bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — att avslår propositionens förslag till lag omändring i lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar.1992/93:Jo63 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om djupare miljöanalys vid återvinning avpapper och pappersförpackningar.Motioner väckta under allmänna motionstiden1992/93:Jo602 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en sådanlagändring att förbud mot användning av blyhagel vid jakt ochskytte införs fr.o.m. 1996.1992/93:Jo603 av Per m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av en omställningfrån särlagstiftning för avfall/miljöfarligt avfall m.m. ienlighet med vad som i motionen anförts.1992/93:Jo604 av Per och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändring avmiljöskyddslagen i fråga om materialbalans m.m. i enlighet medvad som i motionen anförts.1992/93:Jo605 av Per och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning ommöjligheterna att utveckla en miljöriktig och kostnadseffektivsvensk behandlingskapacitet för omhändertagande av detmiljöfarliga avfallet.1992/93:Jo606 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om totalförbud och pant på amalgamfyllningarsamt särskild fond.1992/93:Jo611 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om försöksverksamhet medmiljörevisorer i företagen samt ökade krav på företagensmiljörapportering.1992/93:Jo615 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att jakt med blyhagel förbjuds fr.o.m. den 1 juli 1993.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad användning av ekonomiska styrmedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöstyrande taxor,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om upprättandet av regionala miljömål,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklandet av återtagningssystem,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöstandarder,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om företagens avfallshantering.1992/93:Jo637 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av kommuners och regionalamyndigheters delansvar för att de miljöpolitiska målen infriasoch klargörs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att föreskrifter utarbetas,vilka närmare redogör för kommunernas och de regionalamyndigheternas ansvar att infria de miljöpolitiska målen.1992/93:Jo642 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsorteringsanvisning på emballage.1992/93:Jo646 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbud mot export av miljöfarligt avfall från tillicke OECD-länder.1992/93:Jo647 av och (nyd)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid givna förutsättningar börenergiåtervinning av pappersprodukter jämställas medåteranvändning och materialåtervinning av pappersprodukter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skogsindustrin själv bör få väljaförhållandet mellan inblandningen av jungfrulig råvara och/ellerreturpappersprodukter.1992/93:Jo652 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om klassning av kvicksilverhaltiga lampor ochlysrör som miljöfarligt avfall.1992/93:Jo660 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att ett förbud mot användningav blyhagel införs snarast.1992/93:Jo664 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att initiativ tas till en miljöinventering avlandets avfallsdeponier.1992/93:Jo665 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkommunernas möjligheter att ta ut miljöavgifter för attgenomföra åtgärder i enlighet med från FN:smiljökonferens.1992/93:Jo666 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom hanteringen av elektroniskt skrot.1992/93:Jo670 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att panten på returflaskor skall höjas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skapa ett nytt pantsystem som inrymmerflera typer av glasförpackningar.1992/93:Jo672 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av förbud mot användning av blyhagel vid jakt inomSveriges internationellt skyddsvärda våtmarker.1992/93:Jo674 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avfallshantering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om producentansvar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utse "modellkommuner".1992/93:Jo676 av m.fl. (fp) vari såvitt nu äri fråga yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om -- -- -- marknad för källsorteratavfall (yrkandet i vad avser planering för källsortering avavfall vid ny- och