bet · GG01TU27 · 1993-04-15 00:00:00 — Avtalet med Sparbankerna avserkontorssamverkan och transaktionsavtal.3.2 Propositionsförslaget och utskottets ställningstagandeTill följd av ändringar (SFS 1992:1613 och 1992:1634) ibankrörelselagen (1987:617) gäller numera bl.a. att -- om detfinns särskilda skäl -- regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, får tillåta att en banktillhandahåller posttjänster (2 kap. 2§) och att en bank låterverksamheten bedrivas av annan än bankens egen personal och iandra lokaler än i bankens egna (2 kap. 3a§).Departementschefen pekar på att frågan om samverkan mellanbank, post och butik bara har behandlats med avseende påglesbygd och mindre orter. Han framhåller att frågan emellertidär av principiell betydelse och kommer att bli föremål fördjupare och bredare behandling.Postkontorsnätet är, framhåller departementschefen, beroendeav samarbetet med Nordbanken för att kunna upprätthålla serviceav den omfattning som finns . Han förordar därför attPostverket fördjupar samarbetet med Nordbanken. Samarbetet börenligt departementschefen ske på affärsmässiga grunder, och detbör inte längre finnas hinder för att sluta avtal medNordbanken som ger Nordbanken exklusiv rätt till distribution avfinansiella tjänster. Ett sådant avtal mellan ochNordbanken bör dock, framhåller departementschefen vidare, intehindra att möjlighet ges för andra banker att knyta avtal i dedelar av där tillåter att bank- ochpostärenden sker i andra lokaler än banks resp. postens.Regeringen föreslår att skall godkänna vaddepartementschefen har anfört om fortsatta samarbetemed Nordbanken och övriga banker.Utskottet tillstyrker att så sker. Utskottet utgår härvidfrