bet · GG01NU30 · 1993-05-18 00:00:00 — Ettnäringspolitiskt program inom en total kostnadsram på 500miljoner kronor har föreslagits i den sistnämnda motionen. I enreservation (s) till utskottets näringspolitiska betänkande,1992/93:NU25, angavs att av dessa medelborde avsättas till insatser inom träforskningen med inriktningmot små och medelstora företag i samband med behandlingen avforskningspropositionen.Riksdagen bör uttala sig för att det behövs ett branschprogramför skogsindustrin och ett starkt ökat statligt engagemang iforskningen inom massa- och pappersindustrin, anförs det i enannan kommittémotion, 1992/93:N299 (s). Skogsindustrin är enekonomisk motor för , som bidrar till mer än hälften avSveriges nettoexportintäkter, sägs det i motionen. De kommandeåren blir, enligt motionärerna, mycket avgörande för Sverigesmöjligheter att behålla en stark massa- och pappersindustri.Träförädlingsindustrin är , i likhet med massa-och pappersindustrin, i stort behov av ökade statliga insatserför forskning och utveckling, anser motionärerna. Debranschprogram för skogsindustrin som har avvecklats vid NUTEKborde därför återinrättas. Vidare borde det ske en kraftfullsatsning på STFI och KTH:s skogsindustriella del.Det är karakteristiskt för träindustrin i norra attden till övervägande delen har låg förädlingsgrad och består avsmåföretag med begränsade möjligheter att inhämta och omsätta nykunskap, anförs det i motion 1992/93:N51 (s). Ennätverkssatsning på långsiktig kompetensuppbyggnad i ,och är, enligt motionärerna, mycket viktig förregionens framtid, men det krävs då en resursförstärkning.Regeringen bör i ett första skede tillsätta en grupp medrepresentanter för näringen och forskningen inom regionen meduppgift att utreda hur satsningen skall göras, föreslårmotionärerna. Därvid borde möjligheterna till nätverkssamarbetemed högskolorna i /och beaktas.I de två motionerna 1992/93:Jo309 (s) och 1992/93:Jo310 (s)föreslås dels att skall uttala sitt stöd för att deförslag som lades fram i den tidigare nämnda utredningen omskogsindustrins kunskapsförsörjning skall genomföras, dels attbranschprogrammet för träindustrin vid skallåterupprättas. För och speciellt dess inland harskogsbruket och skogsindustrin stor betydelse, konstateras det.En stark skogsindustri baserad huvudsakligen på färskfiberråvara är, enligt motionärerna, en förutsättning för attskogsbruk och skogsindustri i inland skall kunnaöverleva. Det är därför ett samhälleligt intresse att stödjasådana insatser som långsiktigt stärker skogsindustrinskonkurrenskraft.Staten kan göra betydande insatser för att den trämekaniskaindustrin i skall kunna ta till vara denutvecklingspotential som finns, anförs det i motion 1992/93:N202(s). bör i likhet med flera andra länder, genomförasärskilda program för den trämekaniska industrin, anförmotionärerna och föreslår att en mer kraftfull satsning än förnärvarande skall göras inom grundforskningen. Vidare bör de småoch medelstora företagen ges möjlighet att stärka kontinuiteteni sina FoU-satsningar genom att företagen medges att ibokslutens balansräkningar bygga upp fonder att disponeras förutvecklingsändamål, anser motionärerna.Riksdagen bör uttala att branschprogrammet Trä vid skallåterinrättas, sägs det i motion 1992/93:N288 (s). Inom massa-och pappersindustrin har det skett envidareförädling mot ett större antal förädlade produkter, medanmotsvarande utveckling inte har ägt rum på trävarusidan, sägermotionärerna.Det finns starka skäl för en utökad statlig satsning påforskning och utbildning med inriktning mot produktutvecklingoch produktionsteknik för skogsindustrin, hävdas det i motion1992/93:N50 (m). Träindustrin har ett stort inslag av relativtsmå företag. Produktförnyelsen i branschen är låg liksomkunskapen om marknadens krav och behov, vilket hämmar branschensutveckling, sägs det i motionen.Också i motion 1992/93:N231 (kds) krävs att skalluttala sig för att det behövs en förstärkt träteknisk forskningoch utveckling i . Det finns, enligt motionärerna,forskare som menar att värdet av den trämekaniska industrinsproduktion kan höjas med , om träets egenskaperutnyttjas på ett bättre sätt än . Staten bör,anser motionärerna, erbjuda stöd bl.a. för att delade tjänstermellan högskolor och industri skall kunna åstadkommas.Riksdagen bör tillse att det skapas ett träcentrum iSkellefteå, anförs det i motionerna 1992/93:N205 (fp) och1992/93:N207 (-). I den förstnämnda motionen sägs att en ökadförädlingsgrad och produktutveckling inom skogs- ochträindustrin är något av en ödesfråga för norra ochdess inland. Motionärerna framhåller att Skellefteåbygden underdet har drabbats hårt av nedläggningar inomträindustrin, varför det nu måste ske en kraftig förstärkning avforsknings- och utvecklingsinsatserna i . Deerforderliga åtgärderna består, enligt motionärerna, av tredelar -- forskning och utbildning, formgivning samt inrättandeav en pilotanläggning för möbeltillverkning.Också i den andra motionen sägs att en ökad förädling och enförstärkt produktutveckling är nödvändig för skogs- ochträindustrins överlevnad i norra . Det är, ansermotionären, angeläget att staten stödjer tillkomsten av ettutvecklingsprogram bestående av de tre delar som också angavs inyssnämnda motion.I motion 1992/93:A424 (v), slutligen, begärs att riksdagenskall uttala sig för att det bör göras ökade satsningar påforskning och utveckling för att möjliggöra en ny typ avvidareförädling av skogsråvaran i inland. En möjlighethärvidlag är att metoderna utvecklas att använda cellulosan,hemicellulosan och ligninet som bas för framställning avkolväten. I motionen krävs också att skall uttala sigför att ett nytt utvecklingsprogram för träindustrin skallsättas i gång, i stället för det avslutade s.k. Träman90-programmet. Syftet med detta program, som var inriktat på defyra nordligaste länen, var att öka förädlingsgrad,produktivitet och lönsamhet inom sågverk ochträmanufakturföretag. Regeringen bör återkomma med ett förslagtill ett sådant program, sägs det i motionen.NUTEK bedrev, som tidigare nämnts, ett särskilt branschprogramför insatser inom den träbearbetande industrin fram /92. I budgetpropositionen 1992 föreslogs attdetta program, som finansierades via anslagetSmåföretagsutveckling (B 5) och som hade bedrivits sedan börjanav , skulle upphöra i stället för, somtidigare hade planerats, . Utskottet hade ingetatt erinra mot detta (bet. 1991/92:NU20). I en reservation (s)resp. meningsyttring (v) uttalades stöd för motioner med krav påatt programmet skulle fullföljas.Frågor om det s.k. Träman 90-programmet, som tas upp i motion1992/93:A424 (v), har tidigare behandlats av utskottet.Riksdagen har avslagit liknande motionsyrkandenav samma motionär. Vid de senaste tillfällena, resp.hösten 1992 (bet. 1991/92:NU20 s.23 resp. yttr. 1992/93:NU4ys.11), hänvisade utskottet till betänkandet Kunskap förkonkurrenskraft (Ds 1991:62) och aviserade förslag iforskningspropositionen. Yrkandena fick stöd i meningsyttringar(v).I propositionen lämnas ingen redovisning för den närmareutformningen av det föreslagna skogsindustriellaforskningsprogrammet. Enligt vad utskottet har erfarit pågårinom ett beredningsarbete som syftar till attutforma ett sådant program.De totala statliga FoU-satsningarna på det skogsindustriellaområdet kan, enligt uppgift från , beräknasuppgå till ca under nästa budgetår. Förforskning vid industriforskningsinstitut med anknytning tillskogsindustrin -- STFI, Trätek, och Grafiskaforskningslaboratoriet -- beräknas ca 70 miljoner kronoravsättas. De belopp som staten under innevarande budgetåranvisar till dessa institut är resp. 37,5, 22,5, 2,6 och 4,0miljoner kronor. För det skogsindustriella programmet somföreslås i forskningspropositionen beräknar regeringen 10miljoner kronor via anslaget till . Dessutom avsätter inom de produktions- och processtekniskaområdena, vars resultat delvis kan tillgodogöras inomskogsindustrin. Via huvudtitel tillförs9,. Satsningar inom det skogstekniska områdetgörs också via huvudtitel, bl.a. genominsatser inom