bet · GH01NU11 · 1993-12-02 00:00:00 — 1993/94NU11ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1993/94:40 om småföretagsutveckling,dels nio motioner som väckts med anledning avpropositionen.Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottetlämnats av företrädare för . En skrivelse harinkommit från i län. Utskottet ansluter sig i princip till regeringens förslag attde regionala utvecklingsfonderna skall ombildas till regionalautvecklingsbolag. I en meningsyttring (v) avstyrks propositioneni dess helhet; det har inte visats på sådana brister i fondernasverksamhet att förslaget att avveckla dessa kan anses sakligtmotiverat, anförs det där.De regionala utvecklingsbolagen skall enligt regeringensförslag ha i stort sett samma verksamhetsinriktning som deregionala utvecklingsfonderna har. De övergripande målen skallsålunda vara att främja utvecklingen av ett konkurrenskraftigtnäringsliv och nyföretagande. Målgruppen skall vara små ochmedelstora företag, där tyngdpunkten skall ligga på företag medfärre än 50 anställda. Informations- och rådgivningsverksamhetenskall vara öppen för alla företag i alla branscher, medanfinansieringstjänsterna bör avgränsas till företag medlönsamhets- och tillväxtpotential. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och understryker att de regionala bolagenbör själva göra de prioriteringar av verksamheten som behövs. reservation (s) krävs ytterligare preciseringar av mål ochmålgrupper. Teknik- och kunskapsbaserat företagande bör gesföreträde inom det näringspolitiska stödsystemet och etableradesmåföretag med tillväxtmöjligheter bör lyftas fram, sägs det ireservationen.Den organisationsmodell som regeringen föreslagit, och somutskottet i huvudsak tillstyrker, innebär att ett moderbolaginrättas med staten som huvudägare men i vilket näringslivetskall ha ett aktivt engagemang. De regionala utvecklingsbolagenskall ägas dels av staten -- som majoritetsägare -- dels avregionala intressenter, främst landsting och kommuner. Utskottetanser att det är mycket viktigt att dessa regionala intressenterges möjlighet till inflytande. Utskottet föreslår att riksdagengör ett uttalande om styrelserepresentationen i de regionalabolagen av följande innebörd. Styrelserna bör bestå av ett jämntantal ledamöter, där staten utser hälften och regionala delägarei förhållande till insatt ägarkapital -- dock högst 49 procentav det totala aktiekapitalet -- utser den andra hälften.Ordföranden skall utses bland de ledamöter som representerarstaten. I en reservation (s) avvisas regeringens förslag attlandstingen och inte skall ges möjlighettill inflytande i moderbolaget. Likaså avvisas regeringensförslag att staten alltid skall inneha majoriteten i deregionala bolagen. Vidare anser reservanterna att moderbolagetorganisatoriskt bör inordnas under Närings- ochteknikutvecklingsverket ().Motioner med krav på samordning av hanteringen avnyföretagarlånen -- som handhas av Industri- ochnyföretagarfonden -- med de regionala utvecklingsbolagensverksamhet avstyrks av utskottet men följs upp i en reservation(s). Detsamma gäller motionsyrkanden om åtgärder för attunderlätta övergången för utvecklingsfondernas personal.De regionala bolagen föreslås fortsätta utvecklingsfondernasverksamhet att bedriva finansiering på hög risknivå och i olikaformer. De tidigare beslutade inbetalningarna av medel tillstaten skall inte genomföras. Av utvecklingsfondernas nuvarandefinansieringsmedel, ca , skall 100miljoner kronor tillföras moderbolaget. Resterande skall i huvudsak stå till förfogande förfinansiering av små och medelstora företag genom beslut av denya bolagen. En översyn av medelsbehovet skall göras tidigastinför . Avkastningskravet bör formuleras så att detsamlade kapitalet på lång sikt skall bevaras realt intakt.Utskottet ställer sig bakom dessa förslag från regeringen. I enreservation (s) föreslås att avkastningskravet skall sänkas ochi stället innebära att kapitalet skall bevaras nominelltoförändrat.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag atthuvuddelen av statens aktier -- motsvarande avsamtliga aktier -- i förvaltningsaktiebolagen överföras till det föreslagna moderbolaget, till Industri-och nyföretagarfonden och till de sju inrättadeteknikbrostiftelserna. Vardera av aktierna skalltillföras de två första organen, medan stiftelserna skalltilldelas av aktierna. Avkastningen från aktiernaavses resp. organ kunna använda för att finansiera sinverksamhet. Efter överföringarna kommer staten -- utöver ägandetvia moderbolaget -- att tills vidare ha kvar avaktierna i och . I en reservation (s) avvisasregeringens förslag. I stället förordas att staten stegvisavyttrar sina aktier i och och överför de medel somdärvid erhålls till utvecklingsbolagens finansieringsverksamhet.Slutligen avstyrks två motioner om att utvecklingsbolagen iökad utsträckning bör ägna sig åt rådgivning avseende denkooperativa företagsformen resp. om att en utredning beträffandede s.k. produktrådens arbete bör komma till stånd. Denförstnämnda motionen följs upp i en reservation (s). I fråga omden sistnämnda motionen noterar utskottet att produktrådenkommer att behandlas i budgetpropositionen 1994 i anslutningtill ett av regeringen aviserat förslag rörande stödet tilluppfinnare och innovatörer. I proposition 1993/94:40 föreslår regeringen -- efterföredragning av näringsminister -- att riksdagen1. antar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag,lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag,2. godkänner att de regionala utvecklingsfonderna ersätts avregionala utvecklingsbolag med viss inriktning (avsnitten 5.2och 5.3),3. godkänner att staten tillsammans med andra intressenterbildar ett aktiebolag, vilket som moderbolag skall bilda deregionala utvecklingsbolagen, där även andra intressenter kanvara delägare (avsnitt 5.3),4. godkänner att ca av de medel somåterförs från de regionala utvecklingsfonderna till staten vidfondernas avveckling skall få tillföras moderbolaget, vilket avmedlen vid behov får använda ca somaktiekapital i de regionala utvecklingsbolagen (avsnitt 5.3),5. godkänner att återstoden av dessa medel får användas förfinansiering av små och medelstora företag enligt angivnariktlinjer (avsnitt 6),6. godkänner att en andel av statens aktier iförvaltningsaktiebolagen motsvarande avrespektive bolags samtliga aktier med särskilda villkor tillförsmoderbolaget (avsnitt 8),7. godkänner att en andel av statens aktier iförvaltningsaktiebolagen motsvarande avrespektive bolags samtliga aktier med särskilda villkor överförstill Industri- och nyföretagarfonden (avsnitt 8),8. godkänner att en andel av statens aktier iförvaltningsaktiebolagen motsvarande av[respektive bolags] samtliga aktier som stiftelsemedel medsärskilda villkor tillförs de nya stiftelser för samverkanmellan näringslivet och universitet och högskolor somstatsmakterna beslutat om (avsnitt 8),9. bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som behövs föratt genomföra vad regeringen föreslår under 1--8.Lagförslagen återges i bilaga. De motioner som väckts med anledning av propositionen ärföljande:1993/94:N7 av och (båda c)vari yrkas att riksdagen1. beslutar att majoriteten i de regionala bolagen görsavhängig av respektive parts långsiktiga finansieringsåtaganden,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rollfördelningen mellan det centrala bolaget ochde regionala bolagen beaktas,3. beslutar att överföra nyföretagarlånen till det nyautvecklingsbolagssystemet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hantering av Utvecklingsfondens personal.1993/94:N8 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att styrelse och ordförande i de regionala bolagenskall utses med hänsyn till statens och de regionala ägarnaslångsiktiga ansvar för verksamheten,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att