bet · GH01SoU2 · 1993-10-12 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner från de allmännamotionstiderna 1992 och 1993 om olika etiska frågor, bl.a. ombehovet av lagstiftning med hänsyn till den medicinskautvecklingen, om fosterdiagnostik, äggdonation, rätten tillabort och abortförebyggande verksamhet.Utskottet avstyrker samtliga motioner. S-ledamöterna haravgett två reservationer och V-suppleanten en meningsyttring.Särskilt yttrande har anmälts av kds-ledamoten. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19921991/92:So423 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av lagstiftningen vad gälleretiska frågor till följd av den medicinsk-etiska utvecklingen.1991/92:So424 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning av tidsgränserna för abort.1991/92:So504 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till fri abort.1991/92:So514 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn för en samladlagstiftning kring medicinsk verksamhet och forskning vid livetsbörjan.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19931992/93:So406 av och (s, fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning av äggdonationer.1992/93:So412 av m.fl. (c, m, fp, kds, nyd)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skärpa tidsgränsen för abort frånartonde till tolfte veckan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att aborter mellan tolfte och artondeveckan endast skall ske efter särskilt tillstånd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla kvinnor som begär abort alltidskall erbjudas stöd och rådgivning.1992/93:So413 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äggdonation.1992/93:So417 av Skånberg m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en livsbefrämjande grundhållning förmänskligt liv i enlighet med Genèvedeklarationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av åtgärder i syfte att kunnaminska antalet aborter.1992/93:So418 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mödrahälsovårdens förhållningssätt vidgraviditeter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om abortsökandes obligatoriska samtal medläkare, kurator eller motsvarande samt faderns möjlighet tillsådana samtal,3. att hos regeringen begär förslag till en positivändring i abortlagen i syfte att stärka fostrets rätt till liv.1992/93:So436 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av äggdonationer.1992/93:So467 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att förebygga oönskadegraviditeter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gratis p-piller till kvinnor mellan 18 och21 år,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomsmottagningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en enhet med ett kontinuerligt, nationelltoch övergripande ansvar för det abortförebyggande arbetet.1992/93:So475 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kartläggning av orsakerna bakomofrivilliga graviditeter och av upplevelserna av en abort,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om abortförebyggande åtgärder.1992/93:So486 av Skånberg och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en etiskt grundadlagstiftning som tillvaratar fostrets intresse vidfosterdiagnostik.1992/93:So496 av och ()vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn av 1974 årsabortlag i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utvärdering av denabortförebyggande verksamheten.1992/93:So497 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utredning av äggdonationer.1992/93:So502 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten att få veta kön.1992/93:So510 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om varje nations suveräna rätt att självutforma sin abortlag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sex- och samlevnadsundervisning,3. att som sin mening ger regeringen till känna attförsök bör göras med fria preventivmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om vikten av ett vaktslående om 1974års abortbeslut.1992/93:So512 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en undersökning av varför kvinnor väljerabort, i avsikt att utarbeta ett abortförebyggandeåtgärdsprogram. Behovet av lagstiftning med hänsyn bl.a. till denmedicinsk-etiska utvecklingenMotionerTre motioner behandlar mera allmänt behovet av lagstiftningmed hänsyn till forskningen och den medicinska utvecklingen.I motion 1991/92:So423 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om inriktningen av lagstiftningen vadgäller etiska frågor till följd