forskarutbildningen.Utskottet anser att det är mycket viktigt attkunskapsnivån inom såväl massa- och pappersindustrin somträindustrin upprätthålls på en hög nivå. Detta är angeläget omden svenska skogsindustrins konkurrenskraft skall kunnabibehållas och utvecklas. Skogsindustrin har stor betydelse förden svenska ekonomiska utvecklingen och ger ett betydandepositivt bidrag till handelsbalansen.Regeringens förslag till ökade insatser på detskogsindustriella forskningsområdet ser utskottet som ettändamålsenligt bidrag till strävandena att upprätthålla ochutveckla kunskapsnivån inom skogsindustrin. Som framgått av dentidigare redovisningen är de föreslagna insatserna ännu inteutformade i detalj. Beredningsarbete pågår dock inomregeringskansliet.Utskottet kan konstatera att den svenska skogsindustrin undersenare år har ökat användningen av returpapper i sinaproduktionsprocesser. Vidare har tillväxten i skogen ökat. Dettahar gett ett betydande överskott på skogsråvara. Ökadeforskningsinsatser -- inte minst på det trätekniska området --kan enligt utskottets mening bidra till att denna för såviktiga naturtillgång kan få ökad användning.Enligt utskottets mening finns det, mot bakgrund av de storavärden som ligger i en ökad användning av skogsråvara, mångaskäl som talar för att exempelvis delar av anslagen tillenergiforskning samt ofördelade löntagarfondsmedel med fördelskulle kunna inriktas mot en mer intensifierad trätekniskforskning.Utskottet utgår från att regeringen , ilämpligt sammanhang, för redovisar utformningen av deti propositionen föreslagna skogsindustriellaforskningsprogammet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtligaaktuella motioner i berörda delar.MiljöteknikHänsyn till den yttre miljön är en av nyckelfrågorna förnäringslivets överlevnad och utveckling, sägs det ipropositionen. Företag som är tidigt ute i ett förändringsarbeteinriktat mot miljöanpassad produktion kan vinnakonkurrensfördelar gentemot företag som är avvaktande iförhållande till miljöfrågor, heter det vidare. -- ochtidigare Styrelsen för teknisk utveckling och -- har i sina FoU-stöd länge och i hög grad beaktatmiljöfrågornas betydelse.Regeringen anser att hänsyn till den yttre miljön i så storutsträckning som möjligt bör integreras i arbetet inom samtligateknikområden. tillämpar s.k. miljökonsekvensbeskrivningarvid bedömning av så gott som alla enskilda projekt. Syftet meddessa beskrivningar är att analysera om tilltänkta projekt kanbedömas påverka den yttre miljön. Det är enligt regeringensmening viktigt att i all sin FoU-verksamhet medverkar tillatt miljöaspekter och miljökonsekvenser blir beaktade ochredovisade. samarbetar i denna verksamhet med , och ().Det övergripande målet för AFR är att med ett konsekventmiljötänkande skapa förutsättningar dels för att demiljöpolitiska målen inom utvalda områden uppfylls, dels för attnya marknadssituationer exploateras, sägs det i propositionen.AFR kommer att ha avslutat ett treårigt programför miljöanpassad produktutveckling och avfallshantering, vilkethar finansierats via huvudtitel.Regeringen redovisar under Miljö- och naturresursdepartementetsavsnitt i forskningspropositionen (avsnitt 14) förslag avseendeAFR:s fortsatta verksamhet.Regeringen bör anmodas att utarbeta ett program ommiljöteknik, anförs det i de båda partimotionerna 1992/93:Ub121(v) och 1992/93:N316 (v). Motionärerna hälsar medtillfredsställelse regeringens förslag beträffandemiljöteknikforskning men anser att det krävs ytterligaresatsningar på stora nationella program där olika aktörer --stora och små företag, entreprenörer, innovatörer, universitet,m.fl. -- kan samlas till gemensamma, långsiktiga ochuthålliga projekt. I annat fall riskerar , enligtmotionärerna, att komma på efterkälken jämfört med sådana ländersom och , där stora och framsynta satsningar påmiljöteknikområdet görs.Riksdagen har avslagit motionsyrkanden (v)liknande de här aktuella. Vid det senaste tillfället, våren1992, hänvisade utskottet (bet. 1991/92:NU20) till det arbetesom bedrivs av . I en meningsyttring (v)följdes motionsyrkandet upp.Utskottet finner inte anledning att nu göra något annatställningstagande än vad som har gjorts vid tidigare tillfällen.Utskottet noterar att det i forskningspropositionen anges attNUTEK i all sin FoU-verksamhet skall medverka till attmiljöaspekter och miljökonsekvenser blir beaktade ochredovisade. De båda här aktuella motionerna avstyrks i berördadelar.Anslag till teknisk forskning och utvecklingFrån anslaget Teknisk forskning och utveckling ()finansieras det stöd till den berörda forskningen ochutvecklingen som administreras av . Den närmarebeskrivningen av regeringens förslag avseende verksamhetinom F 1-anslaget har redovisats i de föregående avsnitten underresp. Regeringen vill ha godkännande avdessa riktlinjer.För det kommande budgetåret föreslår regeringen ett anslag på575,. För vartdera av de därpå följande tvåbudgetåren föreslås resursramar på 588,4 miljoner kronor.Regeringen begär också bemyndigande att låta statenta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd tillteknisk forskning och utveckling m.m. för de fyra budgetåren1994/95--1997/98 om högst 295, 250, 210 resp. 175 miljonerkronor.Högre anslag till teknisk forskning och utveckling förordasbåde av Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.I partimotionen 1992/93:Ub128 (s) föreslås att anslaget skallökas med . Medlen skall användas för utökadeinsatser på olika angivna områden, vilket utskottet harbehandlat i det föregående.I kommittémotionen 1992/93:N301 (s) föreslås en ytterligareökning av anslaget med . Av dessa medelskulle användas för ökade insatser inomträforskningen, vilket utskottet också har behandlat i detföregående.Vänsterpartiet föreslår i partimotionerna 1992/93:Ub121 och1992/93:N316 att utöver regeringensförslag skall avsättas för teknisk forskning och utveckling. Dentekniska forskningen och utvecklingen är grundläggande förförnyelsen av det svenska näringslivet, och den satsning somregeringen föreslår kan inte anses vara tillräcklig. bör,enligt motionärerna, ges i uppdrag att återkomma med förslag påvilka verksamheter som kan utvecklas eller nystartas.Utskottet har i tidigare avsnitt ställt sig bakom vad somanförs i propositionen om hur arbetet vad gäller tekniskforskning och utveckling skall bedrivas på olika områden. De avregeringen föreslagna riktlinjerna för teknisk forskning ochutveckling tillstyrks således av utskottet.Detta ställningstagande innebär också att utskottettillstyrker regeringens förslag till anslag för nästa budgetåroch resursramar för de därpå följande två budgetåren. Förslagenom ökade anslag i de här aktuella motionerna avstyrks avutskottet. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag tillbemyndiganden.RymdverksamhetRymdstyrelsenRymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor somgäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskiltför forskning och utveckling. Rymdstyrelsen skall enligt sininstruktion (1988:343) ta initiativ till, samordna och fördeladet statliga stödet till forskning och utveckling inom svenskrymd- och fjärranalysverksamhet. Vidare skall Rymdstyrelsenbereda ärenden rörande internationellt rymdsamarbete samt varakontaktorgan för internationella organisationer. Rymdstyrelsensverksamhet finansieras under Närings- och Utbildningsdepar-tementens huvudtitlar.Regeringen föreslår att de näringspolitiska målen förRymdstyrelsens verksamhet under den kommande treårsperiodenskall vara att åstadkomma följande:ökad konkurrenskraft genom att svensk industri gesförutsättningar att utveckla konkurrenskraftiga rymdprodukteroch rymdtjänster,ökad teknikspridning som skall ge positiva näringspolitiskaeffekter även utanför rymdindustrin,ökad Europasamverkan, innebärande att skall vara enattraktiv partner i det europeiska industrisamarbetet,ökad regional utveckling som bidrar till näringslivetsutveckling i Kirunaregionen.Rymdstyrelsens förvaltningskostnader finansieras förnärvarande under anslaget Europeiskt rymdsamarbete m.m., via ensärskild