driftsanslaget för verksamheten bör höjas,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett årligt förlusttäckningsbidrag införs avseendelånefonden.1993/94:N9 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade kunskaper och rådgivning omkooperativa lösningar.1993/94:N10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägarförhållanden och styrelserepresentation i deregionala bolagen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samordning mellan utvecklingsbolagen och Industri-och företagarfonden,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mjuk övergång för personalen.1993/94:N11 av och Bo G Jenevall (båda nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skyndsamt utredaproduktrådens arbetsformer och fortsatta verksamhet.1993/94:N12 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål och målgrupper för verksamheten,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägarförhållanden och styrelserepresentation i decentrala och regionala bolagen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om organisation av verksamheten,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om roll i verksamheten,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av samordningsmöjligheter mellan olikaaktörer,6. beslutar att avkastningskravet på den s.k. lånefonden skallsättas i enlighet med vad som anförts i motionen,7. hos regeringen begär att statens aktieinnehav iförvaltningsbolagen säljs och att intäkter frånförsäljningen förs till lånefonden, i enlighet med vad somanförts i motionen,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bibehållna statliga resurser tillutvecklingsfonderna.1993/94:N13 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. avslår propositionen i den del som behandlar statens roll iatt utse styrelse,2. avslår propositionen i den del som föreslår att statenöverför av aktierna från och till det nyamoderbolaget,3. beslutar sälja aktier som motsvarar av statensaktieinnehav i förvaltningsbolagen samt atterhållna medel överförs till det centrala bolaget,4. beslutar att handläggningen av nyföretagarlånen återförstill regional nivå,5. beslutar att de upparbetade överskotten hosutvecklingsfonderna förs över till de nya regionala bolagen irespektive län eller ny region,6. beslutar att det skall vara möjligt för landsting/kommuneratt bli majoritetsägare i regionala bolag.1993/94:N14 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen1. avslår proposition 1993/94:40 om småföretagsutveckling idess helhet,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fondernas organisation och utveckling,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fondernas återbetalning till staten bör skjutasupp,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en småföretagarpolitik som bygger på bredamajoriteter.1993/94:N15 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökad verksamhet med garantilån för nyföretagandehos de blivande utvecklingsbolagen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda ett nytt system för riskkapitalförsörjningtill nyföretagande. BakgrundInledningUtskottet redogör här översiktligt för olikafinansieringsorgan med statlig anknytning som har koppling tillde områden som behandlas i propositionen och betänkandet.De regionala utvecklingsfondernaDe regionala utvecklingsfonderna bildades genomombildning av företagarföreningar i länen med staten ochlandstingen -- och i förekommande fall kommuner -- som stiftareoch huvudmän (prop. 1977/78:40, bet. Utvecklingsfondernaär stiftelser, och det finns en fond i varje län. Styrelsernautses av landstingen.Verksamheten regleras genom avtal mellan staten, landstingenoch berörda kommuner. Statens huvudmannaskap utövas av Närings-och teknikutvecklingsverket (). Nuvarande avtal omfattarfyraårsperioden --1994. Såvida inte uppsägning sker avnågondera parten förlängs avtalen i perioder om sex år.Uppsägning skall