bet · GG01KrU17 · 1993-03-18 00:00:00 — Utanatt föregripa utredningsarbetet torde kunna konstateras attinsatser på bl.a. teaterområdet härvidlag framstår somangelägna. Utskottet, som erinrar om att enligt sina direktiv har stor frihet att bestämmainriktningen av sitt arbete, anser att motionsyrkandena inte börföranleda någon åtgärd.I flera motioner framställs yrkanden av lokaliseringsnaturpå teaterområdet.I motion Kr326 (c, fp) anförs -- mot bakgrunden av att UngaRiks är lokaliserad till -- att det är angeläget atten framtida satsning på barn- och ungdomsteater görs inågon annan del av landet. Motionärerna anger en rad skäl föratt är en lämplig lokaliseringsort för en sådanteater.Med hänvisning i första hand till Kulturpolitiska utredningensuppdrag, som avser bl.a. frågor om kulturcentrum utanförStockholm och insatser för barn och ungdom, anser utskottet attnågon åtgärd med anledning av motionen inte ärerforderlig.Det ökande intresset för musikteater i vårt land måstesjälvfallet ägnas uppmärksamhet av Kulturpolitiska utredningen.Med hänsyn till innehållet i utredningsdirektiven anserutskottet att följande motioner inte påkallar någon riksdagensåtgärd, nämligen tre motioner om utveckling avmusikteaterverksamheten i , Kr245 (fp), Kr246 (fp, m, c,kds) och Kr328 (s -), och en motion om en långsiktig utbyggnadav musikteatern i , Kr249 (m).En nationalscen bör inrättas i anser motionärernabakom motion Kr250 (fp).Utskottet avstyrker även denna motion med hänvisning tillKulturpolitiska utredningens uppdrag.Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt tremotionsyrkanden som avser statsbidrag till regionalateaterverksamheter i institutionslösa län.I motion Kr329 (c, s) förordas att bör tilldelasstatliga grundbelopp trots att det inte finns någonlänsteaterinstitution i länet. I motionen anförs bl.a. att dengängse länsteaterformen inte är självklar för länet. Teaterlivetpå ön tillgodoses bl.a. genom Bryggeriteatern som -- undersista året -- arbetar i formen av ett treårigt försöksprojekt isamarbete med och Statens kulturråd.Utskottet vill framhålla att i sin fördjupadeanslagsframställning för perioden /94--1995/96 anger attenligt överenskommelse med statsbidrag tillBryggeriteatern kommer att utgå i nuvarande former också1993/94. Med hänvisning härtill och till denutredningsverksamhet som påbörjas inom och anser utskottet att motioneninte bör föranleda någon åtgärd.I motionerna Kr229 (s) yrkande 1 och Kr327 (c) tas uppfrågan om statsbidrag till teaterverksamheten i har valt att inte satsa på en egen professionellteater utan köper föreställningar utifrån som presenteras iolika pedagogiska paket för i första hand barn- ochungdomspubliken. har fått i uppgift attorganisera teaterutbudet i länet. Under större delen av1980-talet erhöll länsteaterföreningen statsbidrag för dennaverksamhet, den s.k. Jämtlandsmodellen. Utskottet har inhämtatatt erhållit i bidrag för våren1993.Kulturrådet har i den ovan angivna fördjupadeanslagsframställningen anfört att såväl kulturpolitiska somkommunalekonomiska skäl talar för att staten nu bör införa ettmer generellt stöd till de län som väljer att inte etablera egnateaterinstitutioner. En anledning för staten att på detta sättstödja arrangörsledet är att de län som väljer att basera sittteaterutbud på enbart köpta föreställningar därigenom gör detmöjligt att ta ett betydelsefullt ansvar för bl.a. de turnerandefria teatergrupper som spelar för barn och ungdom.Utskottet anser att den av aktualiserade fråganligger inom ramen för de uppdrag som ankommer på och . Det är därför inteerforderligt med någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena. Dessa avstyrks således.DansfrågaEn utredning om utveckling av danslivet bör enligtmotionärerna bakom motion Kr244 (v) komma till stånd. I motionenframhålls att utarbetat en PM om ettkulturpolitiskt handlingsprogram för