bet · GG01UbU21 · 1993-03-30 00:00:00 — Insatserna gäller bl.a.lärarfortbildning och läromedelsproduktion inom fritidsområdet.Med hänvisning till föreliggande budgetproposition (bil. 9 s.10) bör enligt motion 1992/93:Ub508 barn- och fritidsprogrammetprioriteras när det gäller frågan om hur lärarkåren igymnasieskolan skall kunna tillföras kvalificerad kompetensfrån universitetens forskningsutbildning och yrkesliv.Skolverket har ett särskilt ansvar när det gäller atttillhandahålla fortbildning som är föranledd av statligareformbeslut. har med medel anvisadeav i samarbete med andra universitet och högskolorutvecklat och genomfört en introduktionsfortbildning /92 inför reformeringen av gymnasieskolan ochvuxenutbildningen.Som föredragande statsrådet framhåller i propositionen (s.50) kommer särskilda insatser för bl.a. information ochfortbildning att bli nödvändiga med anledning av reformeringenav gymnasieskolan. Skolledarna är i detta sammanhang ennyckelgrupp. Medel för detta ändamål anvisas under förevarandeanslag och kommer att disponeras av . Regeringenkommer att närmare besluta om medelsfördelningen. Utskottetförutsätter att regeringen därvid tar hänsyn till att vissanationella program, t.ex. barn- och fritidsprogrammet, har heltnya utbildningsinslag som kan kräva särskildafortbildningsinsatser. Utskottet anser att även frågor omlämpliga läromedel för ifrågavarande utbildning bör kunnabehandlas i fortbildningssammanhang.I propositionen beräknas per elev i årskurs 1 förkommunernas planering och information vid införandet av de nyaprogrammen i gymnasieskolan. Avsikten är att utbetalningen avdessa medel skall påbörjas under /94. Utskottetanser att det bör ankomma på skolledningen ochsyo-funktionärerna i såväl som gymnasieskolan attmedverka till att eleverna i årskurs 9 i får enadekvat information om samtliga studievägar i den nyagymnasieskolan.Med hänvisning till att regeringen nu föreslår att 125miljoner kronor skall anvisas i syfte att finansiera bl.a.informations- och fortbildningsinsatser beträffandereformeringen av gymnasieskolan och till vad utskottet i övrigtanfört finner utskottet ingen anledning att gör någotsärskilt uttalande med anledning av motionerna 1992/93:Ub485och 1992/93:Ub508 delvis, varför de avstyrks.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningenföreslår utskottet när det gäller anslagsbeloppet attriksdagen till Genomförande av skolreformer för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 125 000 000 kr.5 revisorers förslagRiksdagens revisorer har granskat gymnasieskolans verksamhetoch överlämnat sitt förslag 1992/93:RR4 Gymnasieskolan --Resurser, resultat och utveckling till . Till grundför revisorernas anmälan till av granskningen liggeren s.k. granskningsrapport.Som en utgångspunkt för granskningen beskrivs de politiskabesluten och skolformens hittillsvarande utveckling.Granskningen berör vidare tre centrala aspekter avgymnasieskolan. Den första aspekten gäller gymnasieskolansresurser -- lärare, annan personal, lokaler m.m. -- ochresursutnyttjande. Den andra aspekten avser utbildningensmåluppfyllelse och resultat ur ett avnämarperspektiv, dvs. hurlärare på universitet och högskolor resp. chefer i arbetslivet,vilka möter ungdomarna efter gymnasieskolan, upplever attgymnasieskolan fyllt sin uppgift. Den tredje aspekten handlarom elevernas perspektiv mot bakgrund av att betonatgymnasieskolans ansvar för elevernas personlighetsutvecklingoch ett utvecklat elevinflytande.Enligt revisorerna är tillgången på behöriga lärare relativtgod i gymnasieskolan. Emellertid har lektorer minskat både totalt och i relation tillantalet elever på de tre- och fyraåriga linjerna.Revisorerna konstaterar bl.a. att det saknas ettredovisningssystem som visar gymnasieskolans kostnader ikommunerna.Då någon samlad utvärdering av hur gymnasieskolan uppfyllermålen för sin verksamhet inte tidigare genomförts harrevisorerna uppdragit åt pedagogiska