göras senast innan ny avtalsperiodinleds.Utvecklingsfonderna bedriver finansieringsverksamhet enligtföreskrifter i förordningen (1987:894) om statlig finansieringgenom regional utvecklingsfond. De kan lämna lån, garantier ochs.k. kan de också lämnanyföretagarlån på samma villkor som gäller för Industri- ochnyföretagarfonden. För samtliga finansieringsformer gälleratt risknivån skall vara så hög att banker och andra privatakreditinstitut inte är beredda att medverka i finansieringen.Fonderna skall i första hand finansiera företag som har högst200 anställda. Lånefonderna skall hållas skilda frånutvecklingsfondernas övriga medel och förvaltas så att kraven pågod avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.Enligt uttalanden från statsmakterna innebär detta att varjeutvecklingsfond långsiktigt skall bevara sitt kapital.Utvecklingsfondernas samlade kapital för finansieringsändamåluppgick till ca 2 600 miljoner kronor.Riksdagen har vid två skilda tillfällen beslutat att fondernat.o.m. skall betala in sammanlagt 1 600 miljoner kronortill staten (prop. 1989/90:88, bet. NU30 och prop. 1991/92:51,bet. Av dessa medel har ca betalatsin fram t.o.m. . Utskottet har ,och , med anledning av motionsyrkandenbehandlat likviditetssituationen i utvecklingsfonderna (bet.1991/92:NU20 och bet. 1992/93:NU25). har därvid, påutskottets förslag, beslutat att utvecklingsfonder med låglikviditet kan medges visst anstånd med de beslutadeinbetalningarna. har getts i uppdrag att medge sådantanstånd.En särskild utredare, riksdagsledamoten (), harhaft regeringens uppdrag att se över de regionalautvecklingsfondernas framtida ställning och roll som stödorganför små och medelstora företag. I betänkandet Strategi försmåföretagsutveckling (SOU 1993:70) föreslås bl.a. attutvecklingsfonderna skall avvecklas och att en ny organisationskall byggas upp med 6 eller 14 regionala aktiebolag.Finansieringsverksamheten skall enligt förslaget bedrivas genomatt resterande lånemedel, efter att de beslutade indragningarnatill staten är genomförda, avsätts till en fond förutvecklingskapital, s.k. kreativt kapital. Vidare föreslås attdet skall inrättas en s.k. såddkapitalfond med 600 miljonerkronor för att finansiera förstudier och tidiga marknadsanalyseri utvecklingsbara företag. Regeringens förslag i denföreliggande propositionen 1993/94:40 om småföretagsutvecklingredovisas i ett följande avsnitt.NUTEK:s produktutvecklingsstödI ett företags tidiga utvecklingsskeden där det föreliggersåväl teknisk som kommersiell risk, kan stöd tillhandahållas avNärings- och teknikutvecklingsverket. finansiella stödtill affärsutvecklingsprojekt avser de tidiga faserna (s.k.såddfinansiering) och syftar till att stödja projekten så långtatt andra finansiärer har tillräckligt underlag för att kunna taställning till dem.I den forskningspolitiska propositionen (prop.1992/93:170) behandlades produktutvecklingsstöd.Därvid påpekades att inom avancerade teknikområden såsominformationsteknologi, elektronik, bioteknik och biomedicinskteknik är steget mellan forskning och kommersiella produkter imånga fall kort. Därför borde enligt regeringensuppfattning avsätta ökade resurser för stöd tillproduktutveckling och teknikbaserade affärsverksamheter inomfrämst prioriterade teknikområden. Utskottet ställde sigbakom regeringens bedömning (bet. 1992/93:NU30). I enreservation (s) resp. en meningsyttring (v) förordades högreanslag än vad regeringen hade föreslagit och utskottettillstyrkt. följde utskottets förslag.Enligt uppgift har avsatt ca för stödtill produktutveckling för /94.De finansiella stödformer som använder sig av ärvillkorslån, tillskott mot royaltyavtal och garantier. Inomproduktutvecklingsområdet samarbetar med , Industri- och nyföretagarfonden, deregionala utvecklingsfonderna och s.k. teknopoler(utvecklingsparker, vilka ofta är knutna till högskolor).Inom området Nya basteknologier prioriterar insatserinom