av den medicinsk-etiskautvecklingen. Motionärerna framhåller bl.a. följande:Gränsen för när man kan tillåta abort och när för tidigt föddabarn kan överleva har flutit samman. Fosterdiagnostiken blirallt mer avancerad. Kön, sjukdomar och missbildningar avslöjastidigt i graviditeten. Celler frånaborterade kan hjälpa dem som har t.ex. Parkinsonssjukdom. Här sker upptäckter och innovationer i enanda av optimism där man inte ser några gränser för dennamedicinsk-tekniska ingenjörskonst. Men just för att entusiasmenär så stor, upptäckarglädjen för forskare så entusiasmerande,impulserna så många mellan olika internationellaforskningscentra -- och de direkta och indirekta konsekvensernaför enskilda människor och för samhället som helhet så stora ochomfattande och svåröverblickbara -- så är risken uppenbar atttillämpningen av forskningsmässiga landvinningar kan gekonsekvenser som vi egentligen inte hade räknat med ellerönskat.I ett läge när forskningen på detta område, som ändå rörgränslandet mellan död materia och liv, rusar fram medöverljudsfart så är det en allmän iakttagelse att de etiskaövervägandena inte hinner med. Det gäller särskilt i ensituation när entusiasmen och upptäckarglädjen ger så snabbaforskningsmässiga resultat. Det som i en sådan situation ärviktigt är att det ges tid så att övertygelsen om att det manhåller på med, och konsekvenserna av det, verkligen står iöverensstämmelse med de djupa och omistliga värden som vi allasäger oss värna om.Det finns de som menar att när kunskapen finns så kan man inteavstå från att använda kunskapen om man kan rädda liv ellerlivskvalitet, men det finns då, enligt vår uppfattning, en riskatt den kunskap, attityd, inställning och grundsyn som växerfram rubbar en grundläggande uppfattning om liv ochmänniskovärde.Motionärerna säger ja till fosterdiagnostik som medför enbättre fostervård, dvs. där möjligheter ges till behandling avsjukdomar och skador och där det gäller att förbereda enförlossning som misstänks bli komplicerad. De säger däremot nejtill att fosterdiagnostik får utvecklas till en utsorterande ochabortinriktad verksamhet. Dessutom avvisar de helt tanken på enallmän screening av gravida kvinnor. Motionärerna menar att detfinns ett hot mot människovärdet i selekterande fosterdiagnostiksom kan medföra ett synsätt som graderar livet.I en liknande motion 1991/92:So514 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn fören samlad lagstiftning kring medicinsk verksamhet och forskningvid livets början. Motionären framhåller att regering ochriksdag har beslutat i ett antal delfrågorinom det medicinskt-biologiska forskningsområdet ochverksamheter vid livets början. Därmed riskerar möjligheten attanlägga ett helhetsperspektiv att gå förlorad. Detta är inteacceptabelt enligt motionären. Med hänsyn till den explosivaforskningsutvecklingen är det nödvändigt att få till stånd enklar ramlag till skydd för individens personliga värdighet. Detstår klart att regeringsformens skydd för den personligavärdigheten inte är tillräckligt utan bör leda till enföljdlagstiftning på det medicinska området. Uppsplittring medlagstiftning på ett antal delområden ger inte den samlade etiskabedömning som borde vara vägledande för forskningen ochmetodutvecklingen.I motion 1992/93:So417 av Skånberg m.fl. (kds) yrkasett tillkännagivande om en livsbefrämjande grundhållning förmänskligt liv i enlighet med Genèvedeklarationen (yrkande1).Motionären framhåller bl.a. följande:Rättssäkerheten för det ofödda barnet måste stärkas och dettakräver rent logiskt att livsgränsen fastslås. Beträffandelivsgränser kan vi i en demokrati aldrig acceptera relativism.Varje individ har ett absolut värde. Det kan aldrig accepterasatt vi som politiker håller oss med någon form av differentieradmänniskosyn, som exempelvis skulle innebära att ofödda barns livoch senildementa åldringars liv åsatts lägre värde.Hela denna fråga om människolivets okränkbarhet handlar omlivet alltifrån dess tillblivelse till dödens inträde. Det ärdetta helhetsperspektiv som mer måste komma fram i den politiskaoch samhälleliga debatten. I olika internationella dokument,exempelvis Genèvedeklarationen (1948), fastslås att läkarenskall förpliktiga sig till den "yttersta respekt för mänskligtliv alltifrån konceptionen till döden". Om detta var angelägetatt deklarera , borde knappast någon tvivla på att det ärännu mer angeläget , om man betraktar den medicinskaforskningens framsteg och möjligheter.I två motioner behandlas mera direkt frågor om lagstiftning omfosterdiagnostik.I motion 1992/93:So486 av Skånberg