bet · GG01TU29 · 1993-05-18 00:00:00 — Utskottet avstyrkerdärmed de här aktuella motionsförslagen.5.2 Hastighetsgräns för tung lastbil m.m.Enligt 66 § VTK får lastbil, vars totalvikt överstiger (tung lastbil), inte föras med högre hastighet än /timeller, på motorväg eller motortrafikled, /tim.Om det till en bil (t.ex. en lastbil) har kopplats enpåhängsvagn eller en släpvagn gäller -- under förutsättning avbl.a. effektiva bromsar på påhängsvagn resp. släpvagn -- atthögsta tillåtna hastighet för ekipaget är . Genomlokala trafikföreskrifter kan meddelas avvikelser frånföreskrifterna i 66§ VTK.I förslaget år 1990 till ett nytt hastighetsbegränsningssystemframhöll TSV att det fanns anledning att närmare studera fråganom ändring av de speciella hastighetsbegränsningarna för tyngrebussar och lastbilar samt fordonskombinationer, främst frågan omhöjning av högsta tillåtna hastighet för bil med släpfordon till80 km/tim utom tättbebyggt område.I motion T430 (nyd) begärs att högsta tillåtna hastighet förtung lastbil skall vara på landsväg såväl för lastbilutan släpvagn (yrkande 4) som för lastbil med släpvagn(yrkande5).Departementschefen anmäler att han ansluter sig till TSV:sförslag att högsta tillåtna hastighet för tunga lastbilar samtför bilar (lastbilar m.fl.) med släpvagn bör höjas till 80km/tim utanför tättbebyggt område. En förutsättning skallemellertid vara att de tunga fordonen är utrustade medfartbegränsare. Höjningen bör enligt departementschefen kunnagenomföras , då ett EG-direktiv (92/6/EEC) omfartbegränsare träder i kraft.Departementschefen anmäler vidare att han avser attåterkomma till regeringen med förslag om ändring i VTK i häraktuell del.Utskottet ansluter sig till departementschefens förslag. Denav honom förutskickade höjningen av här aktuell hastighetsgränsbör kunna tillgodose syftet med motionsförslagen, som därmed kanavslås.5.3 Utökad befogenhet för kommun att föreskrivahastighetsbegränsningarSom nämnts i det föregående äger enligt 64§ tredjestycket VTK föreskriva att högsta tillåtna hastighet skall vara90 eller i stället för någon av bashastigheterna (50och ).I fråga om lokala hastighetsgränser -- som enligt 147§ VTKskall avse viss väg eller vägsträcka eller samtliga vägar inomett visst område och vara motiverade av hänsyn tilltrafiksäkerheten, framkomligheten eller miljön -- äger enligtnämnda paragraf föreskriva sådana gränser i frågaom vägar för genomfartstrafik och kommunen i fråga om övrigavägar.I motion T85 (v) begärs att kommun skall få befogenhet attföreskriva hastighetsbegränsningar på alla vägar inom kommunen.Motionärerna framhåller att kommunerna kan göra den mestvälgrundade bedömningen om en hastighetsbegränsning behövs ellerinte.Frågan om befogenhet för , länsstyrelse och kommunatt föreskriva hastighetsbegränsningar aktualiserades i TSV:sovannämnda förslag om hastighetsbegränsningssystem m.m.Utskottet förutsätter att inom ramen för denförutskickade uppgiften att följa utvecklingen beträffandehastighetsbegränsning även beaktar frågan om befogenhet attföreskriva sådana. Motionsförslagen torde därför kunna lämnasutan initiativ av . Det avstyrks sålunda.5.4 Vissa åtgärder mot hastighetsöverskridandenBakgrundAnsvaret för trafikövervakning ligger enligt polislagen(1984:387) på polisen.Den som överskrider högsta tillåtna färdhastighet kan enligt164§ VTK dömas till penningböter, som enligt BrB 25 kap. 1§kan bestämmnas till högst . Alternativt kan enallvarligare hastighetsöverträdelse föranleda böter(penningböter eller dagsböter) för vårdslöshet i trafik ellerfängelsestraff för grov vårdslöshet i trafik enligt 1§ lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott.Hastighetsöverträdelse kan också enligt bestämmelser ikörkortslagen (1977:477, KKL) leda till varning elleråterkallelse av körkortet. Varning och återkallelse beslutas avförvaltningsdomstol (länsrätt i första instans) efter ansökan avallmänt ombud, som är knutet till . Under vissaförutsättningar kan en varning beslutas genom attkörkortshavaren godkänner ett föreläggande från det allmännaombudet. Varning och återkallelse kan föregås av omhändertagandeav körkortet, som beslutas av polismyndighet eller åklagare.I en avgiven proposition 1992/93:189 om ändringi körkortslagen (1977:477) framläggs bl.a. förslag omkörkortsingripande vid allvarliga hastighetsöverträdelser.Propositionen jämte motioner behandlas i utskottets betänkande1992/93:TU37, till vilket hänvisas.Nedan behandlas ett motionsförslag om åtgärder för att ökarespekten för hastighetsgränser.