dansen i . Detredovisas i motionen vilka frågor som är särskilt angelägna attfå belysta.Som motionärerna anger har regeringen tagit fasta pådanslivets behov av utveckling och föreslagit vissaförstärkningar i budgetpropositionen (se främst prop.1992/93:100 bil. 12 s. 33). Med hänsyn härtill och tillKulturpolitiska utredningens uppdrag anser utskottet attmotionen inte påkallar någon åtgärd.BiblioteksfrågorI sex motioner tas upp vissa biblioteksfrågor.Syftet med tre av yrkandena -- i motion Kr318 (s), motionKr335 (s) yrkande 22 och motion Kr214 (s) -- är att det skalltillsättas en parlamentarisk utredning med uppgift att preciseramålen för en nationell bibliotekspolitik. I motion Kr214 angesatt glesbygderna bör få en särbehandling i en sådan politik. Itre motioner yrkas att skall begära förslag om enbibliotekslag, nämligen i motionerna Kr204 (s), Kr218 (v) ochKr313 (v) yrkande 5.Under det senaste året har biblioteksfrågor varit föremål fören omfattande debatt. höll kulturutskottet enutfrågning i ämnet. I anslutning till utfrågningen diskuteradeutskottet ingående frågan om utredande av bl.a.förutsättningarna för införande av en bibliotekslag.Kulturutskottet stannade för att inte ta något initiativ ifrågan. Med hänvisning härtill och till den möjlighet till enfördjupad prövning av de i motionerna aktualiserade frågorna somkommer att finnas inom ramen för Kulturpolitiska utredningenanser utskottet att motionsyrkandena inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet fåranledning att i yttrande till lagutskott senare undervåren uttala sig om ett kommande förslag av regeringen omändring av upphovsrättslagen av betydelse bl.a. förfolkbibliotekens möjligheter att ta ut avgifter för bokutlåning.KulturmiljöfrågorI flera motioner tas upp frågor om förvaltningen avkulturmiljöer. Som en allmän bakgrund till utskottetsöverväganden rörande motionsyrkandena vill utskottet hänvisatill vad som anförs i budgetpropositionen om sådan förvaltning(bil. 12 s. 127--129).Våren 1992 uttalade kulturutskottet att utskottet blivitövertygat om att det är nödvändigt att regering och riksdag utanalltför stor tidsutdräkt fattar beslut som långsiktigt löserfrågan om hur en ändamålsenlig förvaltning skall kunna ske avden centrala del av det svenska kulturarvet som många av vårakulturmiljöer utgör. På förslag av kulturutskottet uttalade sigriksdagen för vissa av utskottet angivna överväganden rörandeinrättandet av en nationell stiftelse för kulturmiljöförvaltning(bet. 1991/92:KrU18 s. 21--22, rskr. 1991/92:204). I åretsbudgetproposition redovisas att i enlighet med riksdagensönskemål arbetet med att skapa en särskild stiftelse förförvaltning av kulturegendomar drivs vidare i en särskildtillkallad arbetsgrupp inom . Arbetet skallbedrivas skyndsamt och målsättningen är att gruppen skall kunnaavlösas av en organisationskommitté redan under loppet av år1993.Med hänsyn till det anförda och med hänvisning till vad somi budgetpropositionen anförs om landskapsvård anser utskottetatt motionerna Kr294 (fp) och Kr317 (fp) -- vari tas uppfrågan om en stiftelse för att förvalta natur- ochkulturmiljöer -- inte påkallar någon åtgärd.I motion Kr295 (c, s) tas upp frågan om stöd tillLeufstabruk i norra , som är ett vallonbruk från1600-talet. Bruket ägs nu av en stiftelse.Fastighetsbeståndet har genom statliga medel underhållits ochrenoverats för betydande belopp. Utskottet, som haft tillfälleatt närmare informera sig om Leufstabruks unika kulturmiljö, kansamtidigt konstatera att det uppenbarligen möter storasvårigheter för stiftelsen att klara driftkostnaderna förbruket. Medvetenheten härom hade betydelse för de övervägandensom ledde fram till utskottets ställningstagande ifråga om förvaltningen av kulturegendomar. Det sagdaunderstryker angelägenheten av att statsmakterna möjligtfattar beslut som kan bidra till att underlätta en lösning