserligen generellt sett ärviktigt att skydda den nuvarande basverksamheten inomkulturinstitutionerna men att kulturpolitiken inte får ges ettinnehåll som innebär att experiment och förnyelse påkulturområdet förhindras -- detta leder till stagnation.Eftersom stor återhållsamhet vid budgetprövningen måste iakttasi den nuvarande budgetsituationen kan omprioriteringar behövagöras genom att resurser för experiment och förnyelse tas frånde nuvarande institutionernas basresurser -- liksom för attskapa basresurser till nyskapade institutioner. Meraövergripande överväganden av detta slag får göras av de nyligentillsatta utredningarna. Då det gäller medelsanvisning för nästabudgetår får en prövning ske i samband med prövningen avregeringens förslag till medelsanvisning under de olika anslageni budgetpropositionen.I enlighet med det anförda avstyrks motion Kr312 yrkande 1.I motion A810 (s) framförs vissa synpunkter omkulturverksamhet för kvinnor i skogslänen (yrkande 18).Motionärerna framhåller bl.a. betydelsen av resurser tillRiksteatern, till studieförbunden och till samlingslokaler.Utskottet vill erinra om att utskottet i sitt yttrande tillarbetsmarknadsutskottet över dåvarande regeringensförslag om regionalpolitik för 90-talet framhöll att det ärangeläget att satsningarna inom kulturområdet för att stärkaregionalutveckling och regional identitet förstärks (yttr.1989/90:KrU7y). Utskottet delade också den uppfattning som komtill uttryck i propositionen om att en medveten satsning påkulturområdet kan ha särskild betydelse för kvinnorna som i höggrad engagerar sig i kulturlivet.I detta sammanhang vill utskottet -- i linje med vad somanfördes i det angivna yttrandet -- framhålla att länsanslagen ivart fall i skogslänen torde vara av den storleksordningen attutrymme finns för att ge stöd åt kulturinsatser som har särskildbetydelse för kvinnorna. Med hänvisning till det anförda, och dåde särskilda stödfrågor som motionärerna tar upp i motionenbehandlas i särskilda betänkanden av bl.a. kulturutskottet, börmotionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd.MuseifrågorSom utskottet redovisat i det inledande avsnittet har ensärskild utredare, , tillkallats med uppgift attse över museiväsendets struktur och samverkansformer bl.a. isyfte att skapa bättre förutsättningar för en effektivareanvändning av de totalt tillgängliga resurserna på museiområdet.Utredaren bör, vad gäller stödet till regionala museer, stå tillden kulturpolitiska utredningens förfogande vid behandlingen avdessa frågor. Utredaren bör redovisa resultatet av sitt arbeteföre utgången av mars 1994.I motion Kr335 (s) yrkas att utredningen ommuseifrågorna skall göras av en parlamentarisk kommitté(yrkande 16). De anser att utredningens förslag skall förasvidare till en slutlig sammanvägning i den kulturpolitiskautredningen.Utskottet delar motionärernas uppfattning attutredningsarbetet på museiområdet bör ske i en parlamentarisktsammansatt kommitté. En sådan kommitté torde ha bättremöjligheter än en särskild utredningsman att genom samarbete medden kulturpolitiska utredningen få till stånd en samordning avutredningsförslagen. Utskottet tillstyrker såledesmotionsyrkandet.Under den allmänna motionstiden framställdes också en radandra motionskrav på museiområdet. Yrkanden som avser eller harnära anknytning till statsbudgeten för /94behandlas i utskottets betänkande KrU24 Museer ochutställningar. De övergripande yrkandena behandlas i dettaavsnitt. Som framgår av den följande framställningen harönskemålen i motionerna i en rad avseenden beaktats vidutformningen av utredningsdirektiven, dock främst på ettprincipiellt plan -- de enskilda museernas ställning behandlasmed något undantag inte i direktiven.Ett i motion Kr335 (s) framställt krav om övervägandenrörande samverkansmuseer -- har lagt framförslag om stöd till sådana i sin anslagsframställning -- hartillgodosetts i direktiven för . Enligtdirektiven skall förslag granskas i samband medgenomgången av det regionala museistödet. Förslaget innebär enfördelning av statligt kulturstöd till nya regionala ellerlokala museer och påverkar därför den totala insatsen på denregionala nivån. Motionsyrkandet i aktuell del påkallar ienlighet med det anförda inte någon åtgärd (yrkande17 delvis).Riksdagen bör enligt motion Kr242 (s) uttala attmuseiinstitutioner även utanför -- regionala ochlokala museer -- skall kunna få ett nationellt ansvar förvissa avgränsade områden (yrkande 6).Likartade yrkanden framställs i motioner, som behandlas i detföljande. Yrkandena i dessa motioner är dock i formellt avseendeinte av principiell art utan är inriktade på särskilda museer. Inågra fall förordas i dessa att visst museum skall verka såsomstatligt ansvarsmuseum eller exempelvis ha ett samordningsansvarpå visst insamlingsområde. I andra åter synes kraven främst hatill syfte att särskilt statligt stöd skall utgå för attmöjliggöra tillkomsten av visst specialmuseum. Såvitt kanutläsas av motionerna har inte någon av de aktuella motionernatill syfte att staten skall bli huvudman för ytterligare museer.Utskottet behandlar här i formellt avseende motion Kr242 iaktuell del. Utskottets överväganden har dock betydelse förbedömningen även av de motioner, som tas upp i det följande.Utskottet har i föregående huvudavsnitt med anledning av ettsocialdemokratiskt yrkande funnit att överväganden rörandefrågan om att kunna ge nationella uppdrag till institutionernaute i landet får anses ligga inom ramen för den kulturpolitiskautredningens uppdrag. Eftersom varken arbetet inom dennautredning eller arbetet inom bör föregripasleder detta till slutsatsen att inte nu bör göra någotprincipiellt uttalande av det slag som förordas i motion Kr242.Yrkandet avstyrks därför (yrkande 6). Det finns dock skäl atttillägga följande.Ett av skälen till att kulturutskottet lade fram sitt förslagom tillsättandet av Kulturpolitiska utredningen var attutskottet fann det angeläget med en fortsatt diskussion om hurman bäst skulle ta till vara och utveckla de mycket storakulturella resurser -- materiella och immateriella -- som finnsäven på andra håll i landet än i . Den kulturellaväxtkraft som finns i landet måste tas till vara, anfördeutskottet vidare bl.a. (bet. 1991/92:KrU18 s. 11).De överväganden som utskottet i andra sammanhang gjort, främstunder slutet av och därefter, fårnaturligtvis betydelse för övervägandena inom den nämndautredningen likaväl som inom , bl.a. då detgäller synen på betydelsen av museiverksamheten i olika delar avlandet. Detta gäller självfallet inte minst sådan verksamhet somfinns eller som kan komma att bli uppbyggd i kulturella centrum.Den kulturpolitiska utredningen skall göra överväganden omönskvärdheten av att bygga upp sådana centrum. Det sagda innebärsjälvfallet inte att utskottets tidigare överväganden får hindraen omprövning av exempelvis museistrukturen.Röhsska museet i är ett kommunalt museum förkonsthantverk och design. Museet har tilkommit genomtestamentariska förordnanden till . Museet ingår iGöteborgs museer, som erhåller statsbidrag i form av grundbidragför utställningsverksamheten via anslaget Bidrag till regionalamuseer. I de här aktuella motionerna -- Kr206 (m), Kr242 (s)yrkande 7, Kr260 (fp), Kr289 (s) och Kr292 (c) -- beskrivsrelativt utförligt museets verksamhet, och museets storabetydelse inte bara för regionen utan för landet i dess helhetunderstryks. Som delvis framgår av den föregåendeframställningen kan motionerna sammanfattningsvis sägas ha tillsyfte att den resurs som utgör bättre än vad somhitintills varit fallet skall tas till vara på det nationellaplanet.Utskottet har tidigare behandlat motionskrav rörande Röhsskamuseet (se senast bet. 1991/92:KrU1 och 18). Med hänvisning tillvad utskottet anfört i det föregående om arbetet och inom påkallar motionerna enligtutskottets mening inte någon åtgärd. De avstyrkssåledes.