Åtgärder för att öka respekten för hastighetsgränserI motion T86 (v) begärs förslag om hur respekten förhastighetsgränserna skall öka (yrkande 1).Departementschefen framhåller att det är angeläget attpåföljderna för överträdelser av bestämmelser itrafikförfattningarna i högre utsträckning än nu sätts irelation till allvaret i olika överträdelser. Som exempel påöverträdelser som är särskilt allvarliga framhåller han bl.a.hastighetsöverträdelser.Då förändringar av nuvarande påföljder för överträdelser avtrafikföreskrifter kan komma att få återverkningar påsanktionssystemet i övrigt, krävs, enligt departementschefen, ennoggrann analys. Regeringen avser därför att senare låta utredahithörande frågor.Utskottet anser också att tiden är mogen för en sådan översynsom departementschefen förutskickar. Med en sådan torde syftetmed motionsförslaget bli tillgodosett, varför det torde kunnalämnas utan någon särskilda åtgärd. Det avstyrkssåledes.6 Övriga vägtrafikfrågor m.m.6.1 Regler för trafik på väg med sparkcykel med motor(GO-PED), m.m.I motion T425 (m) framhålls det angelägna i att ny teknik ochnya idéer inte motarbetas, hindras eller kvävs av gällandeföreskrifter. Motionären anför att en motoriserad sparkcykel --en s.k. GO-PED -- är en av flera intressanta innovationer påtransportområdet. Nuvarande föreskrifter hindrar emellertidenligt motionären användning av GO-PED i . Motionärenbegär mot denna bakgrund översyn av bestämmelserna om tillåtnamotorfordon i Sverige.Utskottet behandlade i betänkande 1992/93:TU4 (s. 28) ettmotionsförslag om att GO-PED skulle tillåtas i trafiken på sammasätt som cykel eller moped. Utskottet framhöll vikten av att nyteknik utvecklas och stöds på transportområdet. Utskottetavstyrkte emellertid motionsförslaget med hänvisning till attdet är en fråga för ansvariga myndigheter att närmare bedöma ivad mån nya transportmedel -- t.ex. GO-PED -- kan och börtillåtas i trafiken samt att inom EG frågan om regler förmopeder och cyklar med någon form av påhängsmotor haruppmärksammats.Utskottet avstyrker det nu aktuella motionsförslaget medsamma hänvisning.6.2 Användning av mobiltelefon i motordrivna fordonI tre motioner föreslås vissa regler för användning avmobiltelefoner i motordrivna fordon.I motion T418 (s) föreslås att det skall bli förbjudet attunder körning använda mobiltelefon, som inte är fast placerad.I motion T401 (s) begärs föreskrifter om att telefoneringunder körning fr.o.m. endast skall få ske meds.k. handsfree-utrustning.I motion T408 (s) anförs att det inte är rimligt attförbjuda användning av mobiltelefon vid körning. Däremot börenligt motionärerna information om den ökade olycksriskenintensifieras och ett förbud mot lösa telefoner stegvis införasi syfte att sådana skall ersättas med s.k. handsfree-utrustning.Motionärerna begär att en utredning skall igångsättas om hur ensådan reglering skall genomföras.Utskottet har i en rad betänkanden -- senast i 1992/93:TU4(s.23) -- behandlat motionsförslag som har varit likartade medde här aktuella. Utskottet har därvid framhållit att vissaregler bör utgöra tillräcklig vägledning för användningen avmobiltelefon i fordon, nämligen grundregeln för all vägtrafik(5§ första stycket VTK) att vägtrafikant skall iaktta omsorgoch varsamhet i trafiken, den särskilda regeln för trafik medfordon (19§ VTK) att fordonsförare skall kunna föra sittfordon på