avfrågan om finansieringen av den löpande driften av Leufstabrukoch andra liknande kulturegendomar.Då det gäller de mera akuta problemen i angivna hänseendetvingas utskottet konstatera att utrymmet för Statens kulturrådatt ge bidrag till driftkostnaderna för Leufstabruk är mycketbegränsade. Utskottet kan dock i den nuvarande ekonomiskasituationen inte föreslå att nytt statsbidrag till driften avvärdefulla kulturmiljöer införs. Motionen avstyrks därför.Enligt motion Kr335 (s) bör en utredning tillsättas för attutreda bevarandefrågorna vad gäller industrimiljöer ochindustriminnen (yrkande 21).Som framfört i sin anslagsframställningframstår industriminnesvården som en av de mest brännandefrågorna inom den kulturhistoriska byggnadsvården vad gällersåväl urval som säkerställande och ekonomiskt stöd tillupprustning och fortsatt vård.I budgetpropositionen (bil. 12. s. 129) framhålls att behovetav en långsiktig strategi för att i ett väl avvägt urvaldokumentera, bevara och uthålligt förvalta det svenskaindustrisamhällets minnesmärken är stort. Det ökar också helatiden genom den snabba strukturomvandling som pågår och somväntas fortsätta under hela 1990-talet.Det är en viktig uppgift för attskyndsamt förbättra kunskapsläget och därefter ta fram etthandlingsinriktat underlag för selektiva åtgärdsprogram fördokumentation, bevarande, förvaltning och vård.Utskottet delar den uppfattning som sålunda redovisats.Utskottet anser med hänvisning härtill att motionsyrkandet intebör föranleda någon åtgärd.Barn- och ungdomsfrågorI motion Kr336 (s) yrkas att skall uttala sig föratt man inom både stat och kommun skall ha som mål att geförtur åt barn- och ungdomskulturens behov (yrkande 2).Som motionärerna framhåller kommer både statens ochkommunernas finanser att vara hårtansträngda. Medel för barn- och ungdomskulturen måste till stordel tas fram genom omfördelning från andra verksamheter. Endasti begränsad utsträckning kan nya resurser tas fram förändamålet.Utskottet har i åtskilliga sammanhang gett uttryck åtuppfattningen att det är angeläget att satsa på barn- ochungdomskulturen. I direktiven till Kulturpolitiska utredningenanges att utredningen bör redovisa förslag om lämpliga vägar föratt stärka kulturens ställning bland barn och ungdom. Mot denangivna bakgrunden anser utskottet att det inte är erforderligtmed något initiativ med anledning av motionsyrkandeti vad avser den statliga sektorn. Då det gäller den kommunalasektorn bör inte ta något initiativ i här aktuelltavseende med hänsyn till den kommunala självbestämmanderätten.Utskottet förutsätter att kommunerna strävar efter att ge barn-och ungdomskulturen en hög prioritet i den kommunala budgeten.Motionsyrkandet får anses besvarat med det anförda. Det bördärför inte föranleda någon åtgärd.Motionärerna bakom samma motion, Kr336 (s), vill attriksdagen skall uttala sig för en ansvarsfördelning mellanstat och kommun då det gäller barn- och ungdomskulturen ienlighet med vad som anges i motionen (yrkande 1).Utskottet vill framhålla att den åsyftade ansvarsfördelningenöverensstämmer med den som angavs i en skrift som utgavs år 1990av och som innehöll en presentation av ettgemensamt barn- och ungdomskulturprogram för Civil-, Social- ochUtbildningsdepartementen (Kulturprogram för barn och ungdom,1990, s. 18--19). Syftet med programmet angavs vara attinspirera och underlätta arbetet för dem som arbetar med barnoch ungdom. Utskottet delar det synsätt som uppenbarligen varvägledande för den förutvarande regeringen, nämligen att detinte är motiverat att i detalj lägger fastansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Ett riksdagsbeslut idet avseende som åsyftas i motionen skulle enligt utskottetsmening endast bli av programmatisk natur och inte bindande förkonkreta beslut i barn- och ungdomsfrågor. Motionsyrkandetavstyrks därför.Utskottet delar den uppfattning