bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — 22 §I annat fall än som avses i 21§ skall en särskild deklaration lämnas förvarje verksamhet för vilken särskild registrering skall ske. Deklaration lämnasför varje redovisningsperiod så länge registreringen kvarstår.Redovisningsperiod omfattar två kalendermånader. Redovisningsperioder ärjanuari och februari, , , , septemberoch oktober samt november och december.Kan det antas att ingående skatt för viss skattskyldig regelmässigtkommer att överstiga utgående skatt med kanskattemyndigheten besluta att redovisningsperiod tills vidare skall vara enkalendermånad. För sådan skattskyldig som registrerats trots att denskattepliktiga omsättningen inte överstiger kanskattemyndigheten besluta att redovisningsperioden skall vara heltbeskattningsår.Deklaration skall lämnas Deklaration skall lämnastill skattemyndigheten i det till skattemyndigheten i detlän, där den län, där denskattskyldige registrerats, skattskyldige registrerats,senast den 5 i andra senast den 5 i andramånaden efter utgången månaden efter utgångenav den redovisningsperiod som av den redovisningsperiod somdeklarationen avser, om ej deklarationen avser, om ejannat följer av annat följer avanvisningarna. Skerinbetalning av skatt enligt inbetalning av skatt enligt42§ andra stycket i 42§ andra stycket ibehörig ordning, anses behörig ordning, ansesdeklarationen ha lämnats deklarationen ha lämnatstill skattemyndigheten den dag till skattemyndigheten den daginbetalningskort eller inbetalningskort ellerförsändelse som gireringshandlingar kommit ininnehåller till postanstalt eller, omgireringshandling kommit in staten har ingått avtal omtill postanstalt. förmedling av skatteinbetalningen med en bank eller ett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet.Deklaration skall avges på heder och samvete samt avfattas på blankett enligtfastställt formulär.Efter föreläggande skall deklaration lämnas även av den som inte enligtförsta stycket är deklarationsskyldig.Nuvarande lydelse Utskottets förslagBestämmelserna i 4kap. 2§ lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter gäller i tillämpliga delar i fråga om deklaration förmervärdeskatt. 42 §3Skatt för viss redovisningsperiod förfaller till betalning den dag dådeklarationen senast skall lämnas enligt 22§ tredje stycket eller, om anståndmedgetts enligt 22a§, senast den dag då deklarationen skall lämnas enligtanståndsbeslutet.Skatten betalas genom Skatten betalas genominsättning på insättning påsärskilt postgirokonto. 44 §Inbetalning av skatt sker utan Inbetalning av skatt anses hakostnad för den skett den dag inbetalningskortskattskyldige och anses ha eller gireringshandlingarskett den dag inbetalningskort kommit in till en postanstalteller försändelse som eller, om staten har ingåttinnehåller gireringskort avtal om förmedling avinkommit till postanstalt. skatteinbetalningen med en bank eller ett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.1 Lagen omtryckt 1990:576.2 Senaste lydelse 1992:1477.3 Senaste lydelse 1992:627.7Förslag tillLag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)Härigenom föreskrivs att 19§ kupongskattelagen (1970:624)1 skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 19 §2Kupongskatt betalas genom Kupongskatt betalas genominsättning på insättning påsärskilt postgirokonto. InbetalningInbetalning anses ha skett den anses ha skett den dagdag inbetalningskort eller inbetalningskort ellerförsändelse, som gireringshandlingar kommit ininnehåller gireringskort, till en postanstalt eller, ominkommit till postanstalt. staten har ingått avtal om förmedling av skatteinbetalningen med en bank eller ett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet.Inbetalas kupongskatt ej inom Om kupongskatt inte betalasden tid som anges i 8 eller inom den tid som anges i 815§ eller i den ordning som eller 15§ eller i denanges i första stycket, ordning som anges i förstaskall dröjsmålsavgift stycket, skalltas ut enligt 58§ 2--5 mom. dröjsmålsavgift tas utuppbördslagen (1953:272). enligt 58§ 2--5 mom. uppbördslagen (1953:272).Beskattningsmyndigheten får medge befrielse helt eller delvis frånskyldigheten att betala dröjsmålsavgift, om det finns särskilda skäl.