betryggande sätt samt de straffbestämmelser som ärknutna till dessa regler.Utskottet konstaterade i ovannämnda betänkande attmobiltelefoner med s.k. handsfree-utrustning under senare tidhar blivit allt vanligare i trafiken. Vid försäljning avbiltelefoner används också trafiksäkerheten och smidigheten medsådana telefoner som ett viktigt marknadsföringsargument. Enpositiv utveckling sker därmed som befrämjar trafiksäkerhetenoch som bidrar till att tillgodose syftet med motionerna.I överensstämmelse med vad utskottet har utttalatförutsätter utskottet att noga följer frågan omanvändning av mobiltelefon i motordrivna fordon och tar deinitiativ som utvecklingen kan föranleda.De här aktuella motionerna behöver därför inte föranledanågot initiativ av . De kan därmed avslås.6.3 Högersväng i korsning med rött ljusI motionerna T431 (-) och T434 (m) begärs att det i envägkorsning med fordonssignal som visar röd signalbild skallvara tillåtet att åt höger köra in på den korsande vägen. Detframhålls att trafiken härigenom skulle flyta bättre.Utskottet behandlade senast i betänkande 1991/92:TU2 (s.34)ett likartat motionsförslag. Utskottet har ansett att undantagfrån förbudet att köra mot rött ljus inte bör kunna komma ifråga, då undantag bl.a. skulle kunna leda till att respektenför rött ljus över huvud taget minskar. Genom att ivägkorsningar, där så är lämpligt, inrätta körfält förhögersvängande trafik liksom genom andra dylika arrangemang kanman, som utskottet också har framhållit, uppnå en smidigavledning av trafik åt höger.Det hävdas emellertid att högersväng mot rött ljus tillåts iUSA och att avledning av trafik där genom en sådan svängfungerar smidigt. Det kan därför finnas anledning för Vägverketatt uppmärksamma frågan om tillåtligheten av en sådan sväng utanatt tar något initiativ härtill. Motionsförslagen kandärför avslås av riksdagen.6.4 Parkering i T-korsningI motion T417 (m) begärs en översyn av föreskrifterna omparkering i trevägskorsning. Motionären framhåller att i enkorsning, där en väg ansluter till en annan utan att fortsättapå den genomgående vägens andra sida, parkeringsförbud råder pådet område på den genomgående vägen där den anslutande vägenskulle fortsätta om den hade varit dragen vidare. Då parkeringdär inte kan störa trafik som kommer ut på den genomgående vägenfrån den anslutande vägen anser motionären attparkeringsförbudet bör ses över.Enligt 72 § VTK får fordon inte stannas eller parkeras i bl.a.vägkorsning eller inom ett avstånd av från korsandekörbanas närmaste ytterkant.Räknat fr.o.m. kompletterades denna regelmed en föreskrift (SFS 1988:1086) om att regeln inte gälleranslutningsfri sida i vägkorsning om avståndet mellan fordonetoch vägens mitt är . Med hänsyn härtill kanmotionsyrkandet lämnas utan särskild åtgärd av . Detavstyrks således.6.5 Tvång för motorcyklister att använda skyddsdräktI motion T409 (s) pekar motionären på att motorcyklisterdrabbas av svåra skrapsår då de under färd eller vid tvärstoppfaller från en motorcykel och kanar vidare på vägen. Motionärenbegär därför föreskrifter om att motorcyklister vid färd skallanvända skyddsdräkt, som uppfyller de krav som anges i om skyddsdräkt för motorcyklister (intagen sombilaga 17 till TSV:s föreskrifter om nationella typgodkännanden,TSVFS 1985:60).Vid behandlingen av ett likartat motionsförslag i betänkande1992/93:TU4 (s. 25) framhöll utskottet att det under senare århar blivit allt vanligare att motorcyklister använder sig avskyddsdräkter och att därmed en utveckling sker som är positivför trafiksäkerheten. Utskottet förutsatte att skullefölja frågan om skyddsdräktsanvändning, varför motionsförslagetinte påkallade någon särskild åtgärd från sida. sålunda anförde gäller även beträffande det nuaktuella motionsyrkandet, vilket således avstyrks.6.6 Krav på ABS-bromsar på släpvagn som dras av tung lastbilI motion T86 (v) begärs i yrkande 2 att tung lastbil medlåsningsfria bromsar (Antiblock-Braking-System, ABS) fr.o.m. år2000 inte skall tillåtas på våra vägar i kombination med ensläpvagn som inte har sådana bromsar. Motionärerna pekar på attinbromsning med ABS-bromsar måste ske hårt för att bästa effektmed sådana bromsar skall uppnås. När fordonskombinationeninbromsas kommer emellertid släpvagnens hjul att låsas, om deninte har ABS-bromsar. På halt väglag blir fordonskombinationendå svår att manövrera vilket kan leda till trafikolycka.Enligt vad utskottet under hand inhämtat följer man påVägverket frågorna kring ABS-bromsar. Något initiativmed anledning av motionsyrkandet synes därför inte varapåkallat. Det avstyrks därmed.6.7 Användning av reflexer för gående och rullskidåkare på vägI motion T411 (fp) begärs att skall starta enkampanj för att gående och rullskidåkare under mörker skallstimuleras att använda reflexer när de befinner sig på väg.Utskottet behandlade i betänkande 1992/93:TU4 (s. 25--26) ettlikartat motionsyrkande, vilket avstyrktes. Utskottet anser ilikhet med motionären att det är angeläget att gående ochrullskidåkare under mörker använder reflexer när de befinner sigpå väg. Utskottet utgår emellertid från att följerfrågan om hur användning av reflexer skall stimuleras utan attnågot initiativ härför behövs. Motionsyrkandetavstyrks således.6.8 Avgift för ansökan om viss dispens för s.k. terränghjulingEnligt 118 § VTK gäller bl.a. att terrängskoter och lättterrängvagn i princip inte får föras på andra vägar än enskilda.Länsstyrelsen får emellertid medge undantag från dennabestämmelse för ett län och för mer än ett län enligt159§ VTK.Avgift för prövning av ansökan om undantag skall enligt156a§ VTK bestämmas i enlighet med en i paragrafen angivenavgiftsklass 4. Enligt avgiftsförordningen (1992:191), somlänsstyrelsen har att tillämpa när det gäller bestämmande avavgift för här aktuellt slag av ansökan, är avgiften iavgiftsklass4.I motion T407 (m) vänder sig motionären mot att i fall då enhandikappad genom sin hjälpmedelscentral får en fyrhjulsdrivenmotorcykel -- en s.k. terränghjuling -- han/hon måste betala1300 kr för att få använda fordonet på väg. Motionären begäratt avgift för dispensansökan inte skall tas ut i sådant fall.Utskottet vill peka på att för prövning av här aktuellt slagav dispens som avser mer än ett län och som därför skall görasav blir avgiften enligt punkterna 8 och 10 iden till förordningen (1972:648) med taxa för fogadetaxan.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrundanledning att närmare överväga den genom motionen aktualiseradefrågan. Utskottet förutsätter dock att , somäger meddela tillämpningsföreskrifter till avgiftsförordningen,uppmärksammar det anförda utan att behöver ta någotinitiativ härför. Med hänsyn härtill torde motionen kunna lämnasutan någon särskilda åtgärd. Den avstyrks sålunda.6.9 Bötesstraffet för körning mot rött ljusEnligt 164 § VTK döms den som kör mot rött ljus i trafiksignaltill penningböter, som enligt 25 kap. 3§ BrB kan bestämmmastill högst 2000 kr.I motion T404 (fp) begärs skärpning av bötesstraffet förkörning mot rött ljus.Departementschefen framhåller (s. 36) att det är angeläget attpåföljderna för överträdelser av bestämmelserna itrafikförfattningarna i högre utsträckning än nu sätts irelation till allvaret i olika öveträdelser. Exempel påöverträdelser som är särskilt allvarliga är enligtdepartementschefen körning mot rött ljus och underlåtelse attiaktta stopplikt. Då en förändring av nuvarande påföljder kankomma att få återverkningar på sanktionssystemet i övrigt ochfrågan om förändring därför kräver en noggrann analys, avserregeringen enligt departementschefen att senare låta utredadessa frågor.Med hänsyn härtill kan motionsförslaget lämnas utaninitiativ av riksdagen.7 Fordonsfrågor m.m.7.1 Krav och strategi för bättre fordonI motion T88 (s) anförs att av de fordon somgenomgår kontrollbesiktning underkänns och att ytterligare30--har brister som föranleder påpekanden. I en allttätare