bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — I huvudsak är deösteuropeiska länderna självförsörjande på livsmedel. Flera ärtill och med livsmedelsexportörer. Svårigheter medlivsmedelsförsörjningen har främst uppstått på grund avpolitiska oroligheter, kriminalitet eller sammanbrott idistributionssystemen.I dialogen mellan resp. de baltiska staterna och densvenska regeringen har dessa länder framhållit, enligt vadutskottet erfarit, att vad de främst vill ha är långsiktigabiståndsinsatser. Bistånd i form av livsmedel kan endast komma ifråga inom ramen för det katastrofbistånd som handläggs av SIDA.Vad avser sådant bistånd har energibistånd och sjukvårdsinsatserhittills prioriterats före livsmedelshjälp. Utskottet villframhålla att det svenska näringslivsbiståndet via välkan omfatta stöd till utvecklingen av t.ex. fiskeindustrin ivåra östra grannländer.Därmed betraktar utskottet motionerna U242 (m) samt U247 (kds)som besvarade.5.7. Övriga sektorerSammanfattning av motionernaI motion U207 (s) anförs att visst svensk-estniskt samarbetepå arbetsmiljöområdet redan inletts. Motionärerna föreslår attförutsättningarna utreds för etableringen på av ettsvensk-estniskt abetsmiljöinstitut. Utnyttjandet avbiståndsmedel, arbetsmarknadsmedel eller andra anslag förprojektet bör enligt motionen bli föremål för närmareöverväganden.I motion U239 (m) anges att den estniska regeringen ikontakter med Statens hundskola i begärt bistånd tillden estniska polisen och tullmyndigheten. Med hänvisning äventill att Statens hundskola har stora problem medatt få avsättning för en del hundar, föreslås i motionen attmedel ur östbiståndet bör anvisas för det av esterna föreslagnapolishundsprojektet. Projektet föreslås kunna byggas uttill att omfatta också de andra baltiska staterna. Det utbytesom föreslås skulle enligt motionären gagna inte bara ,utan även säkra aveln och utbildningen av bra polis-, tull-,narkotika- och lavinhundar i Sverige.I motion U241 (fp) föreslås ett bidrag om ca tillden estniska barnfonden, som motionären anser gör ett värdefulltarbete för att förbättra barnens situation i (yrkande1). I motionens andra yrkande framförs önskemålet att Postverketvia portobefrielse eller på annat sätt skall underlätta försvenskar att skicka gåvor till barnfondens verksamhet.I motion U283 (fp), yrkande 4, föreslås att , genomförmedling av resurser till t.ex. baltisk polis och baltiskagränsmyndigheter, bör stödja dessa länders strävan att fåkontroll över flyktingströmmarna över baltiskt territorium.UtskottetSom det anges i motion U207 (s) håller arbetsmiljöskydd på attväxa fram som en ny verksamhet i , inkl. inrättandet aven yrkesinspektion efter delvis svensk förebild. Enligt vadutskottet har inhämtat pågår vidare ett relativtomfattande erfarenhetsutbyte. Däri deltar bl.a. den svenskaArbetarskyddsstyrelsen, som har tilldelats särskilda medel förarbetsmiljöinsatser i . För och Litauenplaneras liknande projekt. Vidare noterar utskottet att ennordisk-baltisk konferens har ägt rum på områdetarbetsmiljöfrågor.Utskottets bedömning är att det således finns godaförutsättningar för erfarenhetsutbyte mellan ochBaltikum i arbetsmiljöfrågor. Även harmöjlighet att förmedla forskarutbyte på området.Därmed avstyrker utskottet motion U207 (s).Vad gäller förslaget i motion U241 (fp), yrkandena 1--2, omstöd till får utskottet konstatera att SIDA ärden myndighet som via folkrörelser och enskilda organisationerkan förmedla stöd till . Estniskabarnfonden kan genom systerorganisation i söka bidraggenom SIDA för sin verksamhet.Beträffande portobefrielse för paket som skickas till estniskabarnfonden är detta en fråga som måste behandlas av det svenskapostverket.Med det ovan anförda får yrkandena 1--2 i motion U241 (fp)anses besvarade.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna U239 (m) samt U283 (fp) (yrkande 4), nämligen attyttre och inre säkerhet utgör viktiga förutsättningar för att endemokratisk utveckling skall kunna äga rum i Central- ochÖsteuropa. har hörsammat de baltiska staternas önskemålom stöd i strävan att säkra deras nationella oberoende. suveränitetsstöd syftar till att höja ländernassäkerhetspolitiska kompetens, underlätta deras deltagande i detinternationella umgänget samt öka kunskapen och förbättrautrustningen inom bl.a. gränsbevakningen, tullväsendet ochpolisen. Under innevarande budgetår belastar stödet det anslag ibudgeten för östsamarbetet som står till regeringensdisposition. I propositionen för /94 föreslås enavsevärd ökning av suveränitetsstödet samt att stödet tas uppsom en separat anslagspost (). Utskottetvälkomnar att stödet på detta sätt tillmäts särskild betydelse.Förstärkningen av gränsskyddet, tullen och polisen tordeenligt utskottets uppfattning även komma att spela en viktigroll, då det gäller att komma till rätta med flyktingströmmarnavia . Enligt vad utskottet har erfarit förs en dialogmed alla tre staterna om detta problem. Det är de mottagandeländerna själva som inom ramen för det vidare biståndssamarbetetbör avgöra vilka specifika varor och tjänster de har bäst nyttaav i detta avseende.Därmed betraktar utskottet motionerna U239 (m) samt U283,yrkande 4, som besvarade.5.8. Samarbete med enskilda länder eller regionerSammanfattning av motionernaI motion U226 (s), yrkande 4, föreslås att biståndmedelanvisas för insatser syftande till kunskapsöverföring påkooperationens område till länder också utanför Sverigesnärområde, såsom och Slovakien.I motion U264 (fp), yrkandena 1--6, föreslås en radbiståndsinsatser på olika områden i . Motionärenframhåller att västvärlden måste finna bättre former änhittills för att hjälpa litauerna att omvandla sitt hårtnedslitna samhälle till en modern stat. på följande områden: jordbruk, räddningstjänst, energi ochinfrastruktur. I motionens första yrkande anförs att de svenskapolitiska partierna borde få större möjligheter att lämna stödtill sina litauiska systerpartier. I motionens sista yrkande(yrkande 7) föreslås att visumtvånget avskaffas för medborgarefrån Litauen.UtskottetUtskottet konstaterar att redan finansiellt bidrartill en aktivering av den kooperativa ägandeformen i vissaländer utanför det svenska närområdet (yrkande 4 i motion U226(s). Så har exempelvis BITS genomfört utbildning i kooperativföretagsledning i och i . Svensk part harvarit Center. I har BITS finansierat en insatssyftande till att utveckla ett kooperativt utbildningsprogram.Även här har Center varit svensk part. Insatsenomfattar enligt vad utskottet inhämtat bl.a. byggandet av enskola för kooperativ utbildning.Därmed anser utskottet att yrkande 4 i motion U226 (s)besvarats.Vad gäller förslagen till diverse insatser i i motionU264 (fp) (yrkandena 1--6) får utskottet anföra följande:I tidigare avsnitt i betänkandet har flertalet av de svenskaformerna för hjälp till , inkl. , berörts. Dettagäller bl.a. stödet för ett utvidgat vänortsutbyte (yrkande 3),satsningarna på energi- och miljövårdsområdet (yrkande 5),landsbygdsutveckling (yrkande 4) samt åtgärder inom ramen fördet s.k. suveränitetsstödet (yrkande 6). Totalt uppgår beslutadeinsatser i till . Därutövertillkommer utfästa regionala insatser avseende de tre baltiskastaterna om drygt 364 miljoner kronor.Vad avser infrastrukturområdet har utskottet tidigarekonstaterat att utbyggnaden av vägnät m.m. inbegriper omfattandeinvesteringar, som nödvändigtvis erfordrar multinationelltkapital. deltar aktivt i bl.a. och ,som överväger engagemang i investeringsprogram avdenna omfattande karaktär.Utskottet noterar att bl.a. har ett omfattandeprogram för utvecklingen av energisektorn i . Även EBRDhar beviljat s.k. energilån till samtliga tre baltiska stater:Det till uppgår enligt vad utskottet inhämtat till hela37 miljoner ecu. Lånen är avsedda för import och investeringarsom är vitala för Baltikum.Vad beträffar en färjeförbindelse mellan ochKarlskrona (yrkande 