bet · GG01FiU29 · 1993-05-25 00:00:00 — Den kommunala ekonomin(prop. 1992/93:150 och 1992/93:100) tillstyrker i detta betänkande de förslag omden kommunala ekonomin som regeringen lagt fram ikompletteringspropositionen.Förslagen innebär att kommuner och landsting av hänsyn tilldet ansträngda läget för de offentliga finanserna inte får någonuppräkning av statsbidragen för . Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag om nominellt oförändrad bidragsrammed hänsyn tagen till föreslagna regleringar enligt den avriksdagen godkända s.k. finansieringsprincipen.Utskottet tillstyrker också förslaget att kommuner ochlandsting som inte höjer skatten får behålla deskattemedel som motsvarar det ökade skatteunderlaget till följdav tidigare beslut att sänka grundavdraget. Därigenom tillförskommuner och landsting ca 4,2 miljarder kronor.Utskottet har heller inget att erinra mot förslagen tillekonomisk reglering mellan staten och kommunsektorn för åren1993 och 1994. När det gäller det statliga utjämningsbidragettill kommunerna föreslår regeringen nya övergångsregler för år1994 som innebär att bidragsförändringen i jämförelse med år1993 maximalt skall få uppgå till 1,av de sammantagnainkomsterna för den enskilda kommunen av skatt och bidrag.Utskottet biträder förslaget. Utskottet tillstyrker vidareförslaget att ge kommun ett statligt lån om högst 350miljoner kronor för att sanera kommunens ekonomi.Till betänkandet har fyra reservationer(s), en reservation(nyd) och en meningsyttring (v) fogats.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1992/93:100 bilaga 8 i vad avser litteraH Bidrag och ersättningar till kommunerna,dels proposition 1992/93:150 (kompletteringspropositionen)bilaga 6 avsnitt 7 ekonomi,dels de med anledning av proposition 1992/93:150 väcktamotionerna1992/93:Fi92 i vad avser yrkandena 44 och 45, 1992/93:Fi104,1992/93:Fi113 och 1992/93:Fi117 i vad avser yrkande 9,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1992/93:Fi203 i vad avser yrkandena 8 och 10--13,1992/93:Fi212 i vad avser yrkandena 17 och 18, 1992/93:Fi301,1992/93:Fi302, 1992/93:Fi303, 1992/93:Fi304, 1992/93:Fi305,1992/93:Fi306, 1992/93:Fi307, 1992/93:Fi308,1992/93:Fi718, 1992/93:A444 i vad avser yrkandena 5 och 6,1992/93:A446 i vad avser yrkande 4, 1992/93:A810 i vad avseryrkandena 5--7 och 1992/93:T221 i vad avser yrkande 14.Inkomna skrivelser och uppvaktningarSkrivelser i ärendet har inkommit från kommun, Malmökommun, , samt SMÅKOM(De små kommunernas samverkan).Dessutom har företrädare för kommun uppvaktatutskottet med anledning av regeringens förslag i proposition150.Regeringens lagförslagRegeringens i proposition 150 framlagda lagförslag återfinns ibilaga till detta betänkande. Proposition 100I proposition 100 bilaga 8 () harregeringen under littera H Bidrag och ersättningar tillkommunerna (s.123--128) -- efter föredragning av statsrådetAnne --dels under punkt H 1 föreslagit riksdagen1. att godkänna vad i propositionen anförts angåendefinansiering av kostnaderna 1994,2. att till Statligt utjämningsbidrag till kommuner /94 anvisa ett förslagsanslag på 40 200 500 000kr,dels under punkt H 2 föreslagit att tillSkatteutjämningsbidrag till landsting för /94anvisa ett förslagsanslag på ,dels under punkt H 3 föreslagit att till Bidragmed anledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem m.m.för /94 anvisa ett förslagsanslag på 790 000 000kr.Proposition 150I proposition 150 bilaga 6 avsnitt 7 (s. 46--73) harregeringen () -- efter föredragning avstatsrådet --dels föreslagit riksdagen1. att anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1992:1590) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel ,2. att anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år1994,3. att anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1992:670) om statligt utjämningsbidragtill kommuner,4. att