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996.2 Lydelse enligt prop. 1992/93:196.8Förslag tillLag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifterHärigenom förrskrivs att 5 kap. 2§ lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 5 kap. 2 §Skatten betalas genom Skatten betalas genominsättning på ett insättning på ettsärskilt postgirokonto utan särskilt konto. Betalningenkostnad för den anses ha skett den dag dåskattskyldige. Betalningen den har bokförts på detanses ha skett den dag då särskilda kontot.den har bokförts på detsärskilda postgirokontot.Skattebelopp som för en redovisningsperiod eller en skattepliktig händelseunderstiger skall inte betalas in.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.9Förslag tillLag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)Härigenom föreskrivs att 58§ vägtrafikskattelagen (1988:327) skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 58 §Skatten betalas genom Skatten betalas genominsättning på insättning påsärskilt postgirokonto utan särskilt konto.kostnad för denskattskyldige.Inbetalning anses ha skett den Inbetalning anses ha skett dendag inbetalningskortet eller dag inbetalningskort ellerförsändelse som gireringshandlingar kommit ininnehåller till ett postkontor eller, omgireringshandling kommit in staten har ingått avtal omtill postkontor. förmedling av skatteinbetalningen med en bank eller ett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.10Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m.Härigenom föreskrivs att 8§ lagen (1990:676) om skatt på ränta påskogskontomedel m.m. skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 8 §1Banken skall betala skatten skall betala skattentill i till iKopparbergs län inom den inom dentid som anges i 6§. tid som anges i 6§.Betalning skall göras genom Betalning skall göras genominsättning på insättning påsärskilt postgirokonto. InbetalningInbetalning anses ha skett den anses ha skett den dagdag inbetalningskort eller inbetalningskort ellerförsändelse, som gireringshandlingar kommit ininnehåller gireringskort, till en postanstalt eller, ominkommit till postanstalt. staten har ingått avtal omInbetalning av skatt sker förmedling avkostnadsfritt. skatteinbetalningen med en bank eller ett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.1 Lydelse enligt prop. 1992/93:196.Skatteutskottets yttrande1992/93:SkU5yBilaga 3Skattefrågor i kompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttrasig över kompletteringspropositionen 1992/93:150 jämte motioner,såvitt rör skatteutskottets beredningsområde.För att stimulera konjunkturen inom byggsektorn läggerregeringen bl.a. fram ett förslag om en skattereduktion förreparationskostnader m.m. för bostadshus (prop. 6.1.1).Denna fråga har överlämnats till skatteutskottet och kommer attbehandlas i ett särskilt betänkande. Beträffande övriga frågorfår skatteutskottet anföra följande.De riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringenlägger fram i propositionen innefattar en redogörelse för degenomgripande omläggningar som hargenomförts på skatteområdet och för de åtgärder på lång sikt somenligt regeringens uppfattning bör vidtas på detta område. Efterregeringsförklaringen har skattepolitiken inriktatspå att successivt sänka skattetrycket. Utrymmet förskattesänkningar begränsas emellertid av att det strukturellabudgetunderskottet måste elimineras. Arbetet med att minskaskatteuttagets tillväxthämmande effekter måste dock drivasvidare i syfte att sänka eller avskaffa särskilt skadligaskatter. Regeringen kommer