bet · GH01BoU6 · 1993-12-02 00:00:00 — Jag vill inte på något sätt ge mig inpå några allmänna omdömen. Utfallet blir naturligtvis väldigtolika beroende på vad det är för förutsättningar i det enskildafallet.Vad jag ville påpeka, efter vad jag har förstått avkreditinstituten, är att det finns många föreningar somundersöker vad som är mest fördelaktigt, om man skall gå ikonkurs eller inte. Vi skulle kunna komma till rätta med detproblemet om man gick igenom pantreglerna och också gick igenomfördelningen mellan lån till bostadsrättsföreningar och låntill bostadsrättsinnehavarna.Jag vill inte deklarera någon uppfattning . Jag villebara påpeka att det finns ett behov av att närmare titta påproblemet, att undersöka de olika aspekterna. Det här är, tyckerjag, ett exempel på hur de ändrade allmänna ekonomiskaförutsättningarna har påverkat den här typen av säkerheter. Vihar nu andra förutsättningar än tidigare.Harry : Skiljer sig problemet, vilket jag tycker detborde göra, i föreningar med låga insatser i förhållande tilldem med höga insatser?Mats : Det tror jag att man kan säga generellt.Bo G Jenevall: Jag skulle vilja höra panelens synpunkterpå marknadshyror på hela bostadsmarknaden. Jag skulle viljaskicka med ett par påståenden. För det första att vi i denstörre delen av beståndet har marknadshyror och i vissafall t.o.m. mer än så. För det andra att om man konsekvent införmarknadshyror, kommer hyrorna generellt att sjunka.Per-Åke : Hade vi haft här ,hade han kunnat redovisa resultat av de undersökningar som hangjort. Han har jämfört de hyror som tas ut enligtbruksvärdessystemet med vad hushållen betalar när de bor ibostadsrätt, alltså avgiften plus kapitalkostnaden för den egnainsatsen. Av den undersökningen framgår att de i stort sett ihela landet ligger på samma nivå. Det finns skillnader iStockholms och i . Det innebär alltså att manär på väg åt det hållet.Det är mycket möjligt att hyrorna över hela landet skullesjunka om man införde marknadshyror. Bruksvärdessystemetstillämpning och hyresförhandlingarna har i mycket hög grad byggtpå att man har förhandlat med utgångspunkt i fastighetsägarenskostnader, inte i vad hushållen är beredda att betala i hyra. Påmånga håll i landet har fastighetsägare högre kostnader än vadfolk är beredda att betala i hyra. Skulle man gå efterbetalningsförmågan, skulle man säkerligen komma fram tillhyressänkningar här och var. Men jag törs inte säga om detskulle gälla generellt eller ej.Hans Lundholm: Jag har en känsla av att för en stor del avbeståndet, åtminstone det nyproducerade, utgår högre hyrorän de som skulle kunna kallas för marknadshyror, om vi med detmenar hyror som konsumenten skulle vilja betala i ett fritt valmed fler alternativ. Den ökade konkurrens som finns påmarknaden, som kanske är den positiva effekten av vakanserna,gör att man börjar slåss om hyresgästerna. Man erbjuderrabatter, man lägger större vinn vid att över huvud tagetbeskriva sin produkt, nämligen bostaden. Det måste upplevaspositivt. Oavsett om vi sedan skall kalla dem marknadshyroreller inte, är det i alla fall en anpassning som sker till vadkonsumenterna dels efterfrågar, dels är beredda att betala för.Bo G Jenevall: Skulle man inte kunna påstå att omvakanserna ökar, skulle vi få sjunkande hyror? Jag kommer ihågsjälv från mina ungdomsår att flyttlassen gick den 1 oktobervartenda år. Man bytte bostad ganska ofta. Skälet var att mankunde tjäna pengar. Man fick ofta tre månaders gratishyra osv.Med andra ord: Om man ökar vakanserna till en marknadsmässigtnödvändig nivå, skulle vi få sjunkande hyror genom ökadkonkurrens.Per-Åke : Man skall nog inte öka antalet vakanserpå det sättet att man lyfter ur folk där de bor. Om Bo Jenevalldäremot menar att man åstadkommer ett bostadsbyggande med ettökat utbud, så är det naturligtvis inte osannolikt att vi fården typen av effekter.Vi har i varit vana vid att man nästan haft noll ivakansgrad, för att inte säga minus. Det har naturligtvis fåtten hel del egendomliga konsekvenser. Det är