till Lån till kommuner för /94 undersjunde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 350 000 000kr,5. att bemyndiga regeringen att utforma de närmarelånevillkoren under reservationsanslaget Lån till kommuner(avsnitt 7.5.2),dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om6. den kommunala sektorns anpassning till detsamhällsekonomiska läget och den samhällsekonomiska utvecklingen(avsnitten 7.2.1 och 7.2.2),7. översynen av avgiftsfinansieringen (avsnitt 7.2.3),8. förändringen av skatte- och bidragssystemet (avsnitt7.3.3),9. de kyrkliga kommunerna och folkbokföringsreformen (avsnitt7.5.1),dels föreslagit att under sjunde huvudtitelnsförslagsanslag Statligt utjämningsbidrag till kommuner /94 anvisar ett belopp som är 1159500000 krlägre än vad som föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 8(avsnitt 7.8). Motioner väckta med anledning av proposition 1501992/93:Fi92 av m.fl. (s) vari yrkas44. att beslutar att avslå 2 § i förslaget till lagmed särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel för år1994,45. att beslutar att 2 § i motionens förslag tilllag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel förår 1994 skall villkora kommunernas och landstingens rätt attbehålla den ökning av skattekraften som minskade grundavdragmedför i enlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Fi104 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en dispens för kommunatt höja kommunalskatten utan att det tillfälligt höjdastatsbidraget reduceras.1992/93:Fi113 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att alla kommuner får behålla deninkomstökning som följer av det lägre grundavdraget oavsett omskatten höjs eller ej,2. att begär att regeringen inrättar en kommunakutenligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkor för kommuns lån av staten,4. att -- om yrkande 1 avslås -- beslutar attHaninge kommun undantas från regeln om minskning av utbetaladekommunalskattemedel vid höjd kommunalskatt.1992/93:Fi117 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nedskärningarna inom den kommunalasektorn.Motioner väckta under allmänna motionstiden1992/93:Fi203 av m.fl. (s) vari yrkas8. att beslutar att upphäva lagen (1992:672) ombegränsning av kommuners rätt att ta ut skatt,10. att hos regeringen begär att en studie genomförsav hur konkurrensförhållandena och privatiseringen utvecklas iden kommunala sektorn,11. att hos regeringen begär ett förslag till lag omtillämpningen av likställighetsprincipen vid entreprenader ikommunal verksamhet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt utjämningsbidrag till kommuner,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett skattestopp eller verksamhetstakför kommuner för inte godtas.1992/93:Fi212 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunakut,18. att beslutar att upphäva det kommunalaskattestoppet.1992/93:Fi301 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en uppdelning av kommunalskatten mellan hemkommun och"sommarkommun".1992/93:Fi302 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omarbetning av statsbidragssystemet tillkommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om extra skatteutjämningsbidrag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att maximeringen av den skattesats somläggs till grund för bidragsberäkningen för kommuner ochlandsting bör utgå ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett nytt skatteutjämningsbidrag skallomfatta samtliga kommuner.1992/93:Fi303 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder i storstäderna.1992/93:Fi304 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en förnyad studie av desamhällsekonomiska konsekvenserna av det nyastatsbidragssystemet för kommunerna, med speciell uppmärksamhetriktad mot förhållandena i län.1992/93:Fi305 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att