anslagspost. Regeringen föreslår nu att dessa kostnaderskall finansieras via ett nytt ramanslag och vill anvisa 5,7miljoner kronor för ändamålet.Utskottet tillstyrker de föreslagna riktlinjerna förRymdstyrelsens verksamhet och förslaget till anslag.Nationell rymdverksamhetUnder anslaget Nationell rymdverksamhet anvisas medel tillprogram för fjärranalys, industriutveckling, småsatelliter ochverksamhet i Kirunaregionen.Regeringen föreslår ett anslag på förnästa budgetår och ett lika stort belopp i resursram förvartdera /95 och 1995/96. Regeringen vill ocksåha bemyndigande att under det kommande budgetåretlåta staten ta på sig ansvaret för betalningar inom dennationella rymdverksamheten om högst 131 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker de nu redovisade förslagen.Europeiskt rymdsamarbeteUnder anslaget Europeiskt rymdsamarbete anvisas medel tillprogram för europeiskt rymdsamarbete, bilateralt rymdsamarbeteoch, t.o.m. innevarande budgetår, Rymdstyrelsensförvaltningskostnader. Större delen av anslaget utgör detsvenska bidraget till det europeiska inom är uppdelat i en obligatorisk del och enfrivillig del. I den obligatoriska delen, som omfattar grund-och vetenskapsprogram, uppgår det svenska bidraget till förnärvarande 3,av kostnaderna, och i den frivilliga delen ärSveriges genomsnittliga andel av kostnaderna ca 2%.De prioriteringar som regeringen gör innebär fortsattdeltagande i Columbus-programmets polära plattform ochlaboratoriemodul på oförändrad nivå (), i Hermes-programmetpå en lägre nivå (0,), i datareläsatelliter på oförändradnivå (1,) samt ett fortsatt högt deltagande i programmetEnvisat-1 för miljöövervakning (5,). Utöver ESA-samarbetetdeltar i bilateralt rymdsamarbete med i första handTyskland och Frankrike.Regeringen föreslår ett anslag på förnästa budgetår och ett lika stort belopp i resursram förvartdera /95 och 1995/96. Vidare vill regeringenha bemyndigande att under nästa budgetår låta staten ta på sigansvaret för betalningar inom europeiskt rymdsamarbete om högst192 miljoner kronor.I propositionen meddelas att regeringen avser att återkommatill angående resursbehovet för deteuropeiska rymdsamarbetet. Enligt vad utskottet har erfaritkommer detta dock att ske först under hösten 1993.En minskning av anslaget eller med 45 miljonerkronor föreslås i motion 1992/93:Ub121 (v). Rymdforskning ärvisserligen mycket angelägen både ur miljöforskningssynpunkt ochur andra tekniska synvinklar, men den har nått så långt attviss verksamhet bör kunna finansieras och drivas av det privatanäringslivet och andra intressenter, anser motionärerna.Enligt uppgift har diskuterat med deberörda företagen om deras deltagande i finansieringen avrymdforskningen. Forskningen befinner sig dock fortfarande påett sådant stadium att det enligt sedvanligalönsamhetsbedömningar för företagen inte har gått att uppnånågon delfinansiering.I detta sammanhang bör också noteras att revisorer-- på eget initiativ -- har tagit upp statens insatser inomrymdområdet som ett granskningsärende. Granskningen, som avserdels en utvärdering av de näringspolitiska insatserna, delsinnehållet i redovisningen till , beräknas varaavslutad under våren 1993.Enligt utskottets mening är rymdforskningen så angelägenatt det är motiverat med ett statligt stöd av den omfattning somregeringen föreslår. Utskottet utgår från att regeringen -- omdet är möjligt -- söker uppnå delfinansiering med de berördaföretagen. Med detta avstyrker utskottet motion 1992/93:Ub121(v) i berörd del och tillstyrker nu aktuella förslag ipropositionen.Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbeteUnder detta anslag anvisas medel för forsknings- ochutvecklingssamarbete med EG inom ramen för EG:s program förforskning och teknisk utveckling. Vidare anvisas från anslagetmedel dels till EG som en följd av , dels tilleuropeiskt samarbete inom väg-, järnvägs- och flygtrafikensområden.Möjligheterna för svenska företag och forskningsinstitutioneratt delta i EG:s forsknings- och utvecklingsarbete bör tas tillvara, sägs det i propositionen. De medel som har beräknats förFoU-samarbete med EG skall täcka dels nationellt finansieradeprojekt, dels de programavgifter som uppkommer närprogramsamarbetet inom EES har trätt i kraft. Regeringenföreslår till vidare ett ettårigt anslag på 211 miljoner kronor.I propositionen meddelas att regeringen avseratt återkomma till i frågan om resursbehov förEG-samarbetet, när ytterligare underlag föreligger för beräkningav programavgifterna . Enligt uppgift väntasregeringen återkomma till i den frågan först underhösten 1993.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utformainformations- och stimuleringsaktiviteter så att svenskaforskare kommer att delta i EG-forskningen i rimlig proportiontill vad betalar, anförs det i motion 1992/93:N49 (s).Dessutom måste, enligt motionärerna, ett styrsystem utformas såatt inte de stora företagen blir ensamma om att kunnatillgodogöra sig dessa forskningsmedel. Uppläggningen av en stordel av EG-forskningen är nämligen sådan, hävdar motionärerna,att det är naturligt för de stora internationella företagen attutnyttja den, medan småföretagen har stora svårigheter att ensskaffa sig information om vilken forskning som pågår.Enligt vad utskottet har erfarit är det inte formellt möjligtför att ha ett särskilt styrsystem för att underlättaför småföretagen att delta i EG:s forskningsprogram. Sverigemåste följa de regler som gäller för . Däremot anserregeringen att det är betydelsefullt med informationsinsatserför att öka småföretagens deltagande i EG:s forskningsprogram.Detta ingår också som ett viktigt inslag i NUTEK:sarbetsuppgifter.Utskottet tillstyrker förslaget om medel till deteuropeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet. Utskottetanser, i likhet med vad som anförs i motion 1992/93:N49 (s), attdet är angeläget att också de små företagen deltar i EG:sforskningsprogram. har, som nämnts, i uppgift att på olikasätt främja detta. Förslaget i motionen om att ett styrsystemskall utformas för att främja småföretagens deltagande är, redanav formella skäl, uteslutet. Med det anförda avstyrker utskottetden aktuella motionen.Avgifter till vissa internationella FoU-organisationerUnder detta anslag beräknas bidrag till avgifter för täckandeav andel av sekretariatskostnaderna för EUREKA ochCOST. Verksamheten inom dessa samarbeten har beskrivits i detföregående. Sekretariatskostnaderna betalas av medlemsländerna,baserade på resp. lands bruttonationalprodukt. skall förCOST täcka 3,och för EUREKA 3,av de totalasekretariatskostnaderna.Regeringen föreslår ett anslag på , vilkettillstyrks av utskottet.EnergiforskningEnergiforskningen har bedrivits i form avtreåriga program. Totalt har anslagits ca 9 miljarderkronor penningvärde till energiforskningsprogrammen.Utvärderingar av energiforskningen har genomförts dels av en avregeringen tillsatt expertgrupp -- redovisad i promemorianEnergiforskningens mål och medel (Ds 1992:122), dels avIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) -- redovisad i rapportenEnergi för kommande generationer. I rapporterna anförs bl.a. attenergiforskningen även fortsättningsvis bör hållas samman i ettsärskilt statligt nationellt energiforskningsprogram med egetanslag.Följande myndigheter och organ bedriver verksamhet inomenergiforskningen: , för byggnadsforskning,,, , Programrådet vidStudsvik och Teknikvetenskapliga forskningsrådet.Regeringen begär godkännande av de riktlinjer somskall gälla för energiforskningen . De övergripande målen för energiforskningen börenligt regeringen vara att skapa vetenskaplig och tekniskkunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och inäringslivet för utvecklingen och omställningen avenergisystemet i enlighet med de riktlinjer för energipolitikensom har beslutat om. Regeringen anser attenergifrågornas betydelse för miljö, klimat och tillväxt iekonomin utgör skäl för att hålla den statligt finansieradeenergiforskningen samman i ett program. bör även ifortsättningen vara ansvarig för samordningen.