därför att föreslåändringar avseende företagsbeskattningen innebärande bl.a. attden nuvarande överbeskattningen av enskild näringsverksamhetslopas.I likhet med föreslår regeringen ettomfattande saneringsprogram avseende den offentliga sektornsfinanser. --1998 föreslår regeringen ett programför budgetförstärkningar om sammanlagt ,varav 15 miljarder avser inkomstförstärkningar. I syfte attmotverka att den reala beskattningen avseende miljö- ochpunktskatter sjunker över tiden kommer dessa att bidra med ca 8miljarder i ökade inkomster. På motsvarande sätt kommerförändrad fastighetstaxering att inbringaytterligare . Av propositionen framgår attanvändningen av miljöskatter kommer att utnyttjas som ett aktivtinstrument inom miljöpolitiken. En basbreddning avmervärdesskatten är också aktuell. Den beräknas ge 2 miljarderkronor.På skatteområdet innehåller propositionen också ett förslag omatt skattekontrollen och skatteindrivningen skall effektiviserasgenom ett mindre personaltillskott som enligt propositionen börgöra det möjligt att öka inkomsterna till staten med 4 miljarderkronor.Fyra av de motioner som har väckts med anledning avpropositionen innehåller yrkanden på skatteområdet, motionernaFi92 av m.fl. (s), Fi93 av . (nyd), Fi94 av m.fl. (v) och Fi117 av LarsBäckström m.fl. (v). Av konjunkturpolitiska, finanspolitiska ochfördelningspolitiska skäl yrkar motionärerna bl.a. sänkningar avmervärdesskatten, moms på tidningar (Fi92 och Fi93) ochskärpningar av inkomstskatten för höginkomsttagare. Även imotioner från den allmänna motionstiden, som utskottet nu haröverlämnat till finansutskottet, finns yrkanden om sänkningar avmomsen -- Sk388 av m.fl. (v) och Sk645 av IanWachtmeister (nyd) -- och om moms på tidningar -- Sk657 avHarriet och (nyd). -- Utskottetavstår från att uttala sig om de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som behandlas i propositionen och imotionerna (motionsyrkandena Fi92 yrkandena 1, 2, 44 och 45,Fi93 yrkande 92 och Fi94 yrkandena 26 och 27).När det gäller mervärdesskatten och inkomstskatten förinkomsttagare med inkomster överstigande harutskottet sammanställt motionsyrkandena i en bilaga som ocksåinnehåller en tabell rörande effekterna på inkomstskatten iolika inkomstskikt.Utskottet har behandlat motionsförslag avseendeförändringar av uttaget av inkomstskatt som i stort sett liknarde yrkanden som har ställts med anledning avkompletteringspropositionen. Utskottet finner inga skäl att nufrångå sina ställningstaganden i betänkandet 1992/93:SkU20.Motionsyrkandena avstyrks.Inom mervärdesskattens område förekommer motionsförslag som ilikhet med regeringens förslag leder till en ökad basbreddning.Det pågår två utredningar avseendemervärdesskatten. Den ena behandlar frågan omkonkurrenssnedvridningar och den andra syftar till att komma medförslag om förändringar till följd av ett förväntat medlemskap iEG/EU.Utskottet anser att omfattande förändringar inommervärdesskattens område bör anstå i avvaktan på resultatet avdet pågående utredningsarbetet och på det förslag som förväntasfrån regeringen avseende en ökad basbreddning.När det gäller de mångskiftande motionsförslagen om sänkningav mervärdesskattenivåerna bör dessa tas upp i sitt störresammanhang och prövas i en avvägning mellan samtliga de åtgärderav skilda slag som kan aktualiseras inom finansutskottet.Utskottet vill dock i detta sammanhang poängtera vikten av vid eventuella ändringar beaktar kravet påkonkurrensneutralitet och att man så långt det är möjligtanpassar reglerna till vårt förväntade medlemskap i dengemensamma marknaden. Aktuella motionskrav avstyrks därmed.I motionerna Fi92--Fi94 framställs också yrkanden om attriksdagen på nytt skall ta ställning till ett stort antal frågorsom har prövat senast . Dessa yrkandengäller bl.a. frågor rörande beskattningen av kapital ochkapitalinkomster m.m., bostadsbeskattningen,företagsbeskattningen och