upphäva lagen om dettillfälliga kommunalskattestoppet,2. att hos regeringen begär utredning om desamhällsekonomiska konsekvenserna av inkomstomfördelningen i detnya statsbidragssystemet för kommunerna och särskiltmöjligheterna att mildra effekterna för kommunerna i Stockholmslän.1992/93:Fi306 av m.fl. (v, -) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en förnyad studie av desamhällsekonomiska konsekvenserna av den storainkomstutjämningen i det nya statsbidragssystemet för kommunernagörs, med speciell uppmärksamhet riktad mot förhållandena iStockholms län.1992/93:Fi307 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det kommunala skattestoppet.1992/93:Fi308 av m.fl. (fp, m, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förnyad studie av de samhällsekonomiskakonsekvenserna av den stora inkomstutjämningen i det nyastatsbidragssystemet för kommunerna, med speciell uppmärksamhetriktad mot förhållandena i län.1992/93:Fi718 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en rapport om kommunernas, landstingens samt statenspensionsåtagande.1992/93:A444 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att tillförsen rimlig andel av statsbidrag och offentliga investeringsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om graden av inkomstutjämning i det nyastatsbidragssystemet för kommunerna.1992/93:A446 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det kommunala skattestoppet snarastbör avskaffas.1992/93:A810 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upphävande av det kommunala skattestoppet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av statsbidraget tillkommunerna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla kommuner bör delta iskatteutjämningen mellan kommunerna.1992/93:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av modeller för fördelning avstatsbidrag som tar hänsyn till de höga boendekostnaderna iStockholms län. InledningI detta betänkande behandlar finansutskottet de förslag om denkommunala ekonomin som regeringen lagt fram ikompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150, bil. 6) och demotioner som väckts i anslutning därtill. Utskottet behandlardessutom de förslag till bidrag och ersättningar tillkommunsektorn som regeringen presenterat i budgetpropositionen(prop. 1992/93:100, bil. 8) samt ett antal motioner i olikakommunalekonomiska frågor som väckts under den allmännamotionstiden.Den kommunala sektorn och de samhällsekonomiskaförutsättningarnaSamhällsekonomiskt utrymme för den kommunala sektornI proposition 150 anges att statsmakterna har detövergripande ansvaret för att den offentliga verksamhetenutvecklas i enlighet med real och finansiell samhällsekonomiskbalans. För att förena detta ansvar med ett betydande mått avkommunal självstyrelse har det nya systemet för statsbidrag tillkommunerna som trädde i kraft utformats såatt staten anger utrymmet för kommunsektorns skattefinansieradeverksamhet som verksamheten inte längre detaljstyrs påsamma sätt som tidigare.Behovet av att sanera de offentliga finanserna och minska deoffentliga utgifterna berör även den kommunala sektorn. Medhänsyn till det samhällsekonomiska läget förordar regeringen attdet inte skall ske någon uppräkning av statsbidragen tillkommuner och landsting för . Bidragen bör förblinominellt oförändrade med undantag av sådana regleringar somsker mot bakgrund av den s.k. finansieringsprincipen.När det gäller den kommunala ekonomin budgetåren1993/94--1997/98 är regeringens bedömning att det kommer attkrävas en mycket stram prövning av den kommunala sektornsutgifter. Den reviderade finansplanens mål om realt oförändradeutgifter för offentlig konsumtion innebär att utgifterna får ökahögst i takt med den allmänna prisutvecklingen. Mot bakgrund avatt det kommunala relativpriset sannolikt ökar med perår måste enligt propositionen