motionärerna bakom denangivna motionen, Kr336 (s), ger uttryck åt i vad avserangelägenheten av att de statliga kulturinstitutionerna ochSvenska filminstitutet redovisar sina insatser för barn ochungdom (yrkande 3). Det är viktigt att en sådan redovisningsker så att denna kan beaktas vid bedömningen av behovet avmedelsanvisning för senare budgetår.Utskottet utgår från att redovisningar av angivet slag ifortsättningen kommer att lämnas i verksamhetsberättelser ochanslagsframställningar utan att gör något särskiltuttalande i frågan. Motionsyrkandet påkallar därför inte någonriksdagens åtgärd.I motion Kr276 (s) anförs att många ungdomar och skolbarn avekonomiska skäl måste avstå från t.ex. museibesök. Ett sätt attråda bot på detta förhållande, anser motionärerna, kan vara attinstifta någon form av kulturpass som berättigar till gratisinträde eller rabatt på inträde till bl.a. museer och teatrar.Regeringen bör återkomma till med förslag om hur ensamordning mellan kommuner, landsting och stat kan ske i frågan.Kulturutskottet konstaterar att det är de statliga museernaoch teatrarna obetaget att avstå från att ta ut eller att sättaner inträdesavgift för vissa grupper om institutionerna finnerdet lämpligt. Även i fråga om kulturinstitutioner med andrahuvudmän är det huvudmännen som har att ta ställning tillavgiftsfrågan. Det förekommer i betydande utsträckning attmuseer inte tar inträdesavgift viss veckodag. Några museer tarinte inträdesavgift av personer under viss ålder. Påteaterområdet är det inte ovanligt att biljettkostnaderna förungdomar är lägre än för vuxna. Med hänvisning till det anfördaoch då motionsfrågan inte är av den karaktären att börha synpunkter på hur det behjärtansvärda syftet med motionenskall uppnås avstyrks denna.LönebidragsfrågorI budgetpropositionen redovisas i ett inledande avsnitt vissafrågor om kultur- och arbetsmarknadspolitik (bil. 12 s. 10, seäven bil. 11 s. 77).Reglerna för anställning med lönebidrag ändrades den 1 juli1991. Det tidigare systemet innebar att statliga myndigheter ochmotsvarande var tillförsäkrade bidrag av lönekostnadeninklusive lönebikostnader medan allmännyttiga institutioner ochmotsvarande fick bidrag av den angivna kostnaden.I det ärende, där fattade beslut om omläggningen avlönebidragssystemet, uttalade kulturutskottet i ett enhälligtyttrande stor oro för konsekvenserna av omläggningen (yttr.1990/91:KrU5y, bet. 1990/91:AU12, rskr. 1990/91:165, se ävenbet. 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). Som närmare redovisas ibudgetpropositionen föreslås att, som en engångsåtgärd -- isyfte att få en budgetering som ger en mer rättvisande bild avstatens kostnader för kulturinstitutionerna -- en omfördelningsker av medel från huvudtitel(tionde huvudtiteln) till huvudtitel (elftehuvudtiteln). De medel som föreslås omfördelade uppgår till 48miljoner kronor. Beträffande det närmare innehållet i förslagethänvisar utskottet till budgetpropositionen (se främst bil. 10 och de där angivna anslagen till vilka medel föreslås bliöverförda).Med hänsyn till det anförda och då kulturutskottet inte kanföreslå en återgång till de tidigare lönebidragsreglerna förviss del av kultursektorn -- med finansiering inom ramen förresurserna inom kulturhuvudtiteln -- avstyrks motion Kr263 (m),som innehåller förslag av detta innehåll.I enlighet med vad som anges i motion Kr335 (s) yrkande 12är det angeläget att effekterna noga följs upp ochutvärderas av övergången till flexibla lönebidrag påkulturområdet. Det anges i propositionen att så kommer att skei fråga om det ovan redovisade förslaget. Utskottet utgår frånatt regeringen därvid även uppmärksammar effekterna förinstitutioner som inte omfattas av resursöverföringen frånarbetsmarknadsområdet till kulturområdet. Det bör ankomma påregeringen att bedöma på vad sätt redovisningen skall ske.Motionsyrkandet påkallar med hänsyn