och MargaretaViklund (kds) begärs ett tillkännagivande om behovet av enetiskt grundad lagstiftning som tillvaratar fostrets intressevid fosterdiagnostik.Motionärerna anser att fosterdiagnostik kan vara mycketvärdefull och gagna barnet -- nämligen om den ställs i barnetsintresse. Om den sjukdom man letar efter kan behandlas, ochdiagnosen ökar föräldrarnas och barnets möjligheter att kämpamot den sjukdom som möjligen kan bryta ut är fosterdiagnostikenpositiv.Behovet av en etiskt underbyggd lagstiftning är emellertidenligt motionärerna trängande. Den etiska situationen utan enreglerande lagstiftning kommer att ställa oss inför frågoromöjliga att hantera: Vem skall bestämma vilka barn som skall fåfödas? Skall föräldrar till barn som riskerar handikapp självastå för kostnaderna för sjukvård om de väljer att föda sittbarn? Vem skall ha tillgång till uppgifterna omgenuppsättningen? Var skall gränsen dras mellan sjukdom,handikapp eller bara oönskade egenskaper? Hur skallkönsdiskriminering undvikas? Dessa frågor och fler gör att vienligt motionärerna bör få en lagstiftning som reglerarfosterdiagnostiken.Margareta m.fl. (s) begär i motion1992/93:So502 ett tillkännagivande om vad som anförts imotionen om rätten att få veta fostrets kön i samband medfosterdiagnostik. Motionärerna konstaterar att blivandeföräldrar genom ultraljud eller fostervattensprov kan fåreda på det blivande barnets tillstånd. Provet kan i vissa fallge underlag för att kvinnan (de blivande föräldrarna) väljer attabortera fostret. Kvinnan (de blivande föräldrarna) kanbesluta sig för abort av andra skäl än strikt medicinska,exempelvis om hon (de) önskar ett barn av ett visst kön. Dettamissbruk av fosterdiagnostiken sker i endast ett litet antalfall, men dagens lagstiftning möjliggör dennakönsdiskriminering.Motionärerna anser att lagstiftningen måste ändras. Läkare börinte ha rätt att delge modern (de blivande föräldrarna) fostretskön, om inte strikt medicinska skäl talar för det. Vid 1990/91års behandlades en motion som två av motionärernaskrivit. Utskottet uttalade "att den medicinska utvecklingeninte får leda till etiskt oacceptabla konsekvenser", vilketriksdagen beslutade att som sin mening ge regeringen till känna.Då inget hänt i frågan finner motionärerna nu skäl att upprepasina krav.Utredningen om det ofödda barnetUtredningen om det ofödda barnet överlämnade sittslutbetänkande (SOU 1989:51), Den gravida kvinnan och fostret --två individer. Om sena aborter. I fråga omfosterdiagnostik lämnas en faktaredovisning av diagnostikensanvändnings- och problemområden, olika diagnostikmetoder och ivilka fall fosterdiagnostik görs. Utredningens etiskaövervägande i fråga om fosterdiagnostik redovisas utförligt.Frågan om frivillighet vid fosterdiagnostik tas upp, särskiltmed avseende på screeningsundersökningar. Synpunkter lämnas ävenbeträffande vilka kvinnor som bör få tillgång tillfosterdiagnostik och på screeningsundersökningar.Utredningen tar i betänkandet också upp den fria aborträttenoch fosterdiagnostiken inkl. informationen till föräldrarna omresultatet av fosterdiagnostik. Utredningen pekar på det etiskadilemmat såsom kvinnans rätt att begära abort fram till denartonde graviditetsveckan och fosterdiagnostikens möjligheteratt inte bara upptäcka sjukdomstillstånd utan också ge svar påfrågan om det blivande barnets kön. Utredningen har dock intevelat föreslå någon begränsning av föräldrarnas rätt tillinformation om resultaten av genomförd fosterdiagnostik.Betänkandet har remissbehandlats och bereds fortfarande iSocialdepartementet.Utredningen har tidigare avgett bl.a. betänkandena (SOU1983:42) Barn genom insemination och (SOU 1985:5) Barn genombefruktning utanför kroppen m.m., vilka sedan legat till grundför lagstiftning om insemination (SFS 1984:1140) och ombefruktning utanför kroppen (SFS 1988:711).Statens medicinsk-etiska rådStatens medicinsk-etiska råd är tillsatt av regeringen och hartill uppgift att belysa medicinsk-etiska frågor i ettövergripande samhällsperspektiv. Rådet skall bevaka ochdiskutera den medicinska forskning, diagnostik och behandlingsom är särskilt känslig för den mänskliga integriteten och sompå sikt kan utgöra ett hot mot människovärdet. Rådet skall idessa frågor också fungera som en länk mellan vetenskap,folkopinion och politiker.Rådet har framfört synpunkter till regeringen bl.a. överbetänkandet Kvinnan och fostret -- två individer.Rådet har också gett ut ett antal skrifter i etiska frågor,senast en debattskrift människovärdet.Tidigare behandlingDe etiska frågeställningar som rör den medicinska