2) konstaterar utskottet att detta fårbetraktas som ett kommersiellt projekt där biståndsfinansieringsannolikt ej blir aktuell. Om denna färjeförbindelse befinnstillräckligt lönsam finns inga hinder för privata initiativ.I motionen (U264), yrkande 1, föreslås ökat stöd till Sverigespolitiska partier för att stödja systerpartierna i Litauen.Utskottet vill därvid konstatera att det står de politiskapartierna i fritt att stödja sina litauiskasysterpartier. Något särskilt partistöd för detta ändamål bördock ej komma i fråga.Beträffande begäran om viseringsfrihet (yrkande 7) konstaterarutskottet att avsikt har varit att verka förviseringsfrihet för samtliga baltiska stater sedan dessa återblev självständiga 1991. I princip råder, enligt vad utskottethar erfarit, även nordisk enighet om denna strävan. Det harlikväl ansetts att beslut i detta avseende är avhängigt av debaltiska staternas anpassning till Genèvekonventionensasylrättsliga regler, varigenom de även skulle få ställning soms.k. Denna principiella nordiska samsynhindrar inte att de nordiska länderna sinsemellan kan göra olikabedömningar av den lämpliga tidpunkten för införande avviseringsfrihet.Utskottets bedömning är att senare tids flyktingströmmar överÖstersjön, där de baltiska staterna utgjort transitländer, förnärvarande motiverar en fortsatt försiktig svensk hållning iviseringsfrågan. Tiden för viseringsfrihet torde enligtutskottets uppfattning vara mogen då samtliga baltiska stater,utöver de grundläggande kriterierna avseendemedborgarskapslagstiftning och nationella pass, även kan ansesha en fungerande migrationspolitik stödd på en väl utbyggd ochfungerande gränskontroll.Som tidigare framgått i betänkandet välkomnar utskottetpropositionens förslag att via kunskapsöverföring ochriktat bistånd kraftigt stödjer uppbyggnaden av en baltiskinfrastruktur på detta område.Med det ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 1 samt 7 imotion U264 (fp). Yrkandena 2--6 i motion U264 (fp) anses därmedbesvarade. Utskottet hemställertill littera G. Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa1. beträffande östbiståndets framtida storlekatt förklarar motionerna 1992/93:Jo631 yrkande 1,1992/93:U258 yrkande 5 och 1992/93:U283 yrkande 5 besvarade medvad utskottet anfört,2. beträffande utvecklingen av en handlingskraftigÖsteuropapolitikatt förklarar motion 1992/93:F1211 yrkande 22besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande utformningen av Östeuropapolitiken i övrigtatt förklarar motion 1992/93:U251 yrkandena 2--4besvarade med vad utskottet anfört,res. 1 (s) - delvis4. beträffande redovisning av biståndsmedelatt förklarar motion 1992/93:U251 yrkande 1 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 1 (s) - delvis5. beträffande mottagarna av bilateralt biståndatt förklarar motion 1992/93:U251 yrkande 7 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 1 (s) - delvis6. beträffande suveränitetsstödatt förklarar motion 1992/93:U283 yrkande 1 besvaratmed vad utskottet anfört,7. beträffande forskning om konfliktorsakeratt avslår motion 1992/93:U608 yrkande 12,8. beträffande utformningen av bistånd till Rysslandatt förklarar motion 1992/93:U620 yrkande 2 besvaratmed vad utskottet anfört,9. beträffande prioriteringar i övrigt i biståndetatt förklarar motion 1992/93:U251 yrkande 5 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 1 (s) - delvis10. beträffande stöd på låne- eller kreditbasisatt förklarar motion 1992/93:U274 besvarad med vadutskottet anfört,11. beträffande utredning om företagssatsningaratt avslår motion 1992/93:U258 yrkande 1,men. (v) - delvis12. beträffande bundet biståndatt avslår motionerna 1992/93:U203, 1992/93:U204 och1992/93:U258 yrkande 4,13. beträffande miljöinsatser i vid bemärkelseatt förklarar motion 1992/93:U258 yrkande 6 besvaratmed vad utskottet anfört,14. beträffande medel till enskilda organisationeratt avslår motion 1992/93:U258 yrkande 13,men. (v) - delvis15. beträffande medel till Svenska institutetatt avslår motion 1992/93:U258 yrkande 14,men. (v) - delvis16. beträffande medelsfördelning mellan myndigheter iövrigtatt avslår motionerna 1992/93:U251 yrkandena 6, 8,9, 11 och 13,res. 2 (s) - delvis17. beträffande styrning och målformulering i biståndetatt avslår motion 1992/93:U222,18. beträffande parlamentariskt samarbeteatt avslår motion 1992/93:U218 yrkande 1 samtförklarar motion 1992/93:U218 yrkande 2 besvarat med vadutskottet anfört,19. beträffande överföring av vissa medel från BITSatt förklarar motion 1992/93:U211 besvarad med vadutskottet anfört,res. 3 (nyd)20. beträffande medelsfördelningen i övrigtatt förklarar motionerna 1992/93:U642, 1992/93:U277,1992/93:U223 yrkandena 1--2, 1992/93:U226 yrkande 1,1992/93:U258 yrkande 11, 1992/93:U251 yrkande 10, 1992/93:U210yrkande 2 och 1992/93:U272 besvarade med vad utskottet anfört,21. beträffande multilateralt stödatt avslår motion 1992/93:U251 yrkande 14,res. 2 (s) - delvis22. beträffande kooperativt stödatt förklarar motion 1992/93:U226 yrkandena 2--4besvarade med vad utskottet anfört,23. beträffande utlåningatt förklarar motion 1992/93:U258 yrkande 8 besvaratmed vad utskottet anfört,24. beträffande utredning av ökade exportkreditmöjligheteratt avslår motion 1992/93:U258 yrkande 9,men. (v) - delvis25. beträffande utökade möjligheter till export i övrigtatt avslår motion 1992/93:A471 yrkande 5,res. 4 (s) - delvis26. beträffande inhämtande av ytterligare underlag iavsättningsfråganatt avslår motion 1992/93:U251 yrkande 12,res. 4 (s) - delvis27. beträffande u-krediteratt avslår motion 1992/93:N315 yrkande 5,res. 5 (nyd)28. beträffande riskkapital i övrigtatt avslår motion 1992/93:U210 yrkande 1,29. beträffande handels- och kreditavtalatt avslår motion 1992/93:U258 yrkande 10,30. beträffande valutagarantifondatt avslår motion 1992/93:U280 yrkandena 1 och 2,res. 6 (nyd)31. beträffande stöd till utbildning och kulturatt avslår motion 1992/93:U254 och förklararmotionerna /93:U230, 1992/93:U257, 1992/93:Ub904 yrkande 5,1992/93:245 yrkandena 1--3 och 1992/93:U229 besvarade med vadutskottet anfört,32. beträffande insatser inom hälsovårds- ochhandikappområdetatt avslår motion 1992/93:So290 yrkande 9 ochförklarar motionerna 1992/93:U258 yrkande 12 och 1992/93:U640yrkande 6 besvarade med vad utskottet anfört,33. beträffande särskilda insatser på områdena miljövård,energi och kärnkraftssäkerhetatt förklarar motionerna 1992/93:U258 yrkande 7,1992/93:Jo631 yrkande 5 och 1992/93:Jo643 yrkande 3 besvarademed vad utskottet anfört,34. beträffande infrastruktur i kustnära områdenatt förklarar motion 1992/93:T205 yrkandena 4--6besvarade med vad utskottet anfört,res. 7 (nyd)35. beträffande infrastruktursatsningar i övrigtatt förklarar motionerna 1992/93:U281, 1992/93:T214yrkandena 1--3, 1992/93:U271 och 1992/93:U248 yrkandena 1--2besvarade med vad utskottet anfört,36. beträffande bistånd till bostadsbyggandeatt avslår motionerna 1992/93:U219 yrkande 1 och1992/93:U279 samt förklarar motionerna 1992/93:U206,1992/93:U220, 1992/93:U238, 1992/93:U215 och 1992/93:U219yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,res. 8 (nyd)37. beträffande medel avseende bostäder till återvändanderysk militäratt avslår motion 1992/93:U258 yrkande 17,men. (v) - delvis38. beträffande livsmedelsstöd och landsbygdsutvecklingatt avslår motion 1992/93:U253 yrkandena 1--2 ochförklarar motionerna 1992/93:U242 och 1992/93:U247 besvarade medvad utskottet anfört,39. beträffande utredning av ett arbetsmiljöinstitutatt avslår motion 1992/93:U207,40. beträffande stöd till barnfondatt förklarar motion 1992/93:U241 yrkandena 1--2besvarade med vad utskottet anfört,41. beträffande stöd till baltiska gränsmyndigheteratt förklarar motionerna 1992/93:U239 och1992/93:U283 yrkande 4 besvarade med vad utskottet anfört,42. beträffande särskilda insatser i Litauenatt avslår motion 1992/93:U264 