bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Någraytterligare åtgärder är inte påkallade inomkommunikationsområdet, anför trafikutskottet.Inte heller arbetsmarknadsutskottet anser att det finns skälatt nu tillstyrka ytterligare medel för detta ändamål.Motionsyrkandena bör därför avslås.Sammanfattning beträffande medelsanvisning på beslut (1992/93:AU11, AU19, rskr.258) anvisades för /94 ett reservationsanslag på28448611000 kr till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.I kompletteringspropositionen uppges att kostnaderna förutbudsstimulerande åtgärder beräknas uppgå till 22303,6miljoner kronor och kostnaderna för de efterfrågepåverkandeåtgärderna till . Sammantaget beräknassålunda för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för nästa budgetår. Därutöver har , somför budgetåret beräknats för bidrag till komvux,gymnasieutbildning och utbildning vid folkhögskolor och somingick i det reservationsanslag som anvisades genom riksdagensbeslut , överförts till Utbildningsdepartementetoch förs i kompletteringspropositionen upp underUtbildningsdepartementets huvudtitel.I propositionen föreslås -- med ändring av riksdagensbeslut (1992/93:AU19, rskr. 258) och regeringens förslag iproposition 1992/93:194 -- att anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder bestäms till 28 389 655 000 kr.Socialdemokraterna föreslår sammanfattningsvis att -- utöver vad regeringen föreslagit -- tillförsanslaget i enlighet med vad som föreslagits i motion Fi120(yrkande 2).Vänsterpartiet föreslår i motion Fi117 (yrkandena 3, 5, 7,11, 13, 18 och 24) att sammanlagt --utöver vad regeringen föreslagit -- skall tillföras anslaget.Utskottet har i den föregående framställningen ställt sigbakom Socialdemokraternas förslag beträffande ungdomspraktik ochsärskilt rekryteringsstöd för ungdomar och akademiker ochmedelsberäkningen härför. I övrigt har utskottet tillstyrktregeringens förslag om medelstilldelning till de föreslagnaåtgärderna. På grund härav bör anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder räknas upp med 1 141 miljonerkronor i förhållande till vad regeringen föreslagit och uppförasmed 29 530 655 000 kr.Av detta följer att utskottet avstyrker anslagsförslagen imotionerna Fi117 samt Fi120 i övriga delar.Den i proposition 194 föreslagna minskningen av B2-anslagetmed -- varöver utskottet uttalat sig iyttrande 1992/93:AU6y -- är med regeringens nu framlagda förslagi kompletteringspropositionen inte längre aktuell. Förslaget iproposition 194 bör därför av formella skäl avslås av riksdagen.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeFinansieringen av utbildningsbidrag vid yrkesinriktadrehabiliteringPropositionenDessa utbildningsbidrag har finansierats från ettsärskilt anslag, Yrkesinriktad rehabilitering:Utbildningsbidrag. har för /94 anvisatett belopp på (bet. 1992/93:AU12, hemställanmom. 11, rskr. 203).Regeringen föreslår att upphäver detta beslut ochöverför medlen till förevarande anslag till Särskilda åtgärderför arbetshandikappade, vilket innebär att bör ändrasitt beslut om medelsanvisning under detta senare anslag (bet.1992/93:AU12, hemst. mom. 19, rskr. 203).Den ram om högst för yrkesinriktadrehabilitering som förutsatts för nästa budgetår skall intelängre gälla, utan arbetsmarknadsmyndigheterna skall självakunna bestämma om lämplig volym för verksamheten inom ramen förtillgängliga medel.Utskottets övervägandenVad regeringen har föreslagit om ändrad medelsanvisning kanutskottet tillstyrka.