utvecklingenkring det mänskliga livets början har behandlats av utskottetvid flera tillfällen tidigare. Utskottet har därvid uttrycktönskemål om ett underlag från regeringen för en övergripandeprincipiell diskussion kring de etiska frågeställningarna kringlivets början. Betänkandet 1989/90:SoU4 innehåller ensammanfattning av utskottets uttalanden i de tidigarebetänkandena. I betänkandet konstaterade utskottet att deaktuella frågorna behandlas i såväl Gen-etikkommitténsbetänkande som slutbetänkandet från utredningen om det oföddabarnet. Utskottet konstaterade vidare att förslagen var föremålför beredning i . Det noterades att vissa avfrågeställningarna i motionerna också skulle komma att belysas iTransplantationsutredningens arbete. Utskottet ansåg också attregeringens övervägande i dessa frågor borde avvaktas. Utskottetvidhöll sin tidigare uppfattning att regeringen skyndsamt bordeåterkomma till med underlag för en övergripandeprincipiell diskussion beträffande olika etiska frågeställningarsom rör livets början. I avvaktan på resultatet avberedningsarbetet ansåg utskottet inte att borde göranågra sådana uttalanden. Utskottet avstyrkte den då aktuellamotionen. följde utskottet.Utskottet delade i betänkandet 1990/91:SoU4 grundsynen i fleraav de då aktuella motionerna att den medicinska utvecklingeninte får leda till etiskt oacceptabla konsekvenser. Flera avmotionärerna efterlyste åtgärder för att förhindra att kvinnorsom fått kunskap om det väntade barnets kön enbart på dennagrund begär abort. Motionärerna efterlyste vidare åtgärder föratt förhindra att kvinnorna under graviditeten får informationom barnets kön. Enligt utskottet var det angeläget attregeringen skyndsamt övervägde de frågor som berördes imotionerna. Vad utskottet anfört föreslogs som sinmening ge regeringen till känna. följde utskottet(rskr. 26).Gen-etikkommitténs betänkande låg till grund för proposition1990/91:52 om användningen av genteknik på människa m.m.Utskottet tillstyrkte propositionen i betänkandet1990/91:SoU10. följde utskottet (rskr. 114).I betänkandet 1991/92:SoU5 behandlade utskottet bl.a. enmotion liknande 1991/92:So423 och en motion om förbud attupplysa om kön i samband med fosterdiagnostik.Utskottet framhöll bl.a. att den nya regeringen iregeringsförklaringen anfört att den snabba utvecklingen inomden medicinska och biologiska forskningen ständigt reser nya ochsvåra etiska problem. Denna utveckling ställde enligt utskottetkrav på en sammanhållen och etiskt förankrad politik. Enligtregeringsförklaringen skulle utgångspunkten alltid vara den synpå människan och på människolivets helgd som har sin förankringi den kristna etiken och den västerländska humanismen. Allamänniskor har samma värde och den grundläggande mänskligarättigheten är rätten till liv. Utskottet ansåg att riksdageninte borde föregripa behandlingen av regeringens kommandeförslag på detta område. Utskottet avstyrkte därför motionerna.Riksdagen följde utskottet.Våren 1992 behandlade utskottet i betänkandet1991/92:SoU15 bl.a. ett yrkande identiskt med yrkande 1 imotion 1992/93:So417. Enligt utskottets mening behövde riksdageninte då överväga något initiativ med anledning av de då aktuellamotionerna och hänvisade till den då tillsattaparlamentariska utredningen om prioriteringar inom hälso- ochsjukvården. följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att utvecklingen inom den medicinska ochbiologiska forskningen är snabb och att detta skapar nyaförutsättningar för den medicinska verksamheten men också nyaoch svåra etiska problem. När det gäller fosterdiagnostiken, somtas upp i flera motioner, bereds fortfarande iSocialdepartementet slutbetänkandet från utredningen om detofödda barnet om bl.a. fosterdiagnostik. Efterremissbehandlingen har numeraöverlämnat ett omfattande material och synpunkter på betänkandettill departementet.Utskottet anser det nödvändigt med en sammanhållen och etisktförankrad politik i dessa frågor. Utgångspunkten måste därvidvara den syn på människan och på människolivets helgd som harsin förankring bl.a. i den kristna etiken och den västerländskahumanismen. Alla människor har samma värde och den grundläggandemänskliga rättigheten är rätten till liv. Gränser måste, enligtutskottet, kunna sättas för att förhindra en utveckling inomforskningens tillämpning och den medicinska verksamheten som kanleda till negativa etiska konsekvenser. Utskottet förutsätteratt regeringen noga följer utvecklingen på detta område ochåterkommer till vid lämpligt tillfälle. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 1991/92:So423 (c),1991/92:So514 (kds), 1992/93:So417 (kds) yrkande 1,1992/93:So486 (kds) och 1992/93:So502 (s).ÄggdonationGällande rätt m.m.Enligt lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen fårinförande i en kvinnas kropp av ett ägg som har befruktatsutanför hennes kropp ske enbart om vissa i lagen angivna villkorär uppfyllda. Bl.a. krävs att ägget skall vara kvinnans eget ochha befruktats med makens eller sambons sperma (2 § 3). S.k.äggdonation, dvs. att en utomstående kvinnas ägg befruktasutanför kroppen med sperma från den mottagande kvinnans makeeller sambo, är sålunda förbjuden i Sverige.Vid behandling av förslaget till lag om befruktning utanförkroppen framhöll utskottet bl.a. följande (SoU 1987/88:26).Enligt utskottets mening innebär såväl ägg- som spermadonationi samband med befruktning utanför kroppen en så stormanipulation av den mänskliga livsprocessen att de inte börgodtas från humanistisk och etisk synpunkt. Det finns dessutomskäl att rent allmänt ha en restriktiv inställning i frågor avdenna art. Utskottet tillstyrker således propositionens förslagatt befruktning utanför kroppen i kombination med ägg- ellerspermadonation inte skall tillåtas. Även börsjälvfallet gälla att varken ägg- eller spermadonation godtasvid befruktning utanför kroppen.Utskottet tillstyrkte den föreslagna lagen. följdeutskottet (rskr. 383).MotionerI fyra motioner begärs tillkännagivanden om äggdonationer.I motion 1992/93:So406 av och (s, fp) hemställs om en utredning av äggdonationer.Motionärerna framhåller att kvinnlig ofruktsamhet bl.a. kan beropå för tidig menopaus och s.k. syndrom. syndromberor på en kromosomavvikelse vilken leder till att kvinnan intekan producera eget tillväxthormon. Dessa kvinnor blir kortväxta.De föds dessutom utan äggstockar och kan därför inte produceraegna ägg. Däremot har de normala äggledare och normal livmoder.Utomlands har man enligt motionärerna kunnat hjälpa dessakvinnor att få barn genom äggdonation.Det har gått utredningen om befruktningutanför kroppen genomfördes, som bl.a. behandlade frågan omäggdonation. har utvecklingen enligt motionärernagått framåt. Eftersom äggdonationer utförs utomlands och t.ex.Turnerpatienter nu söker sig utomlands för att få hjälp, ansermotionärerna att frågan om äggdonation måste tas upp för förnyadutredning och ställningstagande. Att exportera ett etisktproblem kan enligt motionärerna inte vara en acceptabel utväg.I motionerna 1992/93:So413 av m.fl. (s),1992/93:So436 av och () och1992/93:So497 av (-) framförs liknandeönskemål.I denna fråga har utskottet uppvaktats av representanter förSvenska Turnerföreningen.Utskottets bedömningUtskottet anser att det med hänsyn till den debatt som förts ivårt land och utomlands om s.k. äggdonationer kan vara motiveratatt en utredning av frågan kommer till stånd. Motionerna1992/93:So406 (s, fp), 1992/92:So413 (s), 1992/93:So436 (s) och1992/93:So497 (-) får i huvudsak anses tillgodosedda ochavstyrks därför.AborterRätten till abortI två motioner framförs krav på ett bibehållande av 1974 årsabortlag.I motion 1991/92:So504 av () yrkassålunda att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till fri abort (yrkande 1). Motionärenframhåller följande:På senare tid har röster höjts för inskränkningar iaborträtten. motarbetar alla sådana förslag.Kvinnors rätt till fri abort är odiskutabel.En abort är alltid en nödlösning. Det enda som kan få nerabortsiffrorna är att förebygga oönskade graviditeter.Inskränkningar i aborträtten vore en återgång till den tid dåkvinnor tvingades till illegala abortörer eller fick resautomlands för att få abort.I motion 1992/93:So510 av m.fl. (s)yrkas tillkännagivanden dels om varje nations suveräna rätt attsjälv utforma sin abortlag (yrkande 1), dels om vikten avett vaktslående om 1974 års abortbeslut (yrkande 5).Motionärerna framhåller bl.a. att de svenska abortmotståndarnanu anammar en strategi som bl.a. går ut på att framhållanordiska grannländer samt vissa länder inom EG som förebilderför en sänkning av den svenska abortgränsen. Abortmotståndarnavill "harmonisera" eller "anpassa" svensk abortlagstiftningefter andra länders. Detta finner motionärerna absurt.Abortlagstiftningen är enligt dem uteslutande en nationellangelägenhet, vilket också tagit fasta på införförhandlingarna med EG.Om kvinnor tvingas besluta sig för abort före 12:e veckanfinns det enligt motionärerna risk att de fattar beslut och görabort i onödan. Det finns också risk att kvinnor börjar göraillegala aborter igen. I världen dör ca 200 000 kvinnor varje årtill följd av illegala abortingrepp.