alldeles givet --man behöver bara titta på lokalhyresmarknaden -- att är utbudetstörre än efterfrågan pressas priset ner.Lennart : Vi har fått del av rapporter utifrånlandet om problem som man upplever i pågående produktion. Jaghar framför mig ett brev som handlar om en bostadsrättsföreningi . får ett brev från banken där detstår: Den säkerhet som ställs för krediten och/eller annanförpliktelse ni har i banken är inte längre betryggande. Bankensäger upp krediten på . Det finns en säkerhet iprojektet på . Då blir man naturligtvis arg ibostadsrättsföreningen och undrar vad som har hänt. Jag kanförstå detta något, med utgångspunkt i det säger,att panten kommer först i tredje hand.Jag har fått uppgifter om att det finns åtskilliga projekt sompågår som har fått sina kreditiv, projekten har påbörjats, ochhelt plötsligt uppkommer denna situation. Banken anser attföreningen är betrodd.Jag vill fråga : Vilket ansvar har bankernaegentligen för att klara ut frågor av detta slag? Vilken chansger bankerna sådana här projekt? I botten finns ju en säkerhet,det finns borgen och andra som vill ställa upp. Likförbaskat säger banken upp krediten, därför att det inte finns130 % säkerhet, efter vad jag kan förstå.Min andra fråga vill jag ställa till Hans Lundholm. Hanbedömde att man behöver ha eget kapital för att klara avnyproduktion. Det som verkar intressant var viss ombyggnad ochen och annan nybyggnad. Kan du ge en bedömning av hur du ser påframtiden och beviljande av igångsättning av byggande avbostäder? Såvitt jag kan bedöma av ditt inlägg tidigare handladedet i princip om totalstopp för byggande framöver.Per-Åke : Det är naturligtvis väldigt svårt attbedöma ett enskilt exempel utifrån dessa uppgifter. De krav manskall ställa på kreditgivare är att de ger krediter upp till dennivå som de anser att de har tillfredsställande säkerhet för.Det gäller enligt banklagen och den övriga lagstiftning vi har.Vi kan från statens sida inte kräva att man lånar ut mer pengarän det finns tillfredsställande säkerhet för. Sedan måste mannaturligtvis föra en diskussion i varje enskilt fall omsäkerheterna är tillräckliga. Tanken med den statligakreditgarantin är att skapa möjligheter till ytterligarelånefinansiering därutöver. Det innebär, med det nya förslaget,att om man får låna upp till hälften av produktionskostnadenfrån bottenlånegivaren, går det att lånefinansiera ytterligare40 %. Om då kravet på den egna kapitalinsatsen ligger på ,bör ett sådant projekt gå att ro i land.Vi vet att små, privata bostadsrättsföreningar som inte stödsav HSB:s eller garantifonder är speciellt utsatta,eftersom de enskilda bostadsrättshavarnas förpliktelser i dettasammanhang begränsar sig till de egna insatserna. Därmed ställskraven högre på att värdena i fastigheterna skall täckalåneskulderna.Hans Lundholm: Den första frågan gällde uppsägning avkrediter. Jag känner naturligtvis inte till det konkreta fallet.Rent allmänt skulle jag dock vilja säga att det förefallermärkligt att säga upp en kredit som sköts, dvs. kunden klararatt betala räntorna. Det är en form av kontraproduktivverksamhet. Det innebär att problemen blir påtagliga och att manmåste hantera dem. Man måste nog titta litet mer i detalj påvarje enskilt ärende för att kunna svara på den frågan.Lennart frågade hur det kommer att bli framöver mednybyggnation. Det kanske mera är framtidsforskarna som kan hasynpunkter på det. Utifrån våra utgångspunkter tror jag möjligenatt det kan bli ett mer selektivt nybyggande. Man letar reda påmark som man bedömer ligger attraktivt, insprängd i redanfärdiga områden. Där kan man hitta möjligheter att utnyttjabefintlig infrastruktur och goda lägen. Jag tror att vi kommeratt få se mera sådan nybyggnation. Man skulle önska att det kanske mera ombyggnader och anpassningar av det stora bestånd sombyggdes , som väl i många avseenden har dåligstandard nu och skulle vara i stort behov av upprustning. Därfinns nog mycket att göra. Där är kapitalkostnaderna relativtlåga. Jag föreställer mig att