den kommunala konsumtionsvolymenminska med . Om hänsyn tas till ökade behov pågrund av t.ex. demografiska faktorer kräver detta i sin turårliga utgiftsminskningar, produktivitetsförbättringar ellerhöjda avgifter motsvarande för kommunerna och förlandstingen.I motion Fi117 av m.fl. (v) tasnedskärningarna inom den kommunala sektorn upp. I motionenhävdas att regeringens strukturella sparplan innebär att mer än100 000 arbetstillfällen inom kommunsektorn under de närmasteåren kommer att hotas. menar att kraftfullaåtgärder måste till för att ge kommuner och landsting möjlighetatt behålla personal. Det är statsmakternas ansvar att se tillatt de hotande stora nedskärningarna inte förverkligas.Utskottet kan för sin del helt ansluta sig till vad somsägs i propositionen om behovet av att begränsa den kommunalasektorns konsumtion. En sådan anpassningsåtgärd är enligtutskottets bedömning nödvändig mot bakgrund av detsamhällsekonomiska läget. Utskottet är medvetet om att fortsattastora krav kommer att ställas på kommuner och landsting attompröva och rationalisera sin verksamhet samt att utveckla nyavägar att uppnå önskade servicemål. Den kommunala ekonomin ärsärskilt ansträngd . Enligt utskottets meningkommer dock förslaget i propositionen att kommuner och landstingår 1994 får ett extra tillskott på attverksamt underlätta för dem att behålla sin personal.Med hänvisning till det anförda ställer sig utskottet bakomvad regeringen i propositionen anför om de samhällsekonomiskaförutsättningarna för kommunsektorn samt avstyrker motion Fi117yrkande 9.Översyn av avgiftsfinansieringenI propositionen understryks att en viss ökning av dekommunala avgifterna kan bidra till finansieringen avverksamheten. kan avgiftsinstrumentet användas för attminska efterfrågan på och därmed också omfattningen av denkommunala verksamheten. Varje kommun och landsting bör därförnoga pröva och utveckla sin avgiftspolitik. Regeringen anmäleratt ett utredningsarbete skall sättas i gång med inriktning motatt belysa möjligheterna till en ökad avgiftsfinansiering och defördelningspolitiska effekter som kan uppstå i samband därmed.Utskottet instämmer i vad som i propositionen anförs om enaktivare avgiftsfinansiering av verksamhet och anser ilikhet med regeringen att det är väsentligt att bl.a. defördelningspolitiska effekterna av en ökad användning avavgiftsinstrumentet blir belysta.Behov av förändringar i nuvarande skatte- och bidragssystemI propositionen anger regeringen att mer stabila skatte-och bidragssystem bör eftersträvas, vilka möjliggör enlångsiktigt hållbar nettoström av pengar från staten tillkommunsektorn och därigenom ger utrymme för framtida ekonomiskaregleringar till följd av finansieringsprincipen. Regeringenanmäler att ett utredningsarbete har påbörjats för att förbättraförutsättningarna härför i det nuvarande systemet. Inom ramenför detta arbete skall man bl.a. belysa förutsättningarna föratt omfördela skatteunderlaget mellan stat och kommun.Ett utredningsarbete skall även igångsättas för att se överutjämningssystemet för landstingen. Utredningen har delvissamband med och är beroende av resultatet av den nämndaöversynen av skatte- och bidragssystemen. Syftet är bl.a. attåstadkomma en större överensstämmelse mellan utjämningssystemenför landsting resp. kommuner. Förslag avses i båda fallen läggasfram för och kunna träda i kraftår 1995.I ett antal motioner från den allmänna motionstiden ställskrav på omarbetning och översyn av det nya statsbidragssystemet.I den socialdemokratiska partimotionen Fi203 -- väckt underden allmänna motionstiden -- begär motionärerna att enparlamentarisk beredning skall tillsättas för att pröva olikafrågor rörande den kommunala ekonomin. Bland uppgifterna skullebl.a. ingå att utarbeta ett rättvist statsbidragssystem.Liknande önskemål framförs i motion A810 av . (s). Således bör variablerna