Ändrade statsbidragsgrunder för anställning med lönebidrag ochför skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, m.m.Gällande reglerLönebidragen lämnas numera med en procentandel avarbetsgivarens totala lönekostnader för den anställdearbetshandikappade som fastställs i varje enskilt fall. Vidoffentligt skyddat arbete gäller en högsta procentandel, ,av den totala lönekostnaden.PropositionenRegeringen föreslår att den försöksverksamhet för budgetåren1993/94 och 1994/95 med krontalsbestämda bidrag som förordatsför beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser även skall omfatta lönebidragen och bidragentill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Samma principerskall gälla med det givna undantaget i fråga om lönebidragen attde inte skall beräknas med utgångspunkt i fasta procentsatsersom vid beredskapsarbeten m.m. utan med hänsyn till denhandikappades arbetsförmåga och till graden avfunktionsnedsättning.En annan skillnad är att i bidragsunderlaget skall få inräknasinte bara lagstadgade utan även avtalade avgifter, dvs. avgifterför arbetsmarknadsförsäkringar eller motsvarande försäkringar.Såsom redovisats tidigare är det inte meningen att kostnader föravtalsförsäkringar skall räknas in i bidragsunderlaget förberedskapsarbeten m.m.I övrigt hänvisas till redovisningen för de ändradebidragsgrunder regeringen föreslagit i det föregående avsnittetom beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser.Försöken med de ändrade bidragsreglerna är avsedda att börjaden 1juli l993. De bidragsbeslut, som då kommer att varagällande, förutsätts bli successivt omprövade avarbetsmarknadsmyndigheterna , så attbidragen för de arbetstagare det här gäller skall vara utformadeenligt de nya reglerna senast från den 1januari 1994.Slutligen föreslår regeringen att högst avmedlen under anslaget till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade skall få användas för s.k. otraditionellainsatser för att den vägen skapa sysselsättning åt handikappade.Utskottets övervägandenRegeringens förslag om en tidsbegränsad anpassning av reglernaför lönebidrag till de nya principer för krontalsbestämda bidragsom skall gälla för bidrag till beredskapsarbeten m.m.tillstyrks av utskottet, som också godtar vad som anförts ipropositionen om medel till s.k. otraditionella insatser förarbetshandikappade.LokaliseringslånLokaliseringslånen återinfördes fr.o.m. innevarande budgetårsom form för regionalpolitiskt företagsstöd. Stödformenbekostas, förutom av räntor och avbetalningar på tidigarebeviljade lån, av medelsbehållningen på det senast /90 anvisade reservationsanslagetLokaliseringslån.Med de regler som gäller för reservationsanslag upphörregeringens rätt att disponera över reservationsmedlen medutgången av innevarande budgetår. För att förlänga regeringensdispositionsrätt föreslås i propositionen att förnästa budgetår anvisar ett nytt reservationsanslag tillLokaliseringslån. Anslaget behöver föras upp med endast ettformellt belopp på 1000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet lämnar regeringsförslaget utan erinran.Finansieringen av arbetslöshetsersättningenPropositionenKostnaderna för statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringenbestäms huvudsakligen av nivån på arbetslösheten blandarbetslöshetskassornas medlemmar och av storleken på dengenomsnittligt utbetalade dagpenningen. I propositionen görsbedömningen att arbetslösheten bland medlemmarna kommer attmotsvara per medlem under nästa budgetår. Med engenomsnittligt utbetalad dagpenning om samt ca 3,6miljoner medlemmar beräknas kostnaderna för statsbidragen förnästa budgetår till efter avdrag förfinansieringsavgifter.Statsbidragen finansieras inte med anslagsmedel utan med delsen socialavgift, benämnd arbetsmarknadsavgift, dels en avgiftfrån arbetslöshetskassorna, benämnd finansieringsavgift(egenavgift). Dessa avgifter samlas på ett konto hosRiksgäldskontoret, vanligtvis kallat Arbetsmarknadsfonden.Från fonden utbetalas kostnaderna för bidragen tillförsäkringen men också kostnaderna för kontantarbetsmarknadsstöd, vissa utbildningsbidrag ochpermitteringslöneersättningar.Antalet stöddagar med KAS under nästa budgetår beräknas till11,och det genomsnittligt utbetaladestödbeloppet till . Den totala kostnaden för KAS blirdärigenom . Kostnaderna för statsbidragentill permitteringslöneersättning beräknas till 300 miljonerkronor.Tillsammans med kostnaden för utbildningsbidragen uppskattasde kostnader som skall finansieras ur Arbetsmarknadsfonden vidsidan av arbetslöshetsersättningarna till 12,9 miljarder kronor.Det innebär att de sammanlagda utgifterna för fonden nästa årblir . Mot detta skall ställas inkomsterunder nästa budgetår på ca 9,5 miljarder kronor.Underskottet för innevarande budgetår uppgår enligtpropositionen till ca . Med denna beräkningkommer Arbetsmarknadsfonden att uppvisa ett underskott på ca50,vid utgången av /94. Tilldetta kommer räntekostnader på ca 2,5 miljarder kronor.Vid beräkningarna har hänsyn tagits till att karensdagarinförs och att ersättningsnivåerna sänks i enlighet med vad somredovisats i betänkande AU20.I propositionen föreslås att Arbetsmarknadsfonden tillförsytterligare medel. Den kredit om högst somRiksförsäkringsverket disponerar föreslås ökadtill högst för nästa budgetår.MotionernaSocialdemokraterna slår i motionerna Fi92 (yrkandena 12, 15,26 och 27) och Fi120 fast vissa grundläggande principer förarbetslöshetsförsäkringen och dess finansiering. Både de aktivaåtgärderna och kontantstöden kan ses som en konsekvens avförhållandena i produktionen. Därför bör produktionen i alltväsentligt bära kostnaderna för såväl försäkringen somåtgärderna, anser Socialdemokraterna. Det skall ske genom uttagav arbetsgivaravgifter, som förs till Arbetsmarknadsfonden.Framöver skall således även de aktiva åtgärderna finansieras urfonden. Förslag om detta kommer enligt motionen att läggas framsenare.Socialdemokraterna vill förstärka Arbetsmarknadsfonden med dearbetsgivaravgifter som finansierat sjukförsäkringen.Det utrymme som frigörs genom höjning av egenavgiften isjukförsäkringen bör utnyttjas för en sänkning avarbetsgivaravgiften för sjukförsäkringen med 1,03 procentenheteroch en motvarande höjning av arbetsmarknadsavgiften frånkommande årsskifte. Socialdemokraterna vill därutövertillfälligt förstärka fonden genom en höjning av skatten påinkomster över den s.k. brytpunkten, vilket beräknas ökastatsinkomsterna med . Ytterligare höjning avegenavgifterna i arbetslöshetsförsäkringen avvisas.Vänsterpartiet anser i motion Fi117 (yrkande 29) att derassamlade förslag till åtgärder väsentligt skulle minskautbetalningarna från fonden. Även om så sker behövs enförstärkning av fonden. Detta skall ske genom att 1 procentenhetav den i annat sammanhang föreslagna höjningen avarbetsgivaravgiften avsätts som höjd arbetsmarknadsavgift.Utskottets övervägandenSom arbetsmarknadsutskottet anfört redan i samband medbehandlingen av årets budgetproposition (AU11) råder det ingettvivel om att man på något sätt måste komma till rätta medunderfinansieringen av de kontanta understöden ochutbildningsbidragen. Systemet har inte en uppbyggnad som äravpassad för den nuvarande nivån på arbetslösheten och denutveckling som kan förutses under den närmaste tiden.Underskottet i Arbetsmarknadsfonden, som kan väntas öka ändåsnabbare under nästa budgetår, visar enligt utskottet medtydlighet att en rimligare balans måste åstadkommas mellaninkomster och utgifter för arbetslöshetsförsäkringen.Frågan om ändrad beräkningsgrund för att fastställaersättningsbeloppen för dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringenoch KAS, liksom sänkning av ersättningsnivån och införande avkarensdagar, behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkandeAU20. Genom dessa förslag beräknas en besparing för staten på ca5 miljarder kronor.Hela frågan om arbetslöshetsförsäkringen, dess utformning ochfinansiering, liksom om finansieringen av de kontantaunderstöden och det växande underskottet i Arbetsmarknadsfondeningår i uppdraget för den pågående utredningen om enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring (A1992:03), som väntaslägga fram sina förslag . Enligt utskottets mening bördetta utredningsarbete och den efterföljande beredningen inomregeringskansliet avvaktas. Det saknas därför anledning att nugöra något uttalande med anledning av de yrkanden som framställsav Socialdemokraterna (yrkandena 12, 15, 26 och 27) ochVänsterpartiet (Fi117 (yrkande 29). Dessa bör därför avstyrkasenligt utskottets mening.Av den redovisning som lämnas i propositionen framgår attintäkterna till fonden under nästa budgetår inte kommer atträcka till för att täcka kostnaderna för kontantstöden, bidragentill permitteringslöneersättningarna och de utbildningsbidragsom finansieras ur fonden. Utskottet ställer sig bakom förslagetatt höja den kredit som får disponeras i tillhögst . Propositionen bör således bifallas idenna del.Finansiering av den statliga lönegarantinEn arbetstagare som blir utan lön på grund av attarbetsgivaren har försatts i konkurs kan i vissa fall fåersättning enligt lönegarantilagen. Ersättningarna betalas frånLönegarantifonden.På grund av det stora antalet konkurser under de gångna årenhar utbetalningarna från fonden ökat kraftigt. I propositionengörs bedömningen att antalet konkurser kommer att ligga kvar påen hög nivå under nästa budgetår. Kostnaden för den statligalönegarantin beräknas därför uppgå till ca 4,7 miljarder kronorunder /94, mot vilket skall ställas beräknadeinkomster på . Kostnaderna kommer därmed attöverstiga intäkterna med , till vilket skallläggas ett underskott för innevarande budgetår som beräknas till3 miljarder kronor.Enligt propositionen är det därför nödvändigt att /94 förstärka Lönegarantifonden. Den rörligakredit som Kammarkollegiet disponerar för lönegarantikostnaderuppgår till . I propositionenföreslås den höjd till högst under nästabudgetår.I motion Fi93 (yrkande 5) föreslår Ny demokrati att denmaximala statliga lönegarantin bestäms till 50 000 kronor.Skälet härför är att det enligt motionärerna förekommer missbrukoch att lönegarantin snedvrider konkurrensen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att den nya lönegarantilagen, som träddei kraft , innebär att det maximalagarantibeloppet för varje arbetstagare sänktes från drygt400000 kr till ett fast belopp om . Därefter har enutredning tillsatts med uppgift att (dir. 1992:103) se övervissa delar av lönegarantisystemet. Syftet är att åstadkommasådana regeländringar som, utan att garantins sociala syfte gårförlorat, sammantaget begränsar utgifterna för garantin ocheffektiviserar granskningen av att garantin används på det sättden är avsedd för. Frågor som aktualiseras i Ny demokratismotion kan antas bli belysta i utredningen.Arbetsmarknadsutskottet anser att denna utredning bör avvaktas.Motionen bör därför avstyrkas i den nu berörda delen.Utskottet har ingen erinran mot det i propositionen framfördaförslaget om en höjning till högst av denrörliga krediten under nästa budgetår för utbetalningar avlönegarantimedel.Stockholm den 18 maj 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (m), (), MarianneAndersson (c), (), (), HaraldBergström (kds), (nyd)*, (),(), (), (), BeritAndnor (s) och (). *(nyd) har inte deltagit i besluten underrubrikerna Arbetsmarknadspolitikens inriktning och Vissafinansieringsfrågor (rekryteringsstöd för ungdomar) samtbesluten såvitt avser yrkandena i motion 1992/93:Fi93 (nyd)under rubrikerna , Ungdomspraktik, Bidragför att starta egen näringsverksamhet, Beredskapsarbeten,rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser(anställningsstöd), Insatser för flyktingar och invandrare,Arbetslivsutveckling och Finansiering av den statligalönegarantin.Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Kompletteringspropositionen, ArbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområdeLaila (nyd) anför:Ny demokratis motion, 1992/93:Fi93 med anledning avkompletteringspropositionen, skall i första hand ses som etthelhetsförslag, från vilket förutsättningslösa förhandlingarskall föras med intresserade partier och block. För att detskall bli möjligt att föra övergripande förhandlingar ifinansutskottet och fritt kunna diskutera avstår jag -- även omjag ställer mig bakom samtliga motionsyrkanden i motion Fi93såvitt nu är i fråga -- i detta sammanhang från att delta ibesluten i fråga om varje enskilt yrkande i