det i många fall går att göra enganska intressant kalkyl på en rimlig ombyggnad av sådanafastigheter. Jag skulle vilja påstå att vi som kreditgivare ärmycket intresserade av det.Ivar : Jag vill ta upp frågan om räntemarginalernaoch börja med att belysa det med ett exempel. Jag utgår från1993 års regler. Vi har en subventionsränta på 7,87 %.Den ligger ett antal punkter över obligationsräntan, sombankerna handlar obligationer till. En bostadsrättsförening fårsannolikt låna till ränta. Det finns alltså enräntesubvention av subventionsräntan. Om nu bankernahade lånat ut till den gamla goda marginalen på 0,2--0,,skulle den ränta som bostadsrättsföreningen betalar vara 3,5 %.I dag blir den . Det innebär att av den ränta sombostadsrättsföreningen betalar beror på vad jag vill kalla föronormalt hög räntemarginal. Fenomenet är detsamma för dem somlånat . De som byggde håller nu på attlägga om sina lån. Det är vanligt att man hamnar på kostnader på1,och kanske mera över normal marginal påsubventionsräntan. Det gör i kostnad för den aktuellabostadsrättsinnehavaren . Det är ett vanligtproblem, både med det nya systemet och lån som konverteras , att man över får högre kostnader beroende påräntemarginalerna. Det är kostnader som kan uppgå till 1 000 krper månad. Självklart har dessa chockeffekter stor betydelse närt.ex. bostadsrättsinnehavare ger upp och flyttar och de andra iföreningen får betala också den bostadsrättsinnehavarensgrundavgift. Jag vänder mig här i första hand till HansLundholm.Jag vill nämna ytterligare ett exempel för att få rättdimension på detta. Lånestocken är ungefär 900 miljarder. 1 %för hög räntemarginal innebär 9 miljarder -- en tusenlapp förvarje svensk.En kort konkret fråga: De 40 miljarder som lånestocken harökat med, hur mycket var konkreta byggprojekt som har startat1993 och hur mycket var uppföljning av gamla kreditlöften?Hans Lundholm: Som jag sade tidigare är det svårt attjämföra med den gamla s.k. goda tiden, då räntemarginalen var0,. Kapitaltäckningen i sig innebär , om man gör enkostnadsmässig kalkyl på det. Våra förluster i instituten uppgårnu i genomsnitt till . Där ligger , som innebär ökadekostnader som vi har behov av att täcka. Man skall också varamedveten om att en förutsättning för att marknaden skall fungeraär att vi kan låna upp pengar på våra obligationer. Det innebäri sin tur att vi måste vara attraktiva för obligationsköparna.Det är vi när vi har en stabil ekonomi och en godintjäningsförmåga. Man får inte glömma bort att 900 miljarderhämtas från kapitalmarknaden, på marknadens villkor. Det är inteså lätt att isolera effekten av den här marginalen och säga attom den inte fanns, så skulle det fungera. Då skulle viförmodligen inte kunna handla upp dessa pengar till den kostnadvi har i dag.När det gäller sista fråga kan jag inte göranågon bedömning. Jag skulle tro att merparten är avlyft avbefintliga kreditiv.Britta : När man träffar människor ute i landet hörman ofta bedömningen att det är svårt att få krediter, bl.a.därför att det i kreditprövningen ingår en bedömning att detegentligen finns tillräckligt med bostäder. Litet av det tycktejag också avspeglades i era inlägg tidigare. Vi har 50 000tomma lägenheter, och med det i bagaget är inte behovet såstort. fick vi ett annat besked. Jag tror att detvar som sade att det är önskvärt med ennyproduktion på mellan 30 000 och 50 000 lägenheter föratt man skall få en fungerande marknad och bra möjlighet tillrörlighet på bostadsmarknaden. Han tyckte att det skulle finnasbetydligt fler tomma lägenheter. Vad säger ni om det? Gör han enfelaktig bedömning?I kreditprövningen ingår också en bedömning att räntebidrageni dag är så osäkra, så de värderas till noll, har jag hörtsägas. Vi inom Socialdemokraterna har föreslagit att man skallgöra en utredning som förhoppningsvis skall komma fram till enenighet om en långsiktig bostadspolitik. Skulle det görabedömningen för er enklare, om vi fick en sådan överenskommelse?Hans Lundholm: Först håller jag gärna med