institutionen vidUniversitetet i att genomföra en enkät tillgymnasieskolans avnämare. En högskolegrupp och enarbetslivsgrupp har besvarat frågor om gymnasieskolansteoretiska och yrkesinriktade utbildningar. Båda gruppernaredovisar en mycket positiv syn på ungdomarnas självförtroendeoch samarbetsförmåga. Däremot har de en negativ syn påungdomarnas förmåga till skriftlig framställning och på derasmatematiska färdigheter. Högskolegruppen anser vidare attungdomarnas förmåga till kritiskt tänkande och självständigtarbete har allvarliga brister. I flera fall noteras storaskillnader mellan elever med högsta betyg från olika skolor.Detta är enligt revisorerna ett tecken på att principen omlikvärdig utbildning inte helt har kunnat följas.Revisorerna har vidare genomfört en studie av frånvaron blandca 2000 elever i gymnasieskolan. Den visar på en mycketspridd ströfrånvaro från lektionerna. Under entvåveckorsperiod hade nästan hälften av eleverna varitfrånvarande minst en gång. Eleverna kopplar sin frånvaro kritisk inställning till lektioner som man inte upplever sommeningsfulla. Enligt studien upplever eleverna inte någrareella möjligheter till inflytande i skolan.Revisorernas granskningsrapport har remissbehandlats.Remissinstanserna är till övervägande del positiva i sinaallmänna omdömen om revisorernas granskning. Fleraremissinstanser ser det som värdefullt att granskningengenomförts när gymnasieskolan står införförändringar. Sakliga invändningar mot revisorernas beskrivningav problem och brister är mycket få. Många menar attrevisorernas påpekanden är väl underbyggda. anseratt avnämarundersökningen liksom beskrivningen avgymnasieskolans resultat ur ett elevperspektiv är intressantaur metodsynpunkt. vid iUmeå är däremot kritisk till avnämarstudien. Man anser attläroplanen för gymnasieskolan saknar absoluta målkriterier ochatt de svarandes tolkningar därmed blir subjektiva i brist pågemensamma bedömningskriterier. Man kritiserar ävenrevisorernas tyngdpunkt på elevernas egna synpunkter när detgäller bl.a. orsakerna till frånvaron i skolan.Vid granskningen av gymnasieskolans verksamhet harrevisorerna funnit behov av åtgärder på en rad områden. Motdenna bakgrund anser revisorerna att regeringen börfortlöpande följa upp och informera omeffektiviteten i de styrformer som tillämpas förgymnasieskolan,följa upp och informera om hur kravet på likvärdigutbildning följs,följa och minst en gång under varje mandatperiod informerariksdagen om lektoratens besättning samt forskarkompetens hosdem som innehar lektoraten,bevaka uppföljning och utvärdering avgymnasieskolan samt ta initiativ till oberoende utvärdering avgymnasieskolan.Regeringen bör vidare ge i uppdrag attvidareutveckla den metod för utvärdering av gymnasieskolansutbildning via avnämarna som revisorerna använt i singranskning samt även i övrigt utveckla metoder för attutvärdera kvalitet i gymnasieskolans verksamhet,med enhetliga definitioner på studieavbrott och linjebytenkontinuerligt följa upp studieavbrotten och deras orsaker samtbetydelsen av vuxenutbildning och annanvuxenutbildning för ungdomar som mer definitivt avbryter singymnasieutbildning,följa och dokumentera elevernas syn på gymnasieskolan och hurelevinflytandet utvecklas samt se över lärarnas behov avutbildning och stöd för att göra eleverna mer aktiva ochdelaktiga i undervisningens planering, genomförande ochuppföljning,analysera lärarnas roll och betydelse för gymnasieskolansresultat och utveckling,följa och utvärdera förändringar i verksamheten som prövas isyfte att öka de studerandes utbyte av utbildningen i enlighetmed fastställda mål och i samband därmed klarlägga, analyseraoch sprida kunskaper om skolans framgångsfaktorer,redovisa gymnasieskolans kostnader på nationell nivå såvälinkl. som exkl. lokalkostnader.Riksdagens revisorer hemställer att som sin meningger regeringen till känna vad revisorerna anfört om uppgifterför regeringen.I motionerna 1992/93:Ub31 (fp) och 1992/93:Ub33 (m), vilkabåda väckts med anledning av revisorers förslag,samt motionerna 1992/93:Ub435 och 1992/93:Ub459 (båda m), vilkaväckts under den allmänna motionstiden , framhålls behovetav lektorer i gymnasieskolan. Det är angeläget att behålla ochförstärka forskningsanknytningen i gymnasieskolan. Enligtmotionärernas uppfattning är det alarmerande att antaletlektorstjänster i gymnasieskolan har minskat, bl.a. till följdav att kommunerna inte anställer lektorer av besparingsmässigaskäl. I motion 1992/93:Ub458 (m) begärs förslag till åtgärdermed syfte att minska antalet studieavbrott igymnasieskolan.Utskottet vill med anledning av revisorers förslagoch motionsyrkandena anföra följande.Regeringen har fattat beslut om särskildadirektiv för Statens skolverks fördjupade anslagsframställningför budgetåren 1994/95--1996/97. Mot bakgrund av det förändradestyrsystemet är det enligt direktiven av särskild vikt attverket skaffar sig instrument för en långsiktig bedömning avgenomslagskraften för den nationella skolpolitiken, liksomvariationer mellan kommuner och möjliga förklaringar tillsådana variationer. skall inleda ett arbete för attutveckla olika mått som beskriver produktivitetsutvecklingen idet svenska skolväsendet. Internationella erfarenheter skalltas till vara. Regeringen framhåller att uppföljningsdata sominhämtas från kommuner och landsting och som har betydelse förlärarförsörjningen är av särskilt intresse. Verket bör redovisatillgången på behöriga lärare på såväl riksnivå som läns- ochkommunnivå.Med hänvisning till skollagens bestämmelser att kommunerna ärskyldiga att erbjuda alla ungdomar en utbildning igymnasieskolan skall enligt direktiven följautvecklingen när det gäller hur kommunerna uppfyller sinskyldighet att erbjuda ett allsidigt urval av gymnasialutbildning. Verket skall bl.a. följa utvecklingen när detgäller i vilken utsträckning eleverna får sinaförstahandsönskemål tillgodosedda.I direktiven framhålls elevernas rätt till inflytande när detgäller undervisningens utformning och innehåll samt skolansarbetsprocesser och dess arbetsmiljö i vid mening. Skolverketskall belysa graden av inflytande och ansvarstagande för denenskilde eleven. Av intresse är hur eleverna själva bedömersitt inflytande. bör kunna ge en första bild av deorganisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av de senasteårens reformarbete. Särskilda analyser skall göras när detgäller strukturella förändringar, t.ex. kommunalaprioriteringar inom skolan och hur det nya styrsystemet inomskolan påverkat den enskilda skolenheten.Riksdagen har uttalat sig för behovet avlektorstjänster i gymnasieskolan, bl.a. i samband medbehandlingen av propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18, bet. 1990/91:UbU4, rskr. Utskottet underströkbetydelsen av gymnasielektorer vid behandlingen av den nyagymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet.UbU16, rskr. 356) och återkom till frågan (bet.1991/92:UbU20 s. 35). Utskottet vidhåller sin uppfattning attanställning som lektor bör komma till stånd i en omfattning sommotsvarar tidigare bestämmelser om sådana tjänster. Avföreliggande budgetproposition (bil. 9 s. 10) framgår attregeringen avser att ta initiativ föratt ytterligare belysa frågorna om hur lärarkåren iyrkesutbildningen i synnerhet och den nya gymnasieskolan iallmänhet skall kunna tillföras kvalificerad kompetens frånuniversitetens forskningsutbildning och yrkesliv. I den nyligenframlagda forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170)redovisar regeringen sin bedömning att en fördubbling avexaminationen av doktorer är angelägen. Dennabedömning grundar sig bl.a. på att skolan behöver fleravetenskapligt skolade lärare för att kunna hävdakvalitetskraven.När det gäller studieavbrotten i gymnasieskolan delarutskottet motionärens och revisorernas uppfattning att derasantal måste minskas. Utskottet finner det inte uteslutet attden