bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Sjukpenningenminskar utbildningsbidragets dagpenning med motsvarande belopp.Regeringen föreslår att kursdeltagarnas sjukpenninggrundandeinkomst när studierna påbörjas skall förklaras vilande underutbildningstiden. I stället skall deltagarna behållautbildningsbidragets dagpenning vid frånvaro på grund avsjukdom, med en karensdag vid varje sjuktillfälle. När detgäller den närmare utformningen av förslaget hänvisas tillframställningen i propositionen (s. 21--23). Förslagen medföratt 3 kap. 5, 10 och 10 c §§ samt 4 kap. 14 a § lagen om allmänförsäkring behöver ändras.Vidare förordar regeringen ändrade regler för samordningen avandra förmåner. I fråga om periodiska ersättningar såsompartiella förtidspensioner/sjukbidrag och egenlivräntor uttalasatt samordning endast bör ske när ersättningarna avser sammainkomstbortfall.Vad beträffar de dagbaserade ersättningarna, exempelvisföräldrapenning och rehabiliteringsersättning, anförs ipropositionen att samordningen skall ske genom attutbildningsbidragets dagpenning minskas med den andra förmånensbelopp.I dessa delar föreläggs förslag till ändringarbeträffande lagen om allmän försäkring i 8 kap. 12 §(efterlevandepension) och 22 kap. 15 § (rehabiliteringspenning).Beträffande pensioner anser regeringen att samordningen intelängre skall omfatta privata pensionsförsäkringar, såvidaförsäkringsbeloppen inte utgår på grund av förvärvsarbete.Vidare anges principer för att samordna dagpenningen med lönunder uppsägningstid eller avgångsvederlag. I anslutning härtillpresenteras ett lagförslag som innebär att man slopar regeln i13 § lagen om anställningsskydd om att lönen till en anställdunder uppsägningstiden skall minskas med det utbildningsbidragsom arbetstagaren har beviljats efter uppsägningen.Därjämte föreslås att man skall upphäva en regel somgaranterar en kursdeltagare en dagpenning på , ävenom dagpenningen på grund av samordningsreglerna egentligen skallreduceras till 0 kr.Slutligen förordar regeringen att man tar bort hittillsvarandemöjligheter för kursdeltagarna att vid utbildningens början fåförskott och vid utbildningens slut ett lån motsvarande ettvisst antal dagpenningbelopp.Utskottets övervägandenUtskottet godtar för sin del vad som anförts och föreslagits idessa avsnitt av propositionen och lämnar utan erinran de ianslutning härtill framlagda förslagen till ändringar i lagen omallmän försäkring och anställningsskyddslagen. böranta dessa lagförslag och lämna de godkännanden regeringen harbegärt i avsnitten.I fråga om de nu aktuella ändringarna i 3 kap. 5 och 10 §§lagen om allmän försäkring bör uppmärksammas att förslag tilländringar i samma paragrafer med ikraftträdande vid sammatidpunkt -- den 1juli 1993 -- också finns i proposition1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor. Den propositionenhar behandlats av socialförsäkringsutskottet i betänkande1992/93:SfU17.Särskilt bidragPropositionenDet särskilda bidraget lämnas för kursavgifter, kostnader förläromedel, resekostnader och traktamente m.m.När det gäller läromedel föreslås att kursdeltagarnasnuvarande självkostnad på i genomsnitt skallhöjas till hälften av kostnaden för studielitteratur . Kostnad understigande för hela studietidenskall inte ersättas. För vissa läromedel och hjälpmedel förhandikappade kursdeltagare skall ges särskilda regler.Kursdeltagarnas självkostnad för dagliga resor mellan bostadoch utbildningsplats föreslås höjd permånad. Resor med egen bil föreslås bli ersatt med perkilometer -- varierar ersättningen från 80 till120 öre per kilometer.Rätten för kursdeltagare som utbildas på annan ort än hemortentill bidrag till två hemresor föreslås bli begränsadtill en hemresa utom för vissa unga handikappade.Vidare redovisas nya beräkningsregler för kost och logi vidinternatutbildning, t.ex. på folkhögskolor, och för bidrag tillboendekostnader för deltagare i korttidskurser utom hemorten.Det traktamentsbelopp som gäller, per dag, föreslåshöjt till 109 kr.Kostnadsminskningarna