miljöpolitiken som redan övervägs inomregeringen. I motionerna framställs också på nytt yrkanden idetaljbetonade frågor som prövas avskatteutskottet. I dessa delar nöjer utskottet sig med atthänvisa till sina ställningstaganden i betänkandena1992/93:SkU20 om skattepolitiken, SkU21 om företagsskattefrågor,SkU33 om bostadsbeskattningen, SkU31 om pensionssparandet, SkU25om vissa punktskattefrågor (bl.a. charterskatt ochförpackningsskatt) och SkU34 om dieselskatt och energiskatt.Enligt utskottets uppfattning saknas det skäl för att omprövadessa frågor i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen. Utskottet avstyrker såledesmotionerna i dessa delar (Fi92 yrkandena 21, 29--31, 32, 39--41,20 samt 42 och 43, Fi93 yrkandena 79--81 och 66--73 och Fi94yrkandena 10--13 och 25). I motionerna framställs också yrkandenom särskilda uttalanden av om en anpassning avpunktskatter m.m. till EG och våra konkurrentländer (Fi93yrkandena 82 och 83) och om utnyttjandet av punktbeskattningeninom miljöpolitiken (Fi92 yrkande 20 och Fi94 yrkande 25). Medhänvisning till det fortlöpande arbete som bedrivs inomregeringen med dessa frågor avstyrker utskottet motionerna äveni dessa delar.Beträffande en utbyggnad av skattemyndigheternaskontrollverksamhet m.m. anförs i propositionen (bilaga 6.1.3)att regeringen som ett första steg bör kunna medgeskattemyndigheterna merutgift /94 istorleksordningen för särskilda insatser vadgäller mervärdesskatt. Statsrådet avser att längrefram återkomma till regeringen med förslag om ytterligareinsatser för att förstärka skattekontrollen ochskatteindrivningen. Enligt hans uppfattning bör man med sådanainsatser i storleksordningen framtill kunna öka skatteintäkterna med bortåt 4 miljarderkronor fram till år 1998.I motion Sk92 av m.fl. (s) återkommermotionärerna till kampen mot ekobrottsligheten. Motionärernabegär ett tillkännagivande om vikten av att bekämpaekobrottsligheten och olika former av skatteundandraganden(yrkande 33) och upprepar de förslag som de väckt i dettahänseende under den allmänna motionstiden. Dessa förslag hänförsig till väsentlig del till justitieutskottets och lagutskottetsämnesområden. Till den del som direkt berör skatteutskottetinnebär yrkandena ytterligare tillRiksskatteverket för utökning av antalet tjänster som utbildningav skatterevisorer (yrkande 37) och 2miljoner kronor tillTullverket för att öka spanings- och utredningsinsatserna motinternationell ekonomisk brottslighet riktad mot (yrkande 38). Motionärerna återkommer också till sitt yrkande omatt återinföra skatteflyktslagen (yrkande 23). Vidare föreslåsatt en utredning tillsätts om att skatterevisionen skallavgiftsfinansieras (yrkande 24).Även i motion Fi93 av (nyd) framställsyrkanden om att snabbt bekämpa den ekonomiska brottsligheten iform av skatteundandraganden m.m. (yrkandena 89--91).Motionärerna anför bl.a. att man genom en effektivareskattekontroll och skatteindrivning kan öka skatteinkomsternamed 10--och åberopar bl.a. att man enligtEkonomikommissionens beräkningar kan öka inkomsterna med 10miljarder kronor genom en effektivare indrivning.Även försiktiga bedömningar ger vid handen att man med rimligaresursinsatser kan uppnå väsentliga förbättringar avskattekontrollen och skatteuppbörden och därmed öka samhälletsnettointäkter. Enligt utskottets mening är det viktigt attförbättra den nuvarande situationen bl.a. med tanke på deseriösa företagens konkurrenssituation och för att skapa enviktig preventiv effekt mot skatteundandraganden. Allmänhetenbör kunna ha förtroende för att skattemyndigheterna kan fullgörasina uppgifter på ett tillfredsställande sätt.Samtidigt vill utskottet erinra om att de åtgärder somerfordras mot den ekonomiska brottsligheten delvis liggerutanför skatteutskottets område och att det finns flaskhalsarbl.a. inom polisväsendet och åklagarmyndigheterna som skall taemot och följa upp skattemyndigheternas