ombyggnad av bostäder har behandlats ibetänkandet 1992/93:BoU18).1992/93:Jo681 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skrotningspremien för äldre fordon.1992/93:Jo688 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom miljöavgifter/skatter på hushållsprodukter.1992/93:Jo689 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att Kemikalieinspektionen får i uppdrag attse över användningen av optiska vitmedel.1992/93:Jo693 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ett pantsystem förkvicksilverhaltiga lysrör och lampor.1992/93:Jo696 av (-) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att minskanegativa miljöeffekter av kromanvändning.1992/93:Jo697 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att ett program för avveckling av PVC-användningenupprättas i Sverige.1992/93:Jo706 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avfallshantering och va-system i högregrad bör ingå i ett kretslopp.1992/93:Bo213 av och () variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ändringar i va-lagen ochrenhållningsförordningen.1992/93:Bo701 av Per och () variyrkas att hos regeringen begär ett klarläggande avansvarsfrågorna för omhändertagandet av miljöfarligt avfall frånhushållen.1992/93:Bo702 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagändring som gör det möjligt att lokaltomhänderta dagvatten.1992/93:Bo703 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att reducera framför alltkväve- och fosforbelastningen i vattenområden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att gällande lagstiftning icke bör hindraövergång till mer miljöanpassade sanitets- och avloppssystem,3. att begär att regeringen verkar för forskning isyfte att belysa miljövänliga alternativ till nuvarandesanitetsteknik, med beaktande av god folkhälsostandard.1992/93:Bo704 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlagreglering av tillvaratagande av dagvatten.1992/93:Bo705 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stimulera forsknings- ochutvecklingsarbete för ekologisk avfallshantering av latrin ochannat organiskt hushållsavfall.1992/93:N219 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av skyndsamma insatser för utveckling av alternativaanvändningsområden för glasavfall.1992/93:N283 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om returpappershanteringen.1992/93:N289 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av att utreda hur svensk skogsindustri kan gesjämbördiga konkurrensvillkor, med tanke på kretsloppsaspekter,långsiktighet och uthållighet.1992/93:N316 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär en utredning om externamiljörevisorer enligt vad i motionen anförts.YttrandenBostadsutskottet, näringsutskottet och försvarsutskottet haravgett yttranden över propositionen.UppvaktningarUtskottet har uppvaktats av representanter för Näringslivetsförpackningsråd, Dagligvaruhandeln, ochSkogsindustrierna. BakgrundMiljöproblemen har ändratkaraktär. Ett grundläggande problem är att samhälletsmaterialhantering oftast är enkelriktad -- från utvinningav råvara till slutligt omhändertagande av avfall.FN-konferensen om miljö och utveckling (UNCED) i slog bl.a. fast att det är hållbart atti snabb takt förbruka icke förnybara resurser, att slösaktigtkonsumera förnybara resurser och sedan slänga allt avfall. Föratt uppnå en långsiktigt hållbar utveckling fordras eneffektivare resurshushållning, bl.a. genom en övergång tillcyklisk materialhantering. Kretsloppssamhället syftar till ökadresurssnålhet, minskad miljöbelastning och bevarande av denbiologiska mångfalden.Statsmakternas roll är att ange mål och riktlinjer samt attskapa det regelsystem inom vilket de olika aktörerna skallverka. Detta är en ordning som innebär att marknaden självmantutformar och tillämpar system som leder till de uppsatta målen.Statlig detaljreglering skall helst inte behöva tillgripas.Riksdagen har i olika beslut lagt fast principer förproducenternas ansvar beträffande avfall (prop. 1975:32, bet.1975:JoU10, rskr. 1975:161, prop. 1989/90:100 bil. 16, bet.1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241).Huvuddelen av de produkter och förpackningar som blir avfallomhändertas av kommunerna. I vissa fall som för bl.a.aluminiumburkar och blybatterier finns system som administrerasoch finansieras av marknadens aktörer. Myndigheterna anger därmålen och övervakar att dessa nås.Redan i beslut om återvinning ochomhändertagande av avfall slogs fast bl.a. att ansvaret för attavfall kan tas om hand på ett från miljö- och resurssynpunktriktigt sätt i första hand åvilar producenten.Industrin och distributörerna har dock endast i undantagsfallarbetat efter den princip som angavs riksdagsbeslut.Kraven på kommunerna och avfallsproducenterna har skärptssuccessivt , bl.a. genom nya krav på sortering avavfall från år 1994.Sverige har ansökt om medlemskap i den Europeiska gemenskapen.EG-kommissionen har presenterat ett förslag tilldirektiv om förpackningar och förpackningsavfall i syfte attharmonisera nationella åtgärder för att undvika störningar avden inre marknaden, handelshinder och konkurrensbegränsningar.