informationsteknologi, materialteknik, bioteknik och teknikför komplexa system. Prioriterade s.k. utvecklingsområden ärbiomedicinsk teknik, produktionsteknik, processteknik,transportteknik och miljöteknik. Allmän rådgivning tillinnovatörer och den speciella stödformen innovatörsbidrag harupphört vid . Rådgivning till innovatörer ombesörjs istället främst av de s.k. produktråden -- ett i varje län.Produktrådens verksamhet finansieras via bidrag från samtlänsstyrelser och utvecklingsfonder i de olika länen. Statligtstöd lämnas även till Svenska uppfinnareföreningens verksamhet.InnovationsutredningenPå begäran (bet. 1992/93:NU25) har regeringentillkallat en särskild utredare -- professor --för att göra en översyn av innovatörernas situation och lämnaförslag till vad som bör göras för att underlättainnovationsprocessen. I betänkandet Innovationer för (SOU 1993:84) föreslås, förutom olika ändringar iskattesystemet, bl.a. tillskapande av ett Innovationscentrum medett anslag på , införande av en årliginnovationsvecka och inrättande av ett innovationsombud.Regeringen avser att budgetproposition redovisa sittställningstagande till förslag och sinbedömning av behovet av en särskild såddkapitalfond eller annantyp av finansiering i tidiga skeden av teknikutveckling.TeknikbrostiftelserRiksdagen anslöt sig också till regeringens förslagi den forskningspolitiska propositionen om tillskapande av nyasamverkansfunktioner mellan universitet/högskolor ochnäringslivet (prop. 1992/93:170, bet. I en reservation(s), med instämmande i en meningsyttring (v), avvisadesförslaget. Enligt beslutet har regeringen bemyndigats attinrätta stiftelser på sju högskoleorter -- , ,, , , och . Stiftelserna skalltillföras ett kapital på sammanlagt högst . skall det finnas en licensförmedling, vilkenskall ha till uppgift att bistå forskare med patentering ochekonomisk exploatering av forsknings- och utvecklingsresultat.Stiftelserna skall också kunna bistå företag i tidigautvecklingsskeden med finansiering. Regeringen har nyligenfattat beslut om bildande av de sju s.k. teknikbrostiftelserna.Industri- och nyföretagarfondenI olika skeden -- projektfas, företagsstart och utvecklings-eller expansionsfas -- kan företag erhålla stöd från Industri-och nyföretagarfonden (tidigare Fonden för industrielltutvecklingsarbete, Industrifonden). Fonden är en stiftelse sominrättades (prop. 1978/79:123, bet. Regeringenfastställer stadgar och utser styrelse.Riksdagen beslöt (prop. 1992/93:82, bet. NU19)om ombildning av Industrifonden till Industri- ochnyföretagarfonden och om ändrad verksamhetsinriktning förfonden. Industri- och nyföretagarfondens verksamhet skall ha tvåolika huvudinriktningar. Den ena är finansiering för att stödjautveckling av nya produkter och marknadssatsningar, den andra ären verksamhet med nyföretagarlån. Föreskrifter för verksamhetenlämnas i förordningen (1993:31) om finansiering genom stiftelsenIndustri- och nyföretagarfonden.Riksdagen beslöt också om hur Industri- och nyföretagarfondenskall tillföras de resurser som erfordras. Fonden kommer på siktatt förfoga över ett kapital på ca 2 400 miljoner kronor.Hälften av dessa medel kommer från Industrifonden. Den andrahälften skall komma från Stiftelsen Småföretagsfonden. Detavkastningskrav som enligt proposition 1992/93:82 bör ställas påverksamheten är att resultatet sett över skallinnebära att stiftelsens kapital behålls realt oförändrat.Industri- och nyföretagarfondens verksamhet med stöd tillproduktutveckling och marknadssatsningar skall i första handinriktas på innovativa små och medelstora företag medtillväxtmöjligheter. Finansieringsformerna skall främst haformen av villkorslån och kapital mot royalty. Även befintligaföretag kan komma i fråga för stöd. I undantagsfall kan stödockså lämnas till produktutveckling inom större företag, främsti sådana fall då underleverantörer förutsätts medverka vidproduktutvecklingen.Riksdagens