i systemet utvärderas ochsådana förändringar göras att alla kommuner bidrar till denkommunala utjämningen. Därigenom skulle enligt motionärerna ävensmå glesbygdskommuner med svag skattekraft ges möjlighet att invånare behövlig service.Enligt motion Fi302 av m.fl. (s) är enomarbetning av statsbidragssystemet till kommunerna nödvändig påflera punkter. En bearbetning bör göras för att underlätta enutjämning av skattesatserna i olika kommuner. Bl.a. bör faktorersom arbetslöshet och behovet av äldreomsorg vägas in i ett nyttstatsbidragssystem. Vidare finns det behov av ett system medextra skatteutjämningsbidrag till regeringens förfogande medhänsyn till faktorer som t.ex. stora företagsnedläggelser.Nuvarande regler om att statsbidrag utgår endast upp till enviss nivå bör också tas bort. Slutligen ställs krav på att ettnytt bidragssystem skall omfatta samtliga landets kommuner.Behovet av att se över skatte- och bidragssystemet medutgångspunkt från storstädernas speciella situation tas upp iett flertal motioner från den allmänna motionstiden.Enligt motion A444 av m.fl. (m) har ettfelaktigt utjämningstänkande alltför länge styrt statsmakternasagerande gentemot . Regionen bör tilldelas enrimlig andel av statsbidrag och offentliga investeringsmedel.Utöver översynen av det s.k. strukturindexet är det nödvändigtatt begränsa graden av inkomstutjämning i det nya systemet. Imotion T221 av m.fl. (fp) om arbetsmarknadoch infrastruktur i pekas bl.a. på behovet avmodeller för fördelning av statsbidrag som tar hänsyn till dehöga boendekostnaderna i län.I motion Fi303 av m.fl. (s) omstorstädernas ekonomiska problem hävdas att de ekonomiskasvårigheterna framstår som stora på såväl kort som lång sikt.Motionärerna pekar särskilt på de stora sociala merkostnadernaoch att storstäderna fyller regionala funktioner som medförextra kostnader, t.ex. när det gäller kommunikationer ochkulturella institutioner. Skatteunderlagsutvecklingen har vidarevarit vikande , vilket har förstärkts avslopandet av beskattningen av juridiska personer. En radåtgärder bör övervägas som t.ex. ett återinförande av denkommunala beskattningen av juridiska personer och av denkommunala fastighetsskatten. Slutligen börskatteutjämningssystemet ändras så att det tar hänsyn tillstorstädernas speciella situation.I fyra i allt väsentligt likalydande motioner från denallmänna motionstiden behandlas det nya statsbidragssystemetskonsekvenser för kommunerna i . Det gällermotionerna Fi304 av m.fl. (c), Fi305 avAnita m.fl. (s), Fi306 av m.fl. (v,-) och Fi308 av m.fl. (fp, m, kds). Imotionerna tas den del av systemet upp som gäller omfördelningav inkomster inom kommunkollektivet. I samtliga motioner hävdasatt det nuvarande systemet innebär en orimlig omfördelning avinkomsterna från kommunerna i till övriga landet.En översyn är därför nödvändig. I de fyra motionerna yrkasdärför att hos regeringen begär en studie av desamhällsekonomiska konsekvenserna av det nyastatsbidragssystemet för kommunerna, med speciell uppmärksamhetriktad mot förhållandena i län.Utskottet ställer sig bakom vad som i propositionen sägsom behovet av ett stabilt och långsiktigt skatte- ochbidragssystem. I propositionen berörs också hur vissa delar avdet fortsatta utrednings- och beredningsarbetet skall bedrivas.Utskottet noterar med tillfredsställelse att avsikten är att denparlamentariskt sammansatta referensgrupp som varit knuten tillden s.k. (Fi 1992:17) skall följadet fortsatta utredningsarbetet rörande utjämningssystemet förlandstingen.Utskottet delar också den uppfattning som framförs ipropositionen och i ett antal motioner om det önskvärda i attutjämningssystemet är heltäckande och så långt möjligt gerlikvärdiga förutsättningar för den kommunala verksamheten. I ettantal motioner reses krav på att olika strukturellt betingadekostnader skall beaktas i ett kommande