genom nu redovisade förslag anges ipropositionen till . Huvuddelen avbesparingarna hänför sig till de ändrade reglerna förersättningar till läromedel och resor. För traktamentshöjningenanges en kostnadsökning med 7,6 miljoner kronor.MotionVänsterpartiet (motion Fi117 yrkande 17) yrkar avslag påregeringens förslag beträffande det särskilda bidraget ochföreslår att medlen till utbildningsbidrag räknas upp med 271miljoner kronor (yrkande 18). Utskottet återkommer till detsenare yrkandet i den följande framställningen.Utskottets övervägandenUtskottet godtar även regeringens förslag till ändringar avdet särskilda bidraget och avstyrker avslagsyrkandet iVänsterpartiets motion Fi117. Vad som anförts i propositionen omdet särskilda bidraget bör godkännas av riksdagen.Regeländringar beträffande åldersgränsen m.m. inomarbetsmarknadsutbildningenPropositionenFör tillträde till arbetsmarknadsutbildning gäller i principen nedre åldersgräns . De undantag som görs härifrån förungdomar föreslås slopade utom för ungdomar medregistrerat handikapp.Arbetsmarknadsutbildningen är avsedd för personer som ärarbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa. I viss omfattningkan dock lediga platser inom den upphandlade utbildningen fåanvändas för utbildning åt icke arbetslösa till yrken inomtillverkningsindustrin samt inom vård- och omsorgssektorerna.Denna utbildningsmöjlighet bör enligt regeringen ifortsättningen generellt gälla hela arbetsmarknaden, med denbegränsningen att volymen får utgöra av de tillgängligaplatserna inom den upphandlade utbildningen.Efter förslag från AMS förordas i propositionen attutbildningsbidrag av skallkunna beviljas högutbildade invandrare för att ge dem möjlighetatt få förankring på den svenska /89 inleddes en femårig försöksverksamhet meds.k. otraditionell utbildning med syfte att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden. För ändamålet har fått användas30 av medlen tillarbetsmarknadsutbildning. Verksamheten föreslås få fortsätta ioförändrad omfattning.Utskottets övervägandenVad som anförts i propositionen i ovan redovisade delar lämnasav utskottet utan erinran. Liksom regeringen anser utskottet attdet är angeläget med en fortsatt verksamhet för att stimulerajämställdhet på arbetsmarknaden. Vad som föreslagits härom avregeringen bör godkännas av riksdagen.Arbetsmarknadsutbildning: Volym och kostnaderPropositionenRegeringens medelsberäkning innebär att den upphandladearbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår skall kunna gesåt 42000 personer , vilket sägs vara i genomsnitt8000 personer färre än som beräknats för innevarande budgetår.Totalt beräknas den upphandlade utbildningen nästa budgetåromfatta 129000 personer till en kostnad -- exkl. kostnader förutbildningsbidrag -- av , vartill kommerkostnader för elevsocial verksamhet på 60,6 miljoner kronor.Arbetsmarknadsutbildningen inom det reguljärautbildningsväsendet anges få en omfattning under nästa budgetårom genomsnittligt 16200 deltagare och totalt underbudgetåret omfatta 29000 personer. Arbetsmarknadshuvudtitelnskostnader för detta slag av arbetsmarknadsutbildning utgörsendast av utbildningsbidrag.Vad sedan gäller bidrag till utbildning i företag föreslårregeringen att det nuvarande bidragsbeloppet höjs från 40 till60 kr . Bidraget skall kunna lämnas för högst 920timmar per person. Bidraget har avsett företagetsutbildningskostnader. Nuvarande möjlighet att i vissa fallförlänga bidragstiden slopas och en nu pågåendeförsöksverksamhet med bidrag med tilllönekostnaderna vid utbildning av anställda inomtillverkningsindustrin föreslås upphöra.Utbildningsbehovet i företagen bedöms av regeringen motsvara igenomsnitt 28000 personer till en kostnad avsammanlagt . Innevarande budgetår har förutbildning i företag beräknats mindre än en fjärdedel av dettabelopp.Med utgångspunkt från de ovan gjorda bedömningarna avutbildningsvolymen under nästa budgetår och nivåerna påutbildningsbidragen beräknas kostnaderna för utbildningsbidragför den upphandlade utbildningen