Även i tillhör Göteborgsmuseer och erhåller statsbidrag via grundbidragssystemet.Utskottet har vid en rad tillfällen, senast under budgetåret1991/92 (bet. 1991/92:KrU1 och 18), behandlat motionsyrkandenrörande museets ställning. Utskottet harkonstaterat att de samlingarna i ochGöteborg kompletterar varandra och understrukit vikten av ettnära samarbete mellan de museerna i dessa städer. Imotion Kr337 (fp) vill motionärerna att de båda etnografiskamuseerna skall ha ett gemensamt samordningsansvar inomverksamhetsområdet (yrkande 1).Utskottet avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till vadsom anförts i det föregående.Frågan om tillskapandet av ett nationellt glasmuseum iVäxjö tas upp i två motioner, nämligen motionerna Kr261 (fp,m, c, kds) och Kr300 (s). Det framgår av motionsmotiveringarnaatt syftet är att ett sådant museum skulle samverka med Statenskonstmuseer. I en av motionerna erinras om att kulturutskottetgett uttryck för en mycket positiv syn på (sebet. 1988/89:KrU1 s. 15). I motion Kr262 (c) förordas att ettglasmuseum skall inrättas i kommun.Växjö glasmuseum utgör nu en del av i , . Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat frågor om , såväl då det gällerinvesteringsmedel som museets formella ställning (se utöver detovan angivna bet. 1989/90:KrU4). Även frågan om ettglasmuseum i har behandlats tidigare av (se bet.1990/91:KrU1).Utskottet har inhämtat att verkar för attVäxjö glasmuseum skall få nya lokaler i . I enlighet meddet synsätt på värdet av museets verksamhet utskottet tidigaregett uttryck för vill utskottet understryka vikten av att museetfår nya lokaler. Då det gäller frågan om museets formella statusanser utskottet att museiutredningens arbete inte börföregripas. Motionsyrkandena rörande påkallarinte någon åtgärd. Även motionen om ett glasmuseum iNybro avstyrks.I tre motioner, Kr257 (fp) yrkande 1, Kr258 (s) yrkande 1,Kr333 (m) yrkande 1 och Kr335 (s) yrkande 17 delvis, framställsyrkanden av innehåll att frågan om en sammanslagning avNordiska museet och skall utredas avMuseiutredningen.Enligt utskottets mening ligger den av motionärerna upptagnafrågan helt inom ramen för uppdraget till Museiutredningen.Motionsyrkandena påkallar därför inte någon åtgärd.Liksom (se bet. 1991/92:KrU18 s. 15) framställsett yrkande som har till syfte att konsthallen iMalmö skall kunna fortleva. I motion Kr272 (fp) erinras omKulturrådets förslag om att vissa museer skulle utses tillsamverkansmuseer och att skulle bli ett sådant museumoch därigenom få statsbidrag. Motionärerna vill att Kulturrådetsförslag i fråga om bör genomföras i avvaktan påresultatet av arbete.Utskottet är inte berett att föregripa utredningsarbetet ochkan därför inte förorda att en viss institution redan nu utsestill samverkansmuseum med statligt bidrag. Utskottet, sominhämtat närmare information om nuvarande situation,anser att det i första hand får ankomma på att inomramen för de medel som ställs till förfogande för myndighetenpröva möjligheterna att även för /94 ge visstdriftbidrag till . Motionsyrkandet avstyrks således(yrkande 6).En gemensam länsmuseiorganisation för hela börskapas, anser motionärerna bakom motion Kr265 (m).Utskottet vill framhålla att den regionala museiorganisationeni första hand är en förhandlingsfråga för berörda huvudmän. Detkan likväl finnas anledning för att ta upp ävenfrågor av det slag som motionsförslaget är ett exempel på,eftersom den särskilda utredaren bl.a. skall granska roll- ochansvarsfördelningen inom hela museisektorn, utvärdera samspeletinom och mellan sektorns olika nivåer samt belysa eventuelltförekommande kompetenskonflikter.