motionen och avgersåledes inte heller någon avvikande mening med anledning avdessa yrkanden.2. Arbetsmarknadspolitikens inriktningElver (), (m), (), (), (), () och () anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med"Påfrestningarna på" och slutar med "i huvudsak tillgodosedd"bort ha följande lydelse:Påfrestningarna på arbetsmarknaden är mycket stora och kommerenligt prognoserna sannolikt att kulminera under nästa budgetår,även om det efter hand blir en vändning i den ekonomiskautvecklingen till följd av industrins ökade konkurrensförmåga.Arbetsmarknadspolitiken måste därför koncentreras på att sålångt som möjligt hejda en ytterligare skärpning av läget.Som utskottet inledningsvis redogjort för har trots betydandeinsatser i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder den öppnaarbetslösheten nått nivåer som väsentligt överstiger dem somuppmätts . Arbetslösheten uppgick iår till ca 329 000 personer eller av arbetskraften, enökning på i förhållande till motsvarande tidförra året.Förutom den öppna arbetslösheten finns omkring 210 000personer eller i olika konjunkturberoende åtgärder. Avdessa var knappt 100 000 ungdomar i åldern 18--, varav70000 hade en ungdomspraktikplats.Arbetslöshetssiffrorna har legat omkring dessa tal under defyra första månaderna 1993.Det är mot denna bakgrund man skall se förslagen ipropositionen och motionerna. Det allvarliga sysselsättningslägesom råder medför att arbetsmarknadspolitiken inte ensam kanklara krisen på arbetsmarknaden. Därtill krävs en rad insatserpå olika politikområden. Om detta råder enighet inom utskottet.Arbetslinjen skall gälla, och utgångspunkten måste vara att dearbetsmarknadspolitiska resurserna skall användas till de mestutsatta grupperna. Även om detta råder enighet.Den inriktning av politiken som utskottet förordade i sinabetänkanden AU11 och AU19 ligger i allt väsentligt fast.Vad motionärerna ifrågasätter är om tillräckliga resursersatsas på andra politikområden och om regeringen görtillräckliga ansträngningar för att upprätthållaarbetslinjen.Meningarna går isär när det gäller den ekonomiska politiken.Såväl Socialdemokraterna som kräver en omläggningav denna. Även när det gäller användningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna är meningarna delade.Regeringen vill på anförda skäl använda sig av administrativtenkla åtgärder medan Socialdemokraterna och ihuvudsak vill satsa på traditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Vad först angår frågan om tillräckliga resurser satsas påandra politikområden vill utskottet anföra följande.Förutom de beslut som redan har fattat, när detgäller exempelvis ROT-sektorn, innebär enligt utskottets meningde förslag som läggs fram på skilda politikområden ikompletteringspropositionen och i särskilda propositioner, t.ex.i propositionen om investeringar i trafikens infrastruktur,betydande sysselsättningseffekter.Vad härefter angår frågan om tillräckliga resurser satsas påatt upprätthålla arbetslinjen gör utskottet följande bedömning.Med hänsyn till det utomordentligt svåra läget visaromfattningen av de arbetsmarknadspolitiska resurser som satsasatt regeringen med stor kraft arbetar för det av alla omfattademålet att arbetslinjen skall gälla. De medel som regeringenställer till förfogande för arbetsmarknadspolitiska åtgärderbelöper sig på åtskilliga miljarder kronor. Enbart överB2-anslaget satsas . Till dettakommer medel för åtgärder som finansieras på annat sätt, t.ex.utbetalningar från Arbetsmarknadsfonden, medel för handikappadeoch vissa regionalpolitiska medel. Sammanlagt torde det röra sigom ca för arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadsutskottet delar uppfattningen att kampen motarbetslösheten måste stå i centrum för den ekonomiska politiken.När det gäller den ekonomiska politiken ansluter sig utskottettill regeringens bedömning att de ekonomiska problemen bara kanlösas genom åtgärder som stimulerar tillväxten och som ärförenliga med en långsiktigt god ekonomisk utveckling med högsysselsättning och låg inflation.