Även inom och pågår arbete i syfte att anpassa detinternationella handelsregelverket till de växande miljökraven.Kretslopp för en hållbar utvecklingPropositionenAllmänna riktlinjer för miljöpolitiken m.m.Som riktlinjer för miljöpolitiken skall gälla att alla beslutskall vara inriktade mot att effektivisera resurshushållningenoch främja kretsloppssamhället. Enligt föredragande statsrådetär ett effektivt resursutnyttjande, återanvändning ochåtervinning nyckel till en hållbar utveckling. Avfall somuppkommer skall behandlas så att råvaror återanvänds, återvinnseller omhändertas på det sätt som kan krävas för en miljömässigtgodtagbar avfallshantering. Ett mer långsiktigt tänkande måstebli vägledande för näringsliv, individer och myndigheter. Fördetta krävs att staten undviker detaljreglering och gerindivider och företag långsiktiga spelregler.Den enda acceptabla halten av svårnedbrytbara naturfrämmandeämnen i miljön är noll. Målet innebär att användningen av sådanaämnen måste upphöra, eftersom all materialhantering oundvikligenmedför att det hanterade materialet förr eller senare hamnar iavfallet eller sprids direkt till miljön. Internationelltsamarbete är en av förutsättningarna för detta arbete.Tungmetaller kan vara mer eller mindre farliga för miljön.Risken för långvariga effekter manar till särskild försiktighet.Tillförseln av övriga miljöskadliga ämnen från mänskligaaktiviteter måste minskas så att det finns förutsättningar förmiljön att sanera sig själv.Som riktlinjer för industrins anpassning tillkretsloppssamhället föreslås att miljöpolitiken skall underlättaindustrins anpassning till kretsloppssamhället, bl.a. genom attskapa goda förutsättningar för användning av förnybara resurser,energisnåla processer, återanvändning och återvinning. Enligtföredragande statsrådet finns en ökad medvetenhet om de problemsom följer av resursflödet i länder med en storindustriproduktion. Det finns behov av att dels begränsa och ivissa fall helt avveckla användningen av hälso- och miljöfarligakemikalier, dels åstadkomma en bättre hushållning med knappa ochändliga råvaror. De politiska besluten skall inriktas mot ettresurssnålt kretsloppssamhälle. I princip bör återanvändningprioriteras före materialåtervinning, energiutvinning och isista hand deponering. I detta val bör den metod som bästhushållar med resurser prioriteras.Riktlinjer för utveckling mot ett kretsloppssamhälleÅtgärder inom jord- och skogsbruket, i transportsektorn, inomenergiförsörjningen och i industrin skall inriktas mot ettresurssnålt kretsloppssamhälle.När det gäller jord- och skogsbruk konstateras bl.a. att ettav syftena med livsmedelspolitiska beslut var att få enbättre miljö. Värdefulla natur- och kulturmiljöer skall bevaras.Belastningen på miljön av bl.a. närsalter skall begränsas.Användningen av bekämpningsmedel skall halveras.Förslaget till ny skogspolitik (prop. 1992/93:226) innebärskärpta krav på hänsyn till miljövårdens intressen. Biobränslenfrån jord- och skogsbruket kan ersätta fossila bränslen.Pågående åtgärdsprogram för att minska växtnäringsförlusterna ärett exempel på kretsloppstanken.Med ett kretsloppsanpassat transportsystem avses enligtföredragande statsrådet ett system som möjliggör en godtransportförsörjning för personer och varor som dessmiljöpåverkan, från produktion och användning till skrotning,hålls inom ramen för god mänsklig hälsa och vad naturen tål.När det gäller energianvändningen framhålls att enkretsloppsanpassning bl.a. innebär att nettotillskottet avväxthusgaser i atmosfären måste minska. Detta kräver attanvändning av fossila bränslen begränsas genom effektivenergianvändning och ökad introduktion av energiproduktionbaserad på förnybara energikällor. I propositionen hänvisashärvidlag till beslut , i anslutning tillden s.k. energiöverenskommelsen, om stöd till utveckling avförnybara energikällor. Vidare erinras om beslut