beslut om införande av nyföretagarlån tar sinutgångspunkt i det tyska systemet med s.k. EKH-lån(Eigenkapitalhilfe). Nyföretagarlån kan lämnas till denyetablerare som inte kan lösa finansieringen av sitt företagsuppbyggnad på traditionellt sätt, men som ändå bedöms kunnabedriva en lönsam verksamhet.Lånen kan endast sökas i samband med att helt nya aktiebolagstartas av en eller flera fysiska personer. I princip är företaginom alla näringsgrenar berättigade att söka lån. Två typer avlån finns att tillgå. Den ena typen beviljas direkt till enprivatperson, som sätter in medlen i företaget i form avaktiekapital. Den andra lånetypen är s.k. förlagslån som gårdirekt till det nybildade företaget.Lånets löptid är med amorteringsfrihet. Lånet ärränterabatterat , varav är helträntefria. Nyföretagaren förutsätts svara för minst 10 procentav kapitalbehovet med egna medel, medan nyföretagarlånet skallsvara för högst . Det resterande behovet förutsättsbli täckt genom normala bankkrediter. Nyföretagarlånet skall sommest kunna uppgå till och bör i regel inteunderstiga . Utskottet anförde i betänkande1992/93:NU19 att det kan finnas behov av en viss flexibilitet itillämpningen av regeln vad avser den nedre gränsen. I dentidigare nämnda förordningen (1993:31) som reglerar Industri-och nyföretagarfondens finansieringsverksamhet sägs (§ 23) attlån får lämnas om det finns särskilda skäl.Enligt uppgift har detta skett vid drygt 10 tillfällen.Nyföretagarlånen kan kombineras med regionalpolitiskt stöd ochde starta-eget-bidrag som kan beviljas inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Den sammanlagda statliga finansieringenbör därvid inte överstiga av kapitalbehovet.Industri- och nyföretagarfonden är central beslutsinstans närdet gäller nyföretagarlånen. Fonden har utarbetat eninformationsbroschyr med orientering för sökande avnyföretagarlån. Vid beredning av ansökningar om nyföretagarlånsamarbetar fonden med sådana regionala organ som har kompetenspå området, t.ex. utvecklingsfonder, handelskamrar,nyföretagarcentra och banker. Även den löpande uppföljningen avolika låneärenden kan delegeras på samma sätt.Portföljförvaltningsbolag och direktinvesteranderiskkapitalbolagRiksdagen beslöt om riktlinjer för utskiftning avmedel ur de förutvarande löntagarfonderna, som skall användasför små och medelstora företags riskkapitalförsörjning (prop.1992/93:41, bet. Sammanlagt hartillförts två nyinrättade portföljförvaltningsbolag och sexdirektinvesterande riskkapitalbolag.Portföljförvaltningsbolagen skall i första hand bidra tillfinansiering av riskkapitalbolag, såväl befintliga som nya. Vartoch ett av portföljförvaltningsbolagen disponerade från startenett kapital på ca . Bolagen har möjlighetatt också lämna lånegarantier. Dessutom kan de gemensamt ellervart för sig bedriva verksamhet med s.k. mellankapital, dvs.utlåning utan säkerhet, som betraktas ligga mellan eget kapitaloch traditionellt lånekapital.De två bolagen, och ,har säte i resp. . har noteratspå den s.k. O-listan, och notering av aktierna i pågår förnärvarande.Riskkapitalbolagen bygger vidare på sex bolag som statentidigare inrättat. Riskkapitalbolagen skall investera i småföretag och genom aktivt ägarengagemang medverka tillinvesteringsobjektens tillväxt. Bolagen skall även kunna göraindirekta placeringar via andra riskkapitalbolag. Vart och ettav de sex bolagen hade ett eget kapital påca . Investeringarna skall huvudsakligengöras via aktier eller aktierelaterade instrument, men möjlighetatt indirekt arbeta med mellankapital finns också.De sex regionala riskkapitalbolagen är AB Produra VentureCapital -- säte i , Partinvest (Partnerinvesteringar iGöteborg) AB -- säte i , -- säte i (medkontor i ), -- säte i (med kontor iStockholm), (tidigare ) -- sätei och -- säte i . FörvaltningsAB äger av kapitalet i de tre förstnämndariskkapitalbolagen, medan äger motsvarandeandel i de tre sistnämnda bolagen.