till 4552,7 miljoner kronoroch för utbildning i det reguljära utbildningsväsendet till1490,. Härtill kommer 27,3 miljoner kronorför utbildningsbidrag åt deltagare i vidgad arbetsprövning (VAP)och för utbildningsbidrag åt ungdomarunder som deltar i jobbsökaraktiviteter. Den totalakostnaden för utbildningsbidrag uppgår i enlighet härmed till6171,3 miljoner kronor.Av kostnaderna för utbildningsbidrag åt deltagare iarbetsmarknadsutbildning beräknas ca avsebidrag till personer med rätt till ersättning från sinarbetslöshetskassa. Ett belopp av den storleken bör såsom gällttidigare överföras från arbetsmarknadsfonden till statsbudgetensinkomstsida (inkomsttitel ).Översikt över sammanlagda kostnader förarbetsmarknadsutbildningenBeräknade kostnader enligt proposition 150 (Belopp i miljonerkronor)1992/93 1993/94Upphandlad utbildningKurskostnader 5 708 4 665Utbildningsbidrag 5 516 4 553Elevsocial verksamhet 66 61Summa upphandlad utbildning 11 290 9 279Reguljär utbildning (utbild-ningsbidrag) 1 817 1 491Utbildningsbidrag vid VAP 28 27Utbildningsbidrag vid jobb-sökarkurser 83 100Utbildning i företag 612 2 650Summa AMU-kostnader totalt 13 830 13 547MotionerSocialdemokraterna (motion Fi120) föreslår attarbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår skalldimensioneras för 15000 fler deltagare än regeringen harföreslagit. De beräknar härför ytterligare 3300 miljonerkronor samt därtill medel med hänsyn till deras yrkanden omutbildningsbidragens storlek.Vänsterpartiet (motion Fi117 yrkandena 6 och 7) föreslår medåberopande av ett förslag från AMS att man inför ett stöd tillkompetensutveckling i arbetslivet. Vid utbildningen skallföretagen få göra avdrag på arbetsgivaravgifterna med pertimme. För att kompensera de avgifter staten går miste om böranvisas ett anslag på 1300 miljoner kronor.När det gäller arbetsmarknadsutbildningens omfattning anserVänsterpartiet att det finns ett stort behov av denna form avkompletterande utbildning. De föreslår (yrkande 13) att förarbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag anvisas 5400miljoner kronor utöver vad regeringen har föreslagit. Vidareföreslår (yrkande 18) att tillutbildningsbidrag därutöver anvisar , omriksdagen -- såsom motionärerna har yrkat -- avslår regeringensförslag till ändringar av det särskilda bidrag som ingår iutbildningsbidraget.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker den av regeringen angivnadimensioneringen av arbetsmarknadsutbildningen under nästabudgetår. De volymökningar som förordas av Socialdemokraterna imotion Fi120 och i motion Fi117 avstyrks avstatsfinansiella skäl men också för att ökningar av denomfattning det här gäller motverkar den övergång till mindrekostnadskrävande åtgärder som regeringen har uttalat sig för.Vidare avstyrker utskottet den medelsuppräkning med 271miljoner kronor som i samma motion har begärt medhänsyn till partiets förslag beträffande det särskilda bidragetvid arbetsmarknadsutbildning.Utskottet återkommer till nu berörda anslagsfrågor i detföljande avsnittet om Sammanfattande medelsanvisning på tillstyrker regeringens förslag att höja nuvarandetimbidrag vid utbildning i företag. Bidraget bör ifortsättningen utgå till företagens kostnader utan åtskillnadmellan utbildnings- och lönekostnader. Vad som i övrigt anförtsi propositionen om bidragsgivningens omfattning, omutbildningstidens längd och om upphörande av försöksverksamhetenmed bidrag till utbildning i tillverkningsindustrin harutskottet ingenting att invända mot. Det anförda bör delgesregeringen.Förslaget i motion Fi117 om stöd tillkompetensutveckling i arbetslivet avstyrks av utskottet somhänvisar till den omfattande satsning på utbildning i företagsom innefattas i de förslag utskottet nu har tillstyrkt.Flyttningsbidrag m.m.Flyttningsbidragen utgörs enligt förordningen i ämnet(1987:406) av respenning, starthjälp och merkostnadsbidrag.Dessa bidrag lämnas till arbetstagare. Till arbetsgivare kanlämnas medflyttandebidrag.I reglerna för respenning ingår att kulturarbetare