som riksdagenfattade dels om bidrag till främjande avbiobränsleanvändningen, dels om vissa ändringar ienergibeskattningen. Härutöver aviseras om förslag inom bl.a.energiområdet i en proposition kring klimatfrågan (se prop.1992/93:179).Enligt propositionen har industrins intresseorganisationerantagit principer för hur näringslivet bör agera för att bidratill en god miljö. Flera företag har antagit en praktisktorienterad miljöpolicy och ett förebyggande synsätt där hänsyntas till livscykeln hos en produkt. Miljörevision tillämpas i enallt större utsträckning i de större företagen. Företagsinternamaterialbalanser och miljövarudeklarationer kan bidra tillkretsloppsanpassning. Metoder att analysera varors totalamiljöpåverkan, s.k. livscykelanalyser, är under utveckling.Enligt föredragande statsrådet behöver dock den storamajoriteten av tillverkande företag -- cirka två tredjedelar --stimuleras för att sätta i gång ett framåtsyftande miljöarbete.MotionernaAllmänna riktlinjer för miljöpolitiken m.m.Enligt motion Jo49 (v) skall där så är möjligt hahögsta möjliga miljökrav. har kunskap, teknik ochekonomiska förutsättningar att ställa höga miljökrav (yrkande1). bör vidare aktivt driva miljökraven iinternationella fora (yrkande 2). Motionärerna avstår från attyrka avslag på hela propositionen eftersom den visar en godvilja och har aktualiserat debatten. Propositionen innehållerdock endast ett antal utredningsdirektiv och lägesbeskrivningar.Regeringen bör därför få i uppdrag att senast den 1 januari 1994återkomma med en proposition som kan få mätbar effekt påverkligheten (yrkande 3). I motionen redovisas vidare vissagenerella riktlinjer för den fortsatta utvecklingen mot ettkretsloppssamhälle. Samhällets krav bör vara långsiktiga och gerimlig tid för omställning till ett kretsloppssamhälle. Allaslag av styrmedel skall kunna användas. Beslut i måstealltid relateras till situationen i omvärlden, och de skall ävenbidra till att minska klyftan mellan i- och u-värld. Att skapaett kretsloppssamhälle innebär förändrad livsstil med minskadmateriell konsumtion. Varuproducenterna måste ta ansvar förproduktens fullständiga kretslopp. Det skall endast varatillåtet att förändra miljökraven i miljövänlig riktning. Varjebransch och sektor skall själv besluta om hur de skall ingå idet kretsloppsanpassade samhället, och uppfylls inte kravenmeddelas förbud mot fortsatt verksamhet. Ny verksamhet som intekan ingå i kretsloppssamhället skall ej tillåtas (yrkande 4). Imotion Jo52 (-) konstateras att kretsloppsprinciper inte kaninföras i miljöpolitiken utan att omfatta helhetspolitiken.Propositionen borde därför ha tagit upp riktlinjer för bättremiljöanpassning på flera områden såsom energi, trafik ochhandelspolitik (yrkande 1). Vidare yrkas i motionen attriksdagen hos regeringen begär en översyn av naturresurslagen.Syftet med en sådan översyn skall vara att få lagen att fungerarsom ett redskap att hävda långsiktiga miljöintressen (yrkande2). Enligt motion Jo54 (nyd) yrkande 1 föreligger det ett behovav särskilda analyser i fråga om konsekvenserna av enkretsloppsanpassad samhällsutveckling för den privataäganderätten, näringsfriheten och den fria konkurrensen.Propositionen innebär sammantaget ett systemskifte inommiljöpolitiken som kan medföra många positiva förändringar mensom kan drabba inte bara enskilda företag ochmedborgare utan också marknadsekonomins funktionssätt. I motionJo62 (s) yrkande 3 framhålls behovet av ett kretsloppsanpassatsamhälle. En långsiktigt hållbar utveckling kräver mycket storainsatser på miljöområdet. Dagens konsumtion av energi ochråvaror är långt större än den långsiktiga tillgången. Enomställning av samhället kan förenas med god livskvalitet,tillgång till materiella resurser och full sysselsättning. Menutvecklingen kommer inte av sig själv utan kräver att vi seromställningsproblemen och tar hänsyn till de gränser naturensätter.Riktlinjer för utveckling mot ett kretsloppssamhälleEnligt motion Jo60 (s) yrkande 13 måste energihushållningenutvecklas. Energin i ett kretsloppsanpassat samhälle kommerrimligen från förnybara energikällor som biomassa, sol, vind ochvatten. Det är därför angeläget att bättre än stimuleraanvändningen av förnybara energikällor. Vidare betonas attenergisparande är minst lika angeläget i en långsiktigt hållbarutveckling. Energihushållningsplaner bör utvecklas förindustrin. Vidare bör obligatoriska energideklarationer införasför elapparater och annan elkrävande utrustning. När det gällerenergin och trafikens