utjämningssystem.Utskottet kan för sin del endast konstatera att det ingår iStrukturkostnadsutredningens uppgift att överväga och lämnaförslag till principer och metoder för strukturkostnadsutjämningmellan kommunerna. Utredningen kommer att redovisa sina förslagi juni 1993.I flera motioner med likartat innehåll tas frågan ominkomstutjämningen i det nuvarande systemet upp med utgångspunktfrån förhållandena i . Motionärerna menar atten översyn är befogad och förordar att en studie görs av desamhällsekonomiska konsekvenserna av inkomstfördelningen istatsbidragssystemet. Inkomstutjämningsproblemen tas ocksåupp i motion A444 (m).Utskottet utgår för sin del från att frågan om en lämpligtavvägd inkomstfördelning inom ramen för utjämningssystemetkommer att prövas i det fortsatta berednings- ochutredningsarbete som regeringen anmält i propositionen. Isamband därmed bör det också övervägas om det finns behov av attvidga beslutsunderlaget, t.ex. genom samhällsekonomiskaanalyser.I propositionen sägs att man inom ramen för utredningsarbetetbl.a. bör belysa olika metoder för att bredda den kommunalaskattebasen. I första hand pekas på möjligheterna att breddaunderlaget i inkomstbeskattningen. I samband därmed kan deteventuellt också bli aktuellt att belysa de metoder som förordasi motion Fi303 (s).Enligt motion Fi302 (s) finns ett behov av ett system medextra skatteutjämningsbidrag till regeringens förfogande, t.ex.i samband med stora företagsnedläggelser. Utskottet menar å sinsida att ett generellt utjämningssystem i princip bör varauppbyggt så att det även -- tillsammans medarbetsmarknadspolitiska åtgärder -- klarar den typ av problemsom motionärerna pekar på. I det nuvarande statsbidragssystemetsker detta bl.a. genom en utjämning av skillnaderna iskattekraft mellan olika kommuner. Det var bl.a. mot dennabakgrund som det tidigare extra skatteutjämningsbidragetinordnades i det nya generella utjämningsbidraget.Med hänvisning till vad utskottet här anfört om översyn avstatsbidragssystemet avstyrker utskottet motionerna Fi203(s)yrkande12, Fi302(s) yrkandena1 och 3 samt A810(s)yrkande6.Med hänvisning till vad utskottet anfört om utredningsarbetetkring utjämningssystemet avstyrker utskottet motionernaFi302(s) yrkande4 och A810(s) yrkande7.När det gäller frågan om extra skatteutjämningsbidragavstyrker utskottet motion Fi302(s) yrkande2 med hänvisningtill vad ovan anförts.Med det anförda avstyrker utskottet också en rad yrkanden omfördelning av statsbidrag med hänsyn till förhållandena istorstadsområdena. Det gäller motionerna Fi303(s), Fi304(c),Fi305(s) yrkande2, Fi306 (v,-), Fi308 (fp, m, kds), T221(fp) yrkande14 samt A444(m) yrkandena 5 och 6.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört ställer sigutskottet bakom det som anförs i proposition 1992/93:150bilaga6, yrkande8.Ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektornMed tillämpning av bl.a. finansieringsprincipen beslötriksdagen om en ekonomisk reglering för år 1993mellan staten och kommunsektorn till följd av ett antal åtgärdermed ekonomiska effekter för kommunsektorn (bet. 1992/93:FiU2,rskr. I propositionen föreslås nuförändringar i den ekonomiska regleringen för innevarande årtill följd av ett antal av beslutade eller avregeringen föreslagna förändringar.De beslutade eller föreslagna förändringarna gäller åtgärdersom påverkar dels det kommunala skatteunderlaget, t.ex. höjningav det särskilda grundavdraget, dels olika kommunalaverksamheter, t.ex. ökade kostnader för kommunerna i samband medgymnasieskolans reformering. Regeringen föreslår att denekonomiska regleringen sker i samband med utbetalning avkommunalskattemedel . Kommunalskattemedlenskall således enligt förslaget minskas med ett visst belopp perinvånare i kommunen resp. (för kommunerna perinvånare, för landstingen per invånare och för delandstingsfria kommunerna per invånare).