samt debyggnadsarbetare som är bosatta i skogslänen eller på Gotlandkan få bidrag till två hemresor vid anställning utomhemorten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attmerkostnadsbidraget samt bidragen till hemresor förkulturarbetare och byggnadsarbetare slopas från den 1 juli 1993liksom att den försöksverksamhet med bidrag till sökanderesorfrån , som påbörjades /80, upphör frånsamma tidpunkt.I propositionen anmäls att det är regeringens avsikt attsnarast inleda en översyn av de återstående bidragsformerna. Sombakgrund till översynen anges i propositionen det ringautnyttjandet av bidragen. Regeringen begär ett bemyndigande avriksdagen att genomföra de förändringar i bidragen som översynenföranleder. Utskottet tillstyrker att regeringen får dettabemyndigande men förutsätter att de förändringar som görs ilämpligt sammanhang anmäls för riksdagen.UtbildningsvikariatUtskottet tillstyrker förlängning av systemet medutbildningsvikariat under /94 och tillstyrkerdärmed det framlagda lagförslaget.UngdomspraktikPropositionenDen arbetsmarknadspolitiska åtgärd för ungdomar,ungdomspraktik, som infördes fr.o.m. som enförsöksverksamhet under /93 föreslås fortsättaunder nästa budgetår. Åtgärden är avsedd för ungdomar under 25år. Innevarande budgetår har medel anvisats för totalt 75 000platser. Åtgärden har fått storgenomslagskraft. var drygt 93 000 ungdomaranvisade ungdomspraktikplats. Antalet arbetslösa ungdomar varvid motsvarande tidpunkt ca 75 000. Om ungdomspraktik saknatsskulle antalet arbetslösa ungdomar sannolikt ha uppgått tillminst 150000, uppges det i propositionen.Mot bakgrund av det försämrade läget på arbetsmarknadenbedömer arbetsmarknadsministern att det behövs ökade åtgärderför ungdomar. Antalet ungdomspraktikplatser under nästa budgetårföreslås därför öka till 100 000 i genomsnitt per månad.Kostnaden härför beräknas till 7,9 miljarder kronor.I samband med den förlängning av försöksverksamheten som nuföreslås framhåller föredraganden att anvisning avungdomspraktik som löper normalt skall undvikasoch att den som redan är anvisad en praktikplats skall görauppehåll --augusti. Ungdomar medregistrerat handikapp samt de ungdomar som annars skulleutförsäkras från A-kassa eller KAS bör emellertid undantas fråndenna regel. Föredraganden avser att föreslå regeringen dessaoch vissa andra ändringar i förordningen (1992:330) omungdomspraktikanter.Utöver vad nu förordats föreslås följande förändringar.Enligt gällande förordning får den som inte har fullföljt enminst tvåårig gymnasieutbildning anvisas en praktikplats endastom det föreligger synnerliga skäl. I propositionen föreslås attsamma restriktion bör gälla om den unge har fullgjort en tvååriggymnasieutbildning men har erbjudits ett tredje gymnasieår.Dessutom föreslås att ungdomar som genomförtungdomspraktik i maximala 12 månader inte bör få del avytterligare arbetsmarknadspolitiska åtgärder innan de fullföljten treårig gymnasieutbildning, om inte synnerliga skälföreligger.Nyutexaminerade högskoleutbildade ungdomar i åldern 25--29 årmed minst 120 poäng i examen skall kunna anvisasungdomspraktikplats . Bakgrunden tillförslaget är den försämrade arbetsmarknaden för denna grupparbetssökande.Förutsättning för en sådan anvisning är att den arbetssökandevarit anmäld på arbetsförmedlingen ochaktivt sökt arbete. Vidare skall praktiken vara förlagd inom detverksamhetsområde till vilket utbildningen syftar och på s.k.akademikernivå. bör praktiken övergå tillarbete med rekryteringsstöd. Samma ekonomiska villkor skallgälla som för övriga ungdomspraktikanter. Omfattningen begränsastill högst 3 000 platser till en kostnad av 286 miljoner kronor.En ungdomspraktikplats får anvisas tidigast den 1 september.För arbete på avtalade inskolningsplatser och medrekryteringsstöd gäller i stället . I propositionenföreslås att samma tidpunkt bör gälla för alla tre åtgärderna.MotionerI den socialdemokratiska motionen Fi120 (yrkande 24) avvisasregeringens förslag om ökat antal ungdomspraktikplatser ochpraktikplatser