roll i kretsloppet krävs en aktiv styrningfrån samhällets sida. En anpassning innebär bl.a. atttransportsystemet förändras och att vägtrafiken minskas tillförmån för miljövänligare transportslag. Vidare bör bensinenmiljöklassas. Regeringen bör återkomma med förslag till hurenergin och trafiken skall kunna inlemmas i ettkretsloppsanpassat samhälle (yrkande 15). Beträffandejordbrukets roll i kretsloppet anförs bl.a. att avskaffande avprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel,höjning av inlösenpriset på spannmål och en snabb anpassningtill EG:s system med subventioner och regleringar är beslut somleder i fel riktning. Enligt motionärerna ökar risken för attjorden åter sugs ut. Regeringen bör återkomma medförslag om jordbrukets roll i ett kretsloppssystem (yrkande16). I motionen betonas vidare behovet av samverkan mellannäringspolitik och miljöpolitik. Propositionen uppmärksammarinte tillräckligt detta samband. utveckling visar attmiljömedvetenhet stärkt konkurrenskraften och skapat nyaarbetstillfällen. Det internationella arbetet bör prioriterasoch den industriella strukturomvandlingen bör fortsätta motkunskaps- och forskningsintensiv produktion. Svensktmiljötekniskt kunnande liksom de miljöpolitiska styrmedlen måsteutvecklas vidare (yrkande 17). I motion Jo49yrkande 5 krävs att regeringen före den 1 januari 1994återkommer med förslag om hur en större del av landetsenergiförsörjning skall kunna baseras på biobränslen. Vidare börregeringen ges i uppdrag att återkomma med förslag om mindremiljö- och hälsofarliga drivmedel (yrkande 11). Vidare ansermotionärerna att bilindustrin (och ) skall producerabilar som är återvinningsbara. Nyabilmodellers drivmedelsförbrukning skall minskas, och fr.o.m. år2000 skall de kunna drivas med förnyelsebar energi. Andelensådana fordon skall vara (yrkande 12).Enligt motion Jo50 (kds) är en avfallsfråga som glömts bort ipropositionen hur vedaska skall kunna tas till vara som resurspå mest effektiva sätt. Enligt motionären bör i de fall statligastimulansåtgärder för miljövänligare energiomvandling förekommerbeslut om stöd alltid förenas med krav på omhändertagande avförbränningsresterna.Frågan om materialbalanser uppmärksammas i två motioner (bådas). Enligt motion Jo630 är det nödvändigt att både minska ochbättre definiera det miljöskadliga avfallet för att förbättramöjligheterna att ta hand om restfraktioner vid deponering ochförbränning. Företagen bör därför för att minska detmiljöfarliga avfallet använda sig av materialbalanser (yrkande21). Enligt motion Jo604 bör regeringen återkomma med förslagtill ändring av miljöskyddslagen så att den som bedrivermiljöfarlig verksamhet skall redovisa en materialbalans.Tillstånd till miljöfarlig verksamhet kopplas till attavfallsfrågan löses och förenas med ett producent- ochinnehavaransvar.I två motioner framförs krav på införandet av miljörevision. Imotion Jo611 (s) framförs krav om försöksverksamhet medmiljörevisorer i företagen samt ökade krav på företagensmiljörapportering. I motion N316 (v) yrkas att en utredning omexterna miljörevisorer tillsätts. Industrin måste satsa påförebyggande miljöarbete. Den övervakande processen måstekompletteras med externa revisorer som kan ge allmänheteninformation om hur det står till med miljön i företagen (yrkande4).Utskottets övervägandenAllmänna riktlinjer för miljöpolitiken m.m.Näringsutskottet har avgett yttrande över propositionenjämte vissa motioner. Yttrandet bifogas till detta betänkande. Iyttrandet anför näringsutskottet beträffande industrinsanpassning till kretsloppssamhället bl.a. följande.För att en långsiktigt hållbar utveckling skall kunna uppnåsmåste samhället förändras mot ett kretsloppssamhälle. Dennaomställning kommer att beröra alla samhällssektorer. Inte minstinom den industriella sektorn är det väsentligt med en övergångtill ett mer effektivt resursutnyttjande och till återanvändningoch återvinning i möjligaste mån. Påståendet i motion Jo62 (s)om att det i propositionen inte görs någon åtskillnad mellanåteranvändning och materialåtervinning finner näringsutskottetvara ogrundat. I propositionen anges att återanvändning iprincip bör prioriteras före materialåtervinning,energiutvinning och i sista hand deponering. Motionen avstyrks idenna del av näringsutskottet.Näringsutskottet avstyrker även yrkandet i motion Jo54 (nyd)med krav på analyser av de olika förslagen i propositionen. Somframgår av denna kommer flera av de aktuella åtgärderna attföregås av överläggningar med berörda parter.