om att 50 000tomma lägenheter kanske inte är så mycket. Vi skulle behöva ännufler tomma lägenheter. Det tror jag gynnar konsumenten. Då ökar möjligheterna att titta på olikaalternativ. Problemet är att för att åstadkomma det, krävs detstabila, starka fastighetsägare, med en högre andel egetkapital, som klarar av en vakansgrad på 2--, som klarar avatt ge hyresrabatter och att inte höja hyran på ett par ,och som väljer det för att få hyresgäster i konkurrensen ochtycker att det är en bra affär på lång sikt. När det gällermålet att ha en högre vakansgrad är vi nog överens.Till svar på den andra frågan vill jag säga att fastaspelregler och långsiktighet i politiken naturligtvis är attföredra för alla inblandade, inte minst för oss.Britta : Uppenbarligen gör ni bedömningen attfastighetsägare med denna stabilitet och säkerhet inte finns. Påvilket sätt skall vi kunna åstadkomma det? I och med att ingennyproduktion sker, skjuter vi ett mycket stort problem framföross.Bo G Jenevall: Jag skulle vilja vända mig till HansLundholm. Du sade i ditt anförande att man skulle satsa påROT-åtgärder, när kostnaderna var rimliga. Kostnaderna kanknappast vara rimligare än de är , för nu är demycket låga och kapaciteten är hög. Jag skulle vilja fråga: Vadgör ni kreditgivare för att stimulera ett ökande byggande inomROT-sektorn?Hans Lundholm: Jag vet inte om det är vi som skallstimulera det. Fastighetsägarna är väl de som skall stimulerasatt göra detta. Jag tror att många fastighetsägare jobbarmycket med ombyggnader och andra ROT-åtgärder. Det är ett sättatt behålla värdet i fastigheterna och göra dem attraktiva förhyresgästerna.Bo G Jenevall: Det kan ni visst göra genom att lämnabättre villkor.Hans Lundholm: Det gör vi gärna för en fastighetsägare somhar en kapacitet att göra detta och som sätter in en andel egetkapital som är tillfredsställande. Han får också bättre villkor.Marianne : Jag har två frågor. Vilka effekter fårdet när kommunerna inte är beredda att gå i borgen vidbostadsbyggande?I det förra avsnittet av utfrågningen kom det fram en kritikmot indragningen av de tre miljarderna. Jag undrar om regeringenär beredd att ta hänsyn till den kritiken. Vilken betydelseskulle det i så fall få för marknaden?Mats : Frågan om borgen gäller, som jagförstår det, framför allt att kommunerna inte vill vara med ochta delat ansvar på egnahemssidan. Det haravvecklats redan. Enligt system är det kravet borta.Enligt det förslag som har lagts fram nu av är detmeningen att man skall kunna växla över årskreditgarantiregler till regler och därmed komma ifråndetta problem. I några fall har också vi konstaterat att detfinns kommuner som inte vill stå fast vid sina gamla löften.Problemet verkar kunna hanteras.Per-Åke : Som jag har uppfattat det som sadestidigare är det naturligtvis önskvärt att man inteavvecklar räntebidragen så snabbt. Den uppfattningen är intesvår att dela. Det sades aldrig , men det ärnaturligtvis lättare att föra ett sådant resonemang när vi haren bra ekonomi i staten. Det problem vi nu upplever är att detinte gjordes någonting för att bromsa utvecklingen. Hade mangjort någonting, exempelvis under andra , föratt bromsa den utveckling vi har sett, hade anpassningen kunnatske i en mer önskvärd takt. Det hade gjort det lättare förfastighetsägare att klara av det hela. har vi hamnat i ensituation med ett budgetunderskott på över 200 miljarder kronor.Då är kostnaden för räntebidragen inte alls obetydlig. Densituationen kräver helt andra åtgärder än om man hade kunnatagera tidigare.Jag tycker att man skall lägga på minnet att minskaderäntebidrag inte är huvudorsaken till de problem som finns. Detär i första hand nergången från en höginflationsekonomi till enlåginflationsekonomi. Det innebär i princip att många hushållinte får en tänkt löneutveckling som täcker en minskning avräntebidragen ens i reguljär omfattning. De förslag om hurbesparingarna skall läggas ut mellan åren 1994, 1995 och 1996samt mellan olika årgångar innebär att de ömtåligaste