trafik finns sålunda enligt motionen en stor andel fordonmed brister. För att fordonen skall bli bättre begärmotionärerna i yrkande 6 att ett mål för fordonsparkenssäkerhets- och miljöstandard skall formuleras och att enstrategi för utveckling av trafiksäkra och miljövänliga bilarskall utarbetas. Regeringen bör enligt motionärerna uppdra åtVägverket att utarbeta en sådan strategi tillsammans medtrafikforskare, bilindustrin, AB m.fl.Det grundläggande kravet på fordon är enligt 7 § FK att fordonfår brukas i trafik endast om fordonet är tillförlitligt frånsäkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt för trafik. I FK angeskrav i fråga om buller, anordningar och utrustning. Vägverketutfärdar de ytterligare föreskrifter som behövs om fordonsbeskaffenhet och utrustning.I bilavgasförordningen (1991:1481) finns bestämmelser omkrav på beskaffenhet och utrustning på bil för begränsning avutsläpp av avgaser och andra ämnen.De närmare föreskrifterna om krav på fordonen byggssuccessivt ut i takt med nya rön.Forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) beträffande bilarstrafiksäkerhet och utvecklingen av nyare säkrare modeller sker istor utsträckning inom ramen för bilindustrins egna FoU-program.Konkurrensen mellan fordonstillverkarna sporrarFoU-verksamheten.Om en bilfabrikant lanserar en viss förbättring beträffandeutrustningen följer de övriga fabrikanterna snart efter. Somexempel härpå kan nämnas skivbromsutrustning på vanligapersonbilar.Departementschefen är medveten om brister på dagens fordon.Han pekar (s. 41--42) således bl.a. på att bromsarna är problempå de tunga fordonen och att trafik i mörker och på hala vägarställer krav på fordonen som de ännu inte uppfyller. Då kravenpå fordonen i stor utsträckning bygger på internationellaöverenskommelser förordar departementschefen att Vägverkettillsammans med AB och Bilindustriföreningenverkar för ett aktivt internationellt arbete då det gällersäkerhetskraven.I propositionen 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkanm.m. -- som behandlas i jordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU19 -- framhålls (s. 153--155) behovet av en strategiför reducering av koldioxidutsläppen inom transportsektorn. Ensärskild utredning om trafik och miljö för framtagning av ettbeslutsunderlag i frågan aviseras i propositionen. I dennaföreslås vidare stöd till ett forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsprogram rörande användning av el- och hybridfordonför att förbereda en introduktion av sådana fordon.Av den lämnade redogörelsen framgår att stort intresse finnsför att fordonen skall utvecklas i trafiksäkerhets- ochmiljöhänseende. Något initiativ av för att frammanaett sådant intresse synes inte vara behövligt, varförmotionsförslaget kan lämnas utan någon särskildaåtgärd. Motionsförslaget avstyrks följaktligen.7.2 Luftkuddar i personbilar och bilbälten i bussarI motion T419 (kds) begärs att krav införs på luftkuddar ipersonbilar och i motion T91 (kds) krav på bilbälten ilångfärds- och turistbussar.Utskottet har under hand inhämtat att man i löpandeverksamhet studerar frågorna om införande av krav i nämndahänseenden. Motionerna påkallar därför inte något initiativ avriksdagen utan kan avslås.7.3 Hastighetsbegränsare i motordrivna fordonI motionerna T428 (v) och T86 (v) yrkande 5 begärs att kravinförs på hastighetsbegränsare i motordrivna fordon, i densistnämnda motionen års modeller.Som nämnts ovan i avsnittt 5.2 har departementschefen som enförutsättning för att högsta tillåtna hastighet för tungalastbilar samt för bilar (lastbilar m.fl.) med släpvagn skall fåhöjas utanför tättbebyggt område angett att detunga fordonen skall vara utrustade med fartbegränsare.Förändringen av hastighetsgränsen beräknas enligtdepartementschefen kunna genomföras , då ettEG-direktiv (92/6/EEC) om fartbegränsare träder i kraft.Frågan om krav på hastighetsbegränsare bevakas inomVägverket, men den närmare