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet.Slutligen behandlas i detta avsnitt yrkande 6 i motion Kr312(nyd). Motionärerna vill att det skall göras en analys averforderliga arbetsinsatser vid centralmuseerna för vård,konservering och bearbetning av samlingar samt dokumentation av1900-talets liv och arbete. Analysen bör ligga till grund förkommande medelstilldelning.Enligt utskottets mening ligger frågor av det slag som tas uppi motionen inom ramen för uppdrag. Dettagäller inte minst den del av analysen som skulle avsel900-talsdokumentationen. analysera det samlade behovet av museiverksamhet inomområdena föremålsinsamling, vård och dokumentation av samlingar,kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning samt extern service.Med utgångspunkt i analysen bör utredaren föra ettförutsättningslöst resonemang om vilka institutioner som börfinnas samt hur de bör dimensioneras, struktureras, lokaliserasoch samverka inbördes. Då det gäller frågan om framtagandet avbeslutsunderlag i ett kortare perspektiv ankommer det i förstahand på att ta erforderliga initiativ föratt få fram beslutsunderlag till budgetpropositionen. I enlighetmed det anförda påkallar motionsyrkandet inte någon riksdagensåtgärd. Detta avstyrks därför.TeaterfrågorI det inledande avsnittet har utskottet redovisat att ensärskild utredare tillkallats med uppgift att göra en översyn avRiksteaterns betydelse för teaterlivet och ansvarsfördelningenmellan och länsteatrarna ().Utredaren bör samråda med kommittén om kulturpolitikensinriktning. Han bör då det gäller stödet till regionala ochlokala teater- och dansinstitutioner stå till disposition vid behandlingen av dessa frågor.Utredaren bör redovisa sitt arbete före utgången av mars 1994.I motion Kr335 (s) yrkas att utredningen omteaterfrågorna skall göras av en parlamentarisk kommitté(yrkande 18).Utskottet delar motionärernas uppfattning attutredningsarbetet på teaterområdet bör ske i en parlamentarisktsammansatt kommitté. En sådan kommitté torde ha bättre möjlighetän en särskild utredningsman att genom samarbete med denkulturpolitiska utredningen få till stånd en samordning avutredningsförslagen. Utskottet tillstyrker såledesmotionsyrkandet.Enligt samma motion, Kr335 (s), bör Teaterutredningensförslag föras vidare till den kulturpolitiska utredningen såatt det inom denna kan ske en sammanvägning av slutsatserna(yrkande 19 delvis).Som ovan angetts bör redovisa resultatet avsitt arbete före utgången av medan slutligt bör redovisa sitt uppdrag senast i december1994. Det bör således bli möjligt att tidsmässigt tillgodosemotionärernas önskemål. Utskottet utgår från att så sker.Motionsyrkandet påkallar därför inte någon åtgärd(yrkande 19 delvis).I motion Kr335 (s) yrkas också att de fria gruppernasroll skall prövas av och att barn- ochungdomsteatern särskilt skall beaktas (yrkande 19 delvis). Imotion Kr336 (s) framställs närliggande krav. En översyn börgöras av det offentliga stödet till fria grupper (yrkande11). bör beakta barn- och ungdomsteaternsbehov (yrkande 12).De fria grupperna bedriver en omfattande turnéverksamhet medfrämst barn- och ungdomsteater. Mot denna bakgrund tordeTeaterutredningen vid utförandet av sitt uppdrag inte kunnaundgå att närmare ta upp till behandling de fria gruppernas rollför teaterlivet i landet. Till detta kommer att har i uppdrag att redovisa förslag om lämpliga vägarför att stärka kulturens ställning bland barn och ungdom.