årgångarnainte får någon extra skärpning 1994. Under 1995 och 1996begränsar sig effekterna till per kvadratmeter.Det är alltså mycket begränsat i förhållande till dekostnadsökningar som de har gått in i systemet med.Marianne : Jag skulle vilja höra de andrassynpunkter på detta också. Sammantaget har dessa effekter storbetydelse för bostadskonsumenterna tillsammans med andra beslutsom har fattats. På grund av det minskade bostadsbyggandet harstaten också fått mindre kostnader.Hans Lundholm: En alltför snabb avtrappning av denuvarande räntebidragen innebär naturligtvis problem. Det harsagts , och vi kan bara understryka att det är så. mån det visar sig i ökade förluster hos instituten påverkardet naturligtvis marknaden. Det kan slå igenom i form av högreräntor.Knut : Jag tycker att har kommitlitet för enkelt undan när det gäller problemet medkreditgaranti. Det finns en rad exempel på atthypoteksinstituten säger att de beviljar lån för projekt därfinansieringen är klar, men säger nej. Manundrar då om det är roll i systemet attvara något slags överste granskare och säga: Vi bedömer intedetta projekt som seriöst.Jag vill ta upp en annan fråga, som jag gärna vill ha enkommentar till från er alla tre. Vi fick tidigare höra om defastigheter som är byggda och som harproblem med krediter. Hypoteksinstituten bedömer att det ärproblem. Dessa fastigheter kommer att ingå ifastighetsskattesystemet. sades att det kundevara en klok åtgärd att se till att de inte kommer in ifastighetsskattesystemet. Delar ni den uppfattningen?Mats : Man måste hålla i minnet att detkreditgarantisystem som vi administrerar är ett system som ärsolidariskt uppbyggt. De förluster som uppstår skall fördelas påalla garantitagare. Om det kommer in garantier som inte ärordentligt prövade och inte står på sina egna meriter, drabbasdet övriga kollektivet. Det är mot den bakgrunden som dennaprövning görs. Jag känner inte riktigt igen beskrivningen, atthypoteksinstituten säger ja och vi säger nej. Så upplever intejag att det fungerar. Kreditinstituten gör en kreditprövning,som sker utifrån deras utgångspunkter. Den kreditgaranti som vilägger kommer högre upp. I sak är det ett högre riskläge. Jagtror inte att man kan påstå att vi har någon annan syn påkreditprövning generellt än vad kreditinstituten har.Knut : Du säger att ni inte har någon annan syn.Det betyder att om hypoteksinstituten säger ja och ni säger nej,så har ni gjort fel. Är det så vi skall tolka svaret?Mats : Jag menar generellt. Det är klart att detkan förekomma skillnader mellan olika kreditinstitut. Vår rollär att försöka se till att vi får en jämn nivå på bedömningarna.Det måste vara en likartad bedömning, vilket kreditinstitut manän hamnar hos.Ordföranden: Den andra frågan gällde om vi skall släppa inproblemårgångarna i fastighetsskattesystemet.Hans Lundholm: Alla åtgärder som kan minska kostnadernaför dessa fastigheter är positiva. Svaret är givet.Lars : Byggandet är nu nere nivå.Man skulle kunna påstå att det krävs ett världskrig för attordna samma ras som , men det gör jag naturligtvisinte. Situationen är oerhört allvarlig. Min fråga är: KommerDanells förslag att ha någon effekt på nyproduktionen? Kommerden att påverkas? Jag vänder mig i första hand till MatsRönnberg och Hans Lundholm.Mats : Den effekt det kan få primärt är att mantillfälligt utvidgar möjligheten att få kreditgaranti från 30 %till generellt över hela landet. Det återstår att se omdet får den effekt man hoppas på. Det är i alla fall en ganskaavsevärd insats som sker genom kreditgarantisystemet. Jag vetinte om Hans Lundholm har samma syn på detta.Hans Lundholm: Jag delar den uppfattningen. Jag tror attdet kommer att påverka marknaden positivt. Det är ett utrymme påytterligare som ges i form av kreditgaranti. Det görnaturligtvis att det är lättare att räkna hem flera kalkyler.Lars : Ni menar alltså att flera hus kommer attbyggas nu.Ordföranden: Jag vill rikta frågan till ,som är kvar. Du sade att förslag icke vartillräckligt. Vad vill du ha