reformerade gymnasieskolan i större utsträckning kommer attkunna tillgodose elevernas val av utbildning. Det ärungdomarnas förstahandsval av utbildningsprogram som skallstyra kommunens planering av gymnasieskolan. Härigenom ökar medstor sannolikhet andelen ungdomar som fullföljer sinutbildning. Vidare innefattar gymnasieskolans nya timplan ettstort utrymme för elevernas fria val av ämnen och kurser. Deindividuella programmen och de specialutformade programmeninnebär likaså ökade möjligheter för eleverna att självapåverka utbildningens inriktning.Utskottet, som ställer sig bakom revisorernas förslag, anseratt regeringen i samband med den fördjupade anslagsprövningenför skolväsendet för budgetåren 1994/95--1996/97 bör informerariksdagen om dels effektiviteten i de styrformer som tillämpasför gymnasieskolan, dels hur kravet på likvärdig utbildning igymnasieskolan uppfylls i kommunerna, dels ock lektoratensbesättning och forskarkompetensen i gymnasieskolan. Regeringenbör i övrigt beakta vad revisorerna föreslagit när det gälleruppdrag till . Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed bifall till revisorers förslag 1992/93:RR4 ochmed anledning av motionerna 1992/93:Ub31, 1992/93:Ub33,1992/93:Ub435, 1992/93:Ub458 och 1992/93:Ub459 som sin meningge regeringen till känna. Utskottet hemställerStatens skolverk1. beträffande översyn av fältorganisationatt avslår motion 1992/93:Ub452,2. beträffande läromedelsgranskningatt avslår motion 1992/93:Ub433,3. beträffande undervisning i punktskrift för vuxnaatt avslår motionerna 1992/93:Ub453 och1992/93:Ub456,4. beträffande anslagsbeloppet under Statens skolverkatt med anledning av proposition 1992/93:100 ochmotion 1992/93:Ub461 delvis till /94 anvisar ett ramanslag på ,Stöd för utveckling av skolväsendet5. beträffande dyslexi i skolanatt avslår motionerna 1992/93:Ub449 och1992/93:Ub471 delvis,6. beträffande teknikkurser för flickoratt avslår motion 1992/93:Ub519,7. beträffande anslagsbeloppet under Stöd för utveckling avskolväsendetatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillStöd för utveckling av skolväsendet för /94anvisar ett reservationsanslag på ,Fortbildning8. beträffande fortbildning av skolpersonalatt avslår motion 1992/93:Ub455,9. beträffande fortbildning om medicinska handikappatt avslår motionerna 1992/93:Ub466 och1992/93:Ub502 yrkande 14,men. (v)10. beträffande anslagsbeloppet under Fortbildning m.m.att med bifall till proposition 1992/93:100 tillFortbildning m.m. för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,Genomförande av skolreformer11. beträffande information m.m. om vissa nationellaprogram i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1992/93:Ub485 och1992/93:Ub508 delvis,12. beträffande anslagsbeloppet under Genomförande avskolreformeratt med bifall till proposition 1992/93:100 tillGenomförande av skolreformer för /94 anvisarett reservationsanslag på ,revisorers förslag13. beträffande Gymnasieskolan -- Resurser, resultat ochutvecklingatt med bifall till revisorers förslag1992/93:RR4 och med anledning av motionerna 1992/93:Ub31,1992/93:Ub33, 1992/93:Ub435, 1992/93:Ub458 och 1992/93:Ub459som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 30 mars 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),()ochIngegerd ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Många elever i skolan har handikapp som inte syns, t.ex.allergier av olika slag. Kunskapen om sådana handikapp ärvanligen begränsad på lokal nivå. Mot denna bakgrund föreslårjag att tillsammans med förhandikappfrågor i skolan närmare undersöker behovet ochmöjligheten att centralt anordna fortbildning för lärare ommedicinska handikapp.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom. 9 bort hemställa:9. beträffande fortbildning om medicinska handikappatt med bifall till motion 1992/93:Ub502 yrkande 14och med anledning av motion 1992/93:Ub466 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,