behandlingen av frågan torde bliberoende på de åtgärder som vidtas inom EG. Något riksdagensinitiativ för frågan om krav på hastighetsbegränsare är sålundainte påkallat. Motionsförslagen avstyrks därmed.7.4 Slopande av kravet på reflexsele i buss och lastbilI trafikpolitiska proposition föreslog dåvarandekommunikationsministern att ett krav skulle införas på attlastbilar och bussar skulle medföra reflexsele. Förslagetgrundades på ett remissbehandlat förslag av om att yrkesförare i vissasituationer skulle använda reflexsele. (TU1987/88:16 s. 16--17) hade inte något att erinra mot förslaget.Föreskrift i 11 § FK om att reflexsele skulle medföras vid färdmed buss eller lastbil trädde i kraft (SFS1989:939).Departementschefen anför (s. 46--47) att det inte kan styrkasatt reflexselar har bidagit till ökad säkerhet. I propositionenföreslås mot denna bakgrund att skall godkänna attkravet på reflexsele vid färd med buss eller lastbil skall tasbort.I motion T88 (s) yrkande 10 föreslås att propositionsförslagetavslås.Till penningböter döms enligt 106 § FK ägaren av ett fordonsom brukas utan att det överensstämmer med kraven i bl.a. 11§FK, dvs. bl.a. kravet på reflexsele. Att medföra reflexsele bördock enligt utskottets mening närmast betraktas som enrekommendation. Utskottet har sålunda inte något att erinra motatt kravet på reflexsele i 11§ FK tas bort. Somdepartementschefen framhåller finns det inte något som hindrarförare att frivilligt medföra och vid behov använda reflexsele.Utskottet biträder således inte motionsyrkandet.7.5 Roterande varselljus ovanpå stillastående lastfordonI motion T427 (s) begärs krav på att ovanpå stillaståendelastfordon och fordonskombinationer skall under mörker finnasroterande varselljus. Motionärerna framhåller att stillaståendelastfordon med eller utan släpfordon under mörker har visat sigutgöra synnerligen stora olycksrisker.Uskottet behandlade senast i betänkande 1992/93:TU4 (s.24--25) ett likartat motionsyrkande som avstyrktes medhänvisning till att ljus av karaktären varningsljus bör varaförbehållna fall som avses i föreskrifter härom som TSV gett utoch till att det i 96§ VTK krävs att parkeringslyktor ochbaklyktor skall vara tända när fordon under mörker o.d. harstannats eller parkerats.Utskottet avstyrker det nu aktuella motionsförslaget medsamma hänvisning.7.6 Gult strålkastarljus på enbart mopeder och traktorerFör moped och traktor gäller bl.a. att de får varakonstruerade för en hastighet av högst /tim.I motion T422 (kds) pekar motionären på att det är svårt attvid möte i mörker av strålkastarljuset bedöma om det är ettlångsamtgående fordon -- såsom en moped eller en traktor --eller ett snabbare fordon som kommer. Motionären begär därföratt fordon, som inte får föras med högre hastighet än ,skall ha strålkastare som avger gult ljus.Enligt FK gäller att bilar, traktorer, motorcyklar och mopederskall ha strålkastare framtill som avger vitt eller gult ljus.Ett tillmötesgående av motionen skulle innebära attstrålkastarna på t.ex. personbilar inte skulle få ha gult ljus.Utskottet är inte berett att förorda inskränkning i denvalfrihet beträffande ljusfärg i strålkastarna som bil- ochmotorcykelägarna nu har, varför motionen avstyrks. Omutvecklingen går mot att enbart vitt ljus används istrålkastarna på bilar och motorcyklar förstärks emellertidskälen för motionsförslaget. Motionen avstyrks därmed.7.7 Kontroll av säkerhetsutrustning som inte är föreskrivenUnder en skolresa med en svenskregistrerad buss från Stockholmtill Bergen i kom man till Måbödalen,öster om . Vid utgången av den s.k. Måbötunnelnefter färd utför ett brant vägparti kolliderade bussen medtunnelväggen varvid bussen totalhavererade. Av busspassagerarna-- 23 barn och 11 vuxna -- omkom därvid 12 barn och 3 vuxna.Statens , som utrett olyckan, anförde i sini avgivna rapport (O1992:2) att det inträffadefrämst föranletts av att bussens bromsar hade varit behäftademed allvarliga fel.