arbete. I regeringensprogram mot den ekonomiska brottsligheten ingår kraftfullaåtgärder för att lösa upp sådana knutar och att genom förbättradsamordning koncentrera och effektivisera myndigheternasbrottsbekämpande arbete. Dessa åtgärder ligger till väsentligdel inom justitieutskottets och lagutskottets ansvarsområden.De planer som regeringen nu redovisar innebär attskattemyndigheterna får en direkt förstärkning avmomskontrollen, där behovet av förbättringar är särskiltpåträngande. Utskottet utgår också från att regeringen så snartsom möjligt redovisar förslaget om en allmän årlig förstärkningav skattekontrollen och indrivningen med 200 miljoner kronor.Enligt utskottets mening finns det därför inte anledning att nugå in på en närmare prövning av skatteförvaltningensanslagsfrågor.När det gäller anslaget till tullen och frågan omåterinförande av skatteflyktsklausulen finner utskottet inteskäl att ompröva sina tidigare ställningstaganden i dessa frågor(1992/93:SkU22 och 23).Beträffande frågan om en avgiftsfinansierad skatterevisionanser utskottet att sanktioner av den typ som redan finns i formav uppdebitering av skatt, skattetillägg, böter och fängelse ärtillräckliga såsom korrektiv mot oriktiga redovisningar.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna i dessa delar.Stockholm den 18 maj 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningLars , , , ,, och (alla s)anför:Regeringen har fört allt djupare in i en ekonomiskdepression. Arbetslösheten växer, de offentliga finansernaförsvagas och framtidstron sviktar. Trots en förstärktkonkurrenskraft och ett rejält uppsving för exportindustrinminskar produktionen även . Som framhålls i motion Fi92 avIngvar m.fl. (s) är det en kraftig tillbakagång i deninhemska efterfrågan som ligger bakom fallet i produktionen ochsysselsättningen. har hamnat i en ond cirkel med ökandearbetslöshet, inkomstbortfall, allt sämre offentliga finanser,allt lägre efterfrågan. Problemen förvärras, och de åtgärder somregeringen sätter in sänker aktiviteten ytterligare och ökararbetslösheten.Statens finanser har försämrats dramatiskt vilket har letttill att angelägna utgifter på olika välfärdsområden har trängtsut. Redan utsatta grupper har drabbats, och klyftorna isamhället har vidgats. Den växande arbetslösheten har lett ökad utslagning och stora problem som hotar att blibestående.Regeringens skattepolitik innebär allvarliga brott mot viktigaprinciper i skattereformen och har bidragit till att försämraekonomins funktionssätt och undergrävt statsfinanserna.Regeringens politik har inneburit en systematisk överföring avinkomster och förmögenhet från de breda löntagargrupperna genomstora skattelättnader till kapitalägare och till företagare ochandra med höga inkomster.Som anförs i motion Fi92 måste den onda cirkeln nu brytas. Detbehövs en ny inriktning av den ekonomiska politiken medkraftfulla åtgärder för att få i gång produktion, investeringaroch sysselsättning. I motionen läggs fram ett samlat program somutnyttjar den ekonomiska politikens alla medel i form av samladeinsatser för en ökad sysselsättning i näringslivet, sundarestatsfinanser och ett fungerande välfärdssamhälle.På skattepolitikens område föreslår motionärerna en kraftigoch tillfällig sänkning av momsen för att hävda hushållensköpkraft och för att därmed kunna öka produktionen inäringslivet. Den alltför låga efterfrågan på varor och tjänsterhar blivit ett av huvudproblemen i vår ekonomi och har lett allt djupare lågkonjunktur. Den föreslagna momssänkningen gerenligt motionen en välbehövlig konjunkturstimulans på 28miljarder kronor.Vi instämmer i uppfattningen att man genom en tillfälligmomssänkning av denna omfattning kraftfullt bidrar till attskapa en politik där arbetslinjen ställs i centrum och attåtgärden kommer att bidra till permanentainkomstförstärkningar. Förslaget är också motiverat avfördelningspolitiska skäl.I motionen föreslås också en tillfällig höjning avstatsskatten på inkomster över brytpunkten. Som anförs imotionen kommer ett långsiktigt och omfattande program för attsanera statsfinanserna att ställa stora krav på folkhushålletoch innebära svåra uppoffringar för flertalet hushåll. För atten sådan politik skall lyckas är det nödvändigt att den har enbred förankring i samhället och att bördorna får bäras även avdem som har arbete och goda inkomster.