för akademiker . Enligt motionärernahar ungdomspraktikplatserna nu fått en sådan omfattning att deutgör ett hot mot de ordinarie jobben och allvarligt kan skadaarbetsmarknadens funktionssätt, särskilt mot bakgrund av enväntad sysselsättningsökning . I stället villmotionärerna påbörja en omvandling av ungdomspraktikplatsernatill riktiga jobb genom att arbetsgivarna får ett särskiltrekryteringsstöd av lönekostnaden om de anställer enungdom som de haft som praktikant. Rekryteringsstödet bör utgåunder högst . I motionen föreslås attrekryteringsstöd av samma storlek även skall kunna utgå för anställning av nyutexaminerade akademiker.I motion Fi117 (yrkande 21) avvisas en höjningav anslaget till ungdomspraktikplatser med hänvisning till desatsningar man föreslår på andra områden, bl.a. avseenderekryteringsstöd, kompetensutveckling och beredskapsarbeten.Vänsterpartiet yrkar även avslag på regeringens förslag omändrade villkor för anvisning till ungdomspraktik samt förslageti frågan om rätt till ungdomspraktik för den som tackat nej tillett tredje gymnasieår (yrkandena 22 och 23). Motionärerna pekarpå de många problem som är förknippade med ungdomspraktiken,bl.a. att fått erbjudande om anställning och attundanträngningseffekten bedöms uppgå till . Mot dennabakgrund anser motionärerna att en allsidig utvärdering avungdomspraktikens effekter på arbetsmarknaden i vid mening börkomma till stånd.Ny demokrati anser i motion Fi93 (yrkande 57) attfinansieringen av ungdomspraktiken bör ändras så att företagarnafår betala en viss del av lönen, exempelvis i månadenper ungdom. Enligt motionärerna skulle detta innebära enbesparing för staten på ca beräknat på100000 jobb. Motionärerna föreslår i detta sammanhang också entillfällig förlängning av provanställningstiden till 18 månaderför ungdomar i åldern (yrkande 58).I detta sammanhang behandlar utskottet förslaget i motion Fi93(nyd) (yrkande 59) avseende förändringar avarbetsmarknadsutbildningen, bl.a. genom införande av ettlärlingssystem. Motionärerna anser att stora besparingar kangöras om arbetsmarknadsutbildningen integreras med företagensegen utbildning. Detta skulle, enligt motionärerna, kosta mindreän hälften av nuvarande arbetsmarknadsutbildning genom att bl.a.utnyttja företagens egna resurser. I ett sådant lärlingssystemsvarar staten för teoretisk utbildning och kontroll medanföretagen organiserar och bekostar den övriga utbildningen.Utskottet tar i detta sammanhang även upp yrkandena 54 och 55i samma motion (nyd) som avser synpunkter påanställningsformerna och trygghetslagarna. Enligt motionärernaär det främst ungdomarna som drabbas av nuvarande lagstiftning.En genomgripande förändring av arbetsrätten behövs därför.Utskottets övervägandenUtskottet har i den föregående framställningen anslutit sigtill den socialdemokratiska motionen Fi120 och avvisat förslagetatt inrätta ytterligare ungdomspraktikplatser. Denna åtgärd harnu fått en sådan omfattning att den utgör ett hot mot deordinarie jobben, särskilt i ett läge när sysselsättningen inäringslivet beräknas öka.Det är därför dags att inleda omvandlingen avungdomspraktikplatserna till riktiga jobb. Ungdomar bör fåriktiga jobb genom att de anställs om så behövs medrekryteringsstöd.Av samma skäl avvisas förslaget om att ge akademiker över 24år praktikplats. Även de skall ha riktiga jobb, vid behov medrekryteringsstöd.Med avstyrkande av regeringens förslag beträffandeungdomspraktiken tillstyrker utskottet motion Fi120 i nu berörthänseende. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Motionen Fi117 (v) får i motsvarande del anses i vissutsträckning tillgodosedd med detta ställningstagande. MotionFi93 (nyd) avstyrks i berörda delar (yrkandena 57 och 58).Vid utskottets behandling av detta ärende föreslogutskottet en lag av innebörd att ungdomar som anvisatspraktikplats inte skall anses som arbetstagare när de fullgörungdomspraktik. Lagen antogs av , och giltighetstidenbegränsades till utgången av juni 1993.Med det ställningstagande som utskottet gjort föreslårutskottet att lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter fårfortsatt giltighetstid intill utgången av juni 1994.Riksdagen bör även lämna godkännande till förslaget om ändradtidpunkt för anvisning till avtalad inskolningsplats och platsmed rekryteringsstöd.Beträffande förslaget i motion Fi93 om förändringar iarbetsmarknadsutbildningen genom införandet av bl.a. ettlärlingssystem har utskottet inhämtat att ett likartat yrkandefrån samma motionärer bereds i utbildningsutskottet.Utbildningsutskottets förslag väntas föreligga under hösten.Arbetsmarknadsutskottet är inte berett att förorda någon åtgärdmed anledning av det föreliggande motionsyrkandet (yrkande 59).Förslaget i samma motion om en genomgripande förändring avarbetsrätten bör inte påkalla någon åtgärd. En särskildutredning arbetar på en översyn av dennalagstiftning. I ett första utredningsbetänkande tas bl.a. uppfrågan om vetorättsreglerna. Med det anförda avstyrks motionFi93 (yrkandena 54 och 55).Bidrag för att starta egen näringsverksamhetStarta-eget-bidraget kan ges till arbetssökande som är ellerriskerar att bli arbetslös eller är bosatt inom deregionalpolitiska stödområdena. Bidraget får endast lämnas tillden som fyllt och beviljas i princip för högst sexmånader. Om det finns särskilda skäl får dock bidraget lämnasför ytterligare sex månader.Efterfrågan på bidraget är stort och överstiger kraftigt deberäknade medlen, som uppgått till ca 1 000årsbidrag till en kostnad runt ca . Dettaförhållande har lett till att det i propositionen nu föreslåsske en anpassning av medelsberäkningen till den faktiskaförbrukningen. Kostnaderna för starta-eget-bidraget underbudgetåret beräknas därför till för ca 4 000årsbidrag.Ny demokrati vill i sin motion Fi93 (yrkande 61) hatillkännagivande om användningen av starta-eget-bidraget samtatt flyktingar och invandrare inte skall anses som enprioriterad grupp i detta hänseende (yrkande 63).Roland Lében (kds) föreslår i motion Fi103 att bidrag även börkunna ges till 18- och 19-åringar. Åtgärden bör enligtmotionären betraktas som ett likvärdigt alternativ tillungdomspraktik.Utskottets övervägandenI propositionen framhålls att denna arbetsmarknadspolitiskaåtgärd måste prioriteras högt bland de olika åtgärderna.Bidraget medverkar till att skapa ny och varaktig sysselsättningoch innebär dessutom en minskad belastning påarbetsmarknadsfonden. I propositionen understryks att enmålsättning bör vara att andelen kvinnor bland företagarna ökarliksom att sökande ur de prioriterade grupperna, t.ex.flyktingar och invandrare, också ges en så god företagsstart sommöjligt. Det understryks att det är viktigt att AMS vid sinbedömning inte ger bidrag som snedvrider konkurrensen.Med detta uttalande från arbetsmarknadsministern finnerutskottet inte skäl att göra något uttalande om en optimalanvändning av bidraget, något som begärs i motion Fi93 (nyd).Utskottet har tidigare i framställningen uttalat sig till förmånför vilka grupper som skall anses som prioriterade i detta svåraarbetsmarknadsläge. Bland dessa grupper finns invandrarna. Motbakgrund av vad sålunda anförts avstyrks motionen i denna del.Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslagtill ändrade regler om ungdomspraktik, vilket bl.a. innebär attden som är och har genomfört 12 månadersungdomspraktik inte skall anvisas annan arbetsmarknadspolitiskåtgärd förrän han genomgått ett tredje gymnasieår, om det inteföreligger synnerliga skäl. Även om den unge genomgått etttredje gymnasieår anser utskottet att den valda åldersgränsenför att få tillgång till starta-eget-bidraget är rimligt avvägd.Därmed avstyrks motion Fi103.Beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser:Ändrade bidragsgrunderGällande bidragsreglerBeredskapsarbeten. Till statliga beredskapsarbeten lämnasbidrag med belopp som högst motsvarar hela kostnaden förarbetet. Till kommunala beredskapsarbeten lämnas bidrag inom deregionalpolitiska stödområdena med högst avlönekostnaderna. I övriga delar av landet är bidragsandelen60%.