yrkandena 1 och 7samt förklarar motion 1992/93:U264 yrkandena 2--6 besvarade medvad utskottet anfört,43. beträffande bemyndigandeatt med bifall till budgetpropositionen och medavslag på motion 1992/93:U255 yrkande 1 bemyndigar regeringenatt under /94 få göra utfästelser intill ettbelopp om högst 1 ,res. 9 (nyd) - delvis44. beträffande G 1 Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropaatt med bifall till budgetpropositionen och medavslag på motion 1992/93:U255 yrkande 2 samt motion1992/93:U258 yrkande 3 till Samarbete med länderna i Central-och för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 9 (nyd) - delvismen. (v) - delvis45. beträffande G 2 statsgaranti för finansiellt stödatt med bifall till budgetpropositionen godkänneratt regeringen ikläder sig betalningsansvar i form avstatsgaranti för finansiellt stöd till länder i Central- ochÖsteuropa till ett belopp om högst ,46. beträffande G 2 statsgaranti för exportkreditgivningatt med bifall till budgetpropositionen och medavslag på motionerna 1992/93:U255 yrkande 3 och 1992/93:N315yrkande 4 godkänner att staten ikläder sig betalningsansvar iform av statsgaranti för exportkreditgivning för vissa länder iCentral- och till ett belopp om högst 1 000 000 000kr,res. 10 (nyd) - delvis47. beträffande G 2 Täckande av eventuella förluster ianledning av statliga garantier till länder i Central- ochÖsteuropaatt med bifall till budgetpropositionen tillTäckande av eventuella förluster i anledning av statligagarantier till länder i för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på ,48. beträffande G 3 Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantieratt med bifall till budgetpropositionen och medavslag på motion 1992/93:U255 yrkande 4 till Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier för /94 anvisar ettreservationsanslag på 230000000 kr.res. 10 (nyd) - delvisStockholm den 25 mars 1993På utrikesutskottets vägnarPierre SchoriI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (), KristinaSvensson (s), (), (), IngbrittIrhammar (c) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Utformningen av Östeuropapolitiken i övrigt, m.m. (mom.3--5, 9), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet delar" och som på s. 16 slutar med "motionU251 (s) besvarat" bort ha följande lydelse:I motion U251 (s) framhålls att regeringens proposition omsamarbete med knappt duger som underlagför behandling av frågan. Där saknas övergripandemålbeskrivning och strategi. Där saknas prioriteringar vad avserländer och sakområden, samt delvis även biståndsformer. Därfinns ingen verklighetsbeskrivning, erfarenhetsredovisning ellerproblemdiskussion. Den fördelning av medel som finns utgör ej enklar hanteringsordning. Klart och långsiktigt mandat ges ej tillde myndigheter som skall fatta beslut om användningen av deresurser som ställs till förfogande. Samarbetet saknar fantasioch skaparkraft.I motionen föreslås att av regeringen begär ennoggrann redovisning av de biståndsmedel som avsatts församarbete med Central- och Östeuropa.Utskottet instämmer med motionärerna och anser att en nyöstpolitik bör formuleras. Denna bör bl.a. utgå från vad imotionen anförts om att utveckla ett alleuropeiskt samarbete, omatt utforma ett ekonomiskt-politiskt samarbete som motverkarmassarbetslöshet och social utslagning samt om att stärka dendemokratiska kulturen.Utskottet vill, liksom motionärerna, särskilt framhållaangelägenheten av att utforma en strategi för ett pånyttföttNorra -- från över , St Petersburgoch västra , över , och , överPolen, norra och längre västerut. kan blien trygg och dynamisk kulturell och ekonomisk region i detvidare europeiska samarbetet.Men där är vi inte . Utskottet instämmer i motionärernasuppmaning att möta utmaningarna med större fantasi, vad avseralleuropeiska initiativ, som t.ex. näringslivets långsiktigasatsningar, prioriteringarna i våra miljöinvesteringar ochkanske främst i att spinna en väv av kontakter mellan alla olikanivåer i vårt samhälle. Uppenbart är att ett strategisktutformat bistånd kan spela en betydelsefull, kanske enavgörande, roll för utvecklingen.Utskottet tvingas emellertid konstatera att regeringensöstpolitik inte räcker till. Efter snart halva regeringsperiodenhar regeringen inte presenterat ett samlat program församarbetet. Av löftet om återstår för1993/för nya insatser.