mer?Stellan : De fastigheter som byggdes --1992har en speciell profil med ett positivt kassaflöde de förstaåren. Sedan blir det negativt över tiden, generellt. Det normalamed omfördelning är att man omfördelar därför att man har ennegativ situation och vill ha en positiv situation . Risken är att man får värre problem , om mananvänder denna typ av omfördelningslån över tiden litetokritiskt. Man har egentligen inte löst det grundläggandeproblemet, nämligen att fastigheterna är för dyrt byggda. De kaninte ens förräntas vid normal konjunktur, allra helst inte i enlågkonjunktur. Här har man ett stort problem framför sig, somdet krävs ännu fler åtgärder för. Då pratar vi bara omproblemfastigheterna.Ordföranden: Du pratade om abolition. Vad menar du då?Stellan : Det gällde skatt. Jag menar nog att maninte skall gå in i något fastighetsskattesystem med dessafastigheter. Sedan pratade jag om abolition kopplat till enannan situation. Det var att man måste omfördelafastighetsbeståndet här i landet, så att fastigheterna går attförvalta bättre . har vi mångaförvaltningsenheter, framför allt kopplat till bankerna, somegentligen är helt omöjliga att hantera. De omstruktureras intepå grund av skatteeffekter -- stämpelskatt och reavinstskatt.Ordföranden: är kärnfrågan: Vad gör vi mera åtproblemfastigheterna utöver vad har gjort?Stellan : Jag tror att mycket av dessa åtgärdermåste gå ut på hjälp till självhjälp, dvs. att man tacklarproblemen redan innan de kommer upp. Jag tror attkreditinstituten skall vara tidigt ute och hjälpa företagen medråd, anvisningar och kanske praktiska eftergifter när det gällerräntorna, så att man tar problemen på uppstuds, så att säga.Mycket måste ske inne i företagen. Det finns enrationaliseringspotential i de flesta företag.Ordföranden: Men är problemen inte på uppstuds, utansnarare i slutet av studsen. Vad gör vi då?Stellan : Då får vi väl ta bollen på halvvolley.Jag tror att problemet är delvis olösligt. Här måste till enmängd olika åtgärder, ett samlat batteri av åtgärder. Jag trorman får sätta sig ner och fundera på hur man skall lösa dettaoch framför allt på hur man skall lösa bostadsrättsföreningarsoch de kommunala bostadsföretagens problem.Birger : Min fråga gäller de små, privatabostadsrättsföreningarnas situation, som jag bedömer som ganskaallvarlig på sina håll. Jag vill påminna om att det i Morgonekoti dag framfördes en del synpunkter på förslag från enfastighetsekonom. Jag skulle vilja bolla över frågan till ertre.Små, privata bostadsrättsföreningar kan ha 5--15bostadsrätter. Om ett par av dem står tomma ett tag, drabbasbostadsrättsföreningens ekonomi mycket hårt. Det är litetannorlunda med HSB och , som harvarit inne på. En stor bostadsrättsförening kan ha ett hundratalbostadsrättsinnehavare. Om det är ett par lägenheter som stårtomma, påverkar det inte ekonomin så hårt. Har ni någon lösningför de små, privata bostadsrättsföreningarna? Jag tycker att detfinns anledning för oss att ömma särskilt för de små, privatabostadsrättsföreningarna och hitta en bra lösning för dem.Hans Lundholm: Det finns ingen enkel lösning. Som StellanLundström sade, man får sätta in ett batteri av åtgärder. Enviktig ingrediens är det omfördelningslån som vi förhoppningsvishar möjlighet att ge . Vi är medvetna om att enökad skuldsättning inte är den bästa vägen för att lösa dettaproblem. Men eftersom det finns restriktioner för vad man kangöra, inte minst statsfinansiellt, är det det minst dåliga inuläget, att ta detta omfördelningslån. Det bör kombineras medolika typer av rådgivning och genomgång av föreningens ekonomioch vilka åtgärder man kan vidta under för attförsöka stabilisera situationen.Ordföranden: Jag tycker att det under denna andra del avutfrågningen har kommit fram en del konkreta åtgärder som jagskulle vilja testa på Hans Lundholm och . MatsRönnberg föreslog fem punkter av konkret natur för denproblematik som vi nu diskuterar. Vad anser ni om dem? Detgällde t.ex. mer individuell kreditprövning och bättreriskanalys.