till det anförda inte någonriksdagens åtgärd. Tillsättandet och sammansättningen av vissa parlamentariskautredningarUtskottet har i det föregående förordat, dels attutredningsarbetet på museiområdet och på teaterområdet skallutföras av parlamentariska utredningar, dels att det skalltillsättas en parlamentarisk utredning med uppgift att utredafrågor som avser internationaliseringen av kulturområdet.Utskottet anser att de tre parlamentariska utredningarna skalltillsättas före utgången av april månad 1993.För att utredningarna skall kunna arbeta effektivt bör de varaav begränsad storlek. Den parlamentariska representationen ivarje utredning bör inte överstiga sex personer. Då det gällervalet av partiföreträdare förordar utskottet att -- sammantaget-- samtliga i företrädda partier ges representation iutredningarna, varvid hänsyn bör tas till mandatfördelningen iriksdagen. Utskottet förutsätter att samråd sker medriksdagspartierna om fördelningen mellan partierna av ledamöteri de tre parlamentariska utredningarna.Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna. beträffande tillsättandet av den av begärdakulturpolitiska utredningenatt avslår motion 1992/93:Kr313 yrkande 4,2. beträffande Kulturpolitiska utredningens uppdragatt avslår motionerna 1992/93:Kr241, 1992/93:Kr313yrkande 14, 1992/93:Kr316 och 1992/93:Kr335 yrkande 15,3. beträffande den internationaliserade kulturenatt dels avslår motion 1992/93:Kr335 yrkande 20,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en parlamentarisk utredning om deninternationaliserade kulturen,res. 1 (m, fp, c, kds)4. beträffande kulturlivet och begreppet infrastrukturatt avslår motion 1992/93:Kr242 yrkande 1,5. beträffande utveckling av kulturlivet i Västsverigeatt avslår motion 1992/93:Kr242 yrkande 2,6. beträffande ansvaret för ett brett kulturlivatt avslår motion 1992/93:Kr313 yrkande 2,7. beträffande skydd för kulturens basverksamheteratt avslår motion 1992/93:Kr312 yrkande 1,res. 2 (nyd)8. beträffande kulturverksamhet för kvinnor i skogslänenatt avslår motion 1992/93:A810 yrkande 18,9. beträffande frågan om huruvida utredningsarbetet påmuseiområdet skall bedrivas av en parlamentarisk kommittéatt med bifall till motion 1992/93:Kr335 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 3 (m, fp, c, kds)10. beträffande samverkansmuseeratt avslår motion 1992/93:Kr335 yrkande 17 i dennadel,11. beträffande nationellt ansvar för museiinstitutioneräven utanför Stockholmatt avslår motion 1992/93:Kr242 yrkande 6,12. beträffande i avslår motionerna 1992/93:Kr206, 1992/93:Kr242yrkande 7, 1992/93:Kr260, 1992/93:Kr289 och 1992/93:Kr292,13. beträffande i avslår motion 1992/93:Kr337 yrkande 1,14. beträffande glasmuseifrågor i och Nybroatt avslår motionerna 1992/93:Kr261, 1992/93:Kr262och 1992/93:Kr300,15. beträffande frågan om sammanslagning av Nordiska museetoch avslår motionerna 1992/93:Kr257 yrkande 1,1992/93:Kr258 yrkande 1, 1992/93:Kr333 yrkande 1 och1992/93:Kr335 yrkande 17 i denna del,16. beträffande konsthallen i avslår motion 1992/93:Kr272 yrkande 6,17. beträffande en gemensam länsmuseiorganisation förSkåneatt avslår motion 1992/93:Kr265,18. beträffande viss analys rörande centralmuseerna samtdokumentation av 1900-talets liv och arbeteatt avslår motion 1992/93:Kr312 yrkande 6,19. beträffande frågan om huruvida utredningsarbetet påteaterområdet skall bedrivas av en parlamentarisk kommittéatt med bifall till motion 1992/93:Kr335 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 4 (m, fp, c, kds)20. beträffande den fortsatta beredningen avutredningsresultatet på teaterområdetatt avslår motion 1992/93:Kr335 yrkande 19 i dennadel,21. beträffande de fria gruppernas roll m.m. och vissa barn-och ungdomsteaterfrågoratt avslår motionerna 1992/93:Kr335 yrkande 19 idenna del och 1992/93:Kr336 yrkande 11 och 12,22. beträffande satsning på barn- och ungdomsteater