Åtgärden beräknas förstärka statsinkomsterna med ca 4miljarder . Som föreslås i motionen bör ett motsvarandebelopp tillföras Arbetsmarknadsfonden för att bidra till attfinansiera åtgärder mot arbetslösheten. Den extraskattebelastningen bör utgå till dess balans mellan utgifter ochinkomster uppnås i Arbetsmarknadsfonden.Vidare bör effekterna av kronans fall avräknas vid beräkningenav brytpunkten för uttaget av statlig inkomstskatt och vidberäkningen av grundavdraget. De krav som motionärerna ställer imotion Fi92 i dessa och andra hänseenden, t.ex. i fråga omkapitalinkomstbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen,ligger i linje med yrkanden som vi tidigare i vår har framställti andra sammanhang för att återställa de grundläggande dragen iskattereformen. Av fördelningspolitiska och statsfinansiellaskäl och för att upprätthålla en likformighet vid beskattningenbör motionärernas yrkanden i dessa delar bifallas.Av utskottsmajoritetens yttrande framgår att vi inte hittillstill någon del har fått gehör för våra synpunkter. Med anledninghärav vill vi framhålla att kraven på sänkningar av momsen ochpå höjningar av skatten på höga inkomster grundar sig på starkafördelningspolitiska skäl och har fått stöd inte bara i andramotioner utan från ledande politiker i flertalet partier ochfrån breda grupper i samhället. De föreliggande motionerna gerenligt vår uppfattning en tillräcklig grund för att åtminstone iviss utsträckning ge skattepolitiken en bättre inriktning. Deföreliggande motionerna visar att det faktiskt finns enmajoritet i för en höjning av skatten på inkomsteröver brytpunkten liksom för lättnader i momsen.I sammanhanget vill vi reagera mot de uttryckssätt somutskottsmajoriteten använt i fråga om EG-marknaden och om dennuvarande företagsbeskattningen. Enligt vår uppfattning saknarskatteutskottet skäl för att nu dra upp en debatt i dessafrågor. Vi avvaktar med våra ställningstaganden till dess attfrågorna har beretts i den ordning som har planlagts.När det gäller skattekontrollen och skatteindrivningenföreslår regeringen att skattemyndigheterna nästa budgetår skallfå en förstärkning med för särskildainsatser vad gäller mervärdesskatten. Vi godtar detta menupprepar våra krav från den allmänna motionstiden om enresursförstärkning till skatteförvaltningen med ytterligare 25miljoner kronor och yrkar alltså bifall till motion Fi92 i dennadel. Vi noterar att regeringen har lagt fram ett stortantal förslag som innebär avsevärd belastning förskattemyndigheterna. Det senaste exemplet på detta är förslagettill skattereduktion för byggnadsarbeten. De aktuella förslagenhar inte heller tagit sig uttryck i att medel har anvisats iform av tilläggsanslag.Vi biträder också utredningskravet i motionen om enavgiftsfinansierad skatterevision. Vidare fullföljermotionärerna kraven från vårt håll om att skatteflyktslagen böråterinföras och att skall få föratt intensifiera insatserna mot ekonomisk brottslighet. Av skälsom vi anfört i reservationer till utskottets betänkanden1992/93:SkU22 och SkU23 bör dessa yrkanden bifallas. Vad som haranförts i motionen om vikten av att bekämpa ekonomiskbrottslighet i olika former bör som sin mening geregeringen till känna.Särskilt yttrandePeder Kling (nyd) anför:Ny demokratis motion med anledning avkompletteringspropositionen skall i första hand ses som etthelhetsförslag utifrån vilket förutsättningslösa förhandlingarkan föras med alla intresserade partier.