Östeuropasamarbetet behöver gås igenom och ges en nyinriktning. Volymen är inte tillräcklig för uppgifterna, måleninte tillräckligt klara och formerna inte tillräckligtutvecklade. I enlighet med vad som föreslagits i motion1992/93:UU409 (s), "Solidaritet och säkerhet för en ny värld",bör Östeuropasamarbetet bli föremål för utredning av denkommission om internationella ansvarstagande som därföreslås.Utskottet beklagar att årets proposition ger så knappamöjligheter att pröva regeringens prioriteringar. Följande målbör ändå ges regeringen till känna: att stärka den demokratiska kulturen, att utforma ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbarareformprogram, att främja en hållbar regional energiförsörjning, att följa upp miljösamarbetet i med ettsärskilt handlingsprogram, inkl. kärnsäkerhet, att utveckla livsmedelsproduktionen och -distributionen iregionen, att främja framväxten av ett livskraftigt små- ochnyföretagande.Vad avser prioriteringen mellan länder vill utskottetframhålla att prioritet bör ges samarbetet med , Lettlandoch . Utskottet vill med motionärerna emellertid ocksåframhålla att det är av största vikt att ett verkligtsubstantiellt samarbete äger rum också med och medRyssland, särskilt ochNordkalotten/. Att samarbetet med ipraktiken helt stannat upp och att så litet kommit till ståndmed finner utskottet otillfredsställande.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena 1--5 samtyrkande 7 i motion U251 (s).Yrkandena 1--2 i motion U255 (nyd) samt yrkande 3 i motionU258 (v) avstyrks. Yrkande 5 i motion U258 (v), yrkande 1 imotion Jo631 (c), yrkande 22 i motion Fi211 (nyd) samt yrkande 5i motion U283 (fp) anses med det anförda besvarade.dels att momenten 3, 4, 5 och 9 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:3. beträffande utformningen av Östeuropapolitiken i övrigtatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkandena2--4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. beträffande redovisning av biståndsmedelatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. beträffande mottagarna av bilateralt biståndatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande prioriteringar i övrigt i biståndetatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Medelsfördelningen mellan myndigheter i övrigt, m.m. (mom.16, 21), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med "motion U222(fp)" bort ha följande lydelse:Utskottet beklagar att inteutvecklat en starkare hanteringsordning. Denna präglasfortfarande av allvarliga brister. råder oklaraansvarsförhållanden, också inom regeringen. Angelägnaprojektförslag blir liggande. Effektivitet och långsiktighetblir lidande. Särskilt viktigt är att ordentliga mandat ges tillde myndigheter som skall ansvara för biståndet.Vad gäller medelsfördelningen mellan olika ändamål villutskottet göra följande omprioriteringar i förhållande tillregeringen:BITS s.k. tekniska samarbete -- experthjälp, studier,utbildning -- är den centrala formen för kunskapsutvecklande ochkapacitetshöjande insatser på i stort sett alla områden. Detmåste därför vara väl tilltaget och BITS måste få långsiktigaplaneringsramar. Utskottet föreslår att BITS får 50 miljonerkronor mer än regeringen föreslagit, totalt ,samt att BITS ges mandat att utfästa insatser för detbeloppet.Folkrörelsesamarbetet har utvecklats mycket fort. Kontaktermellan enskilda organisationer är av stor betydelse fördemokratins framväxt. Samarbetet bör i än högre utsträckninginriktas på att stärka demokratin.