Även om nu befinner sig i en svår ekonomisk kris finnsdet emellertid viktiga ljuspunkter som det finns anledning attta fasta på. Utgångsläget för svensk exportindustri har enligtvissa bedömare inte sedan krigsslutet varit bättre än i dag.Genom deprecieringen av kronan, låga löneökningar, förbättradproduktivitet samt sänkta arbetsgivaravgifter harkonkurrenskraften i näringslivet stärkts. har etttvåårsavtal för verkstadsindustrin slutits. Effekten av dettaavtal har haft till följd att industrin nu börjat återanställapersonal i . Utvecklingen tyder på att grunden är lagdför en export- och investeringsledd expansion av den svenskaekonomin under 1990-talet.Med det sagda avvisar utskottet förslagen om en omläggning avden ekonomiska politiken.Arbetsmarknadsutskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat yrkanden om arbetstidens längd och däribland ävenfrågan om sex timmars arbetsdag. Vid sin senaste behandling avdenna fråga (1992/93:AU4) ansåg utskottet att frågan om engenerell arbetstidsförkortning inte är aktuell mot bakgrund avSveriges ekonomiska läge.Inte heller en försöksverksamhet av det slag som föreslås imotion Fi117 (yrkande 10) är enligt utskottets mening försvarligi detta läge. Motionen avstyrks därmed i denna del.Vad slutligen angår frågan om innehållet i och volymen av deinsatta arbetsmarknadspolitiska åtgärderna gör utskottetföljande uttalande.Det är självfallet viktigt att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder har en inriktning som så nära som möjligt anknyter tillden ordinarie arbetsmarknaden. Utskottet har i samband med attbåde ungdomspraktik och arbetslivsutveckling infördes somarbetsmarknadspolitiska åtgärder framhållit att det är fråga omåtgärder i sista hand när inga andra åtgärder står till buds.Utskottet står fast vid denna ståndpunkt. Med hänsyn tillomfattningen av arbetslösheten kan emellertid utskottet intefinna annat än att nyssnämnda åtgärder får accepteras under ettövergångsskede. Det gäller dock för regeringen och ansvarigmyndighet att noga följa utvecklingen och så snart somsituationen medger återgå till normala arbetsmarknadspolitiskainsatser. Utskottet återkommer senare i framställningen tillsåväl ungdomspraktik som arbetslivsutveckling.Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens bedömning ominriktningen av arbetsmarknadspolitiken. Därmed avstyrks iaktuella delar motionerna Fi117 (v) (yrkandena 1, 2, 8 och 10)och Fi120 (s) (yrkande 3), i den mån de inte sammanfaller medvad utskottet anfört.3. ArbetsmarknadsverketIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadsverket som börjar med "Eftersomåtgärden" och slutar med "och 20)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det nödvändigt att tillföraAMV ytterligare medel för förvaltningskostnader. Det är däremotinte rimligt att ta dessa pengar från anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion Fi120 (s) atttillföra anslaget förvaltningskostnaderytterligare 300 miljoner kronor.4. Utbildningsbidragens storlekIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetUtbildningsbidragens storlek som börjar med "Med hänvisning"och slutar med "vid arbetslöshet" bort ha följande lydelse:De nya belopp för utbildningsbidragen som regeringenpresenterar motsvarar en sänkning av nuvarande belopp med5,. Denna bidragssänkning kommer att gälla allakursdeltagare. För de stora grupper bland deltagarna som har ettutbildningsbidrag motsvarande ersättningen frånarbetslöshetskassan och som tidigare haft en lågavlönadanställning stannar bidragsminskningen inte vid detta utan blirdubbelt så stor, . Detta är bidragsförsämringar som intekan godtas. Den nivå utbildningsbidragen har börförbli oförändrad och efter hand justeras enligt de principersom gäller , dvs. med hänsyn till löneutvecklingenför industriarbetare.Med tillstyrkan av motionerna Fi117 (v) och Fi120 (s) imotsvarande delar föreslås att vad utskottet anfört delgesregeringen.5.