iVäxjöatt avslår motion 1992/93:Kr326,23. beträffande musikteateratt avslår motionerna 1992/93:Kr245, 1992/93:Kr246,1992/93:Kr249 och 1992/93:Kr328,24. beträffande en nationalscen i Skåneatt avslår motion 1992/93:Kr250,25. beträffande statliga grundbelopp på teaterområdet tillGotlandatt avslår motion 1992/93:Kr329,26. beträffande statsbidrag till teaterverksamheten iJämtlandatt avslår motionerna 1992/93:Kr229 yrkande 1 och1992/93:Kr327,27. beträffande en utredning om utveckling av danslivetatt avslår motion 1992/93:Kr244,men. (v) - delvis28. beträffande vissa biblioteksfrågoratt avslår motionerna 1992/93:Kr204, 1992/93:Kr214,1992/93:Kr218, 1992/93:Kr313 yrkande 5, 1992/93:Kr318 och1992/93:Kr 335 yrkande 22,res. 5 (s)men. (v) - delvis29. beträffande frågan om inrättandet av en stiftelse föratt förvalta natur- och kulturmiljöeratt avslår motionerna 1992/93:Kr294 och1992/93:Kr317,30. beträffande stöd till Leufstabrukatt avslår motion 1992/93:Kr295,31. beträffande bevarandefrågorna vad gäller industrimiljöeroch industriminnenatt avslår motion 1992/93:Kr335 yrkande 21,res. 6 (s)32. beträffande förtur åt barn- och ungdomskulturens behovatt avslår motion 1992/93:Kr336 yrkande 2,res. 7 (s)33. beträffande ansvarsfördelningen mellan stat och kommundå det gäller barn- och ungdomskulturenatt avslår motion 1992/93:Kr336 yrkande 1,res. 8 (s)34. beträffande viss redovisning rörande institutionersinsatser för barn och ungdomatt avslår motion 1992/93:Kr336 yrkande 3,res. 9 (s)35. beträffande kulturpass för barn och ungdomatt avslår motion 1992/93:Kr276,36. beträffande återgång till de tidigarelönebidragsreglerna för viss del av kultursektornatt avslår motion 1992/93:Kr263,37. beträffande redovisning av effekterna av övergången tillflexibla lönebidrag på kulturområdetatt avslår motion 1992/93:Kr335 yrkande 12,res. 10 (s)38. beträffande tillsättandet och sammansättningen av vissaparlamentariska utredningaratt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i frågorna.res. 11 (m, fp, c, kds)den 18 mars 1993På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), StinaGustavsson (c), (), (), LeoPersson (s), (), (),(), (), (),() och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Den internationaliserade kulturen (mom. 3)(), (), (), (), (), BirgittaWistrand (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I vad" och slutar med "till känna" bort ha följandelydelse:Inom utskottet har väckts frågan om en särskild parlamentariskutredning rörande den internationaliserade kulturen.Enligt utskottets mening är det vid utformningen av vårnationella kulturpolitik mycket viktigt att det internationellaperspektivet, särskilt det europeiska, beaktas. Det är därförangeläget att den nu tillsatta utredningen om kulturpolitikenvid sin utvärdering av kulturpolitiska mål ägnar storuppmärksamhet åt det av de åtta målen som innehåller attkulturpolitiken skall främja utbyte av erfarenheter och idéerinom kulturområdet över språk- och nationsgränserna. Likaledesär det viktigt att utredningen vid sina överväganden rörandebehovet av jämkade eller ändrade kulturpolitiska mål beaktar denförändring som skett inte minst i sedan år 1974.Självfallet kan inte bedömningen av det internationellakulturpolitiska målet bedömas separat och avskilt frånbedömningen av de övriga målen, eftersom det likavälsom hitintills varit fallet är angeläget att vi har enkulturpolitik där en avvägning sker mellan olika krav ochönskemål.Något behov att tillsätta en särskild parlamentarisk utredningför att bedöma frågor om behovet av kulturutbyte ochkulturpolitiskt erfarenhetsutbyte liksom av resurser till detinternationella utbytet finns enligt utskottets mening inte. Engenomgång av konsekvenserna i formellt hänseende vad avser ettsvenskt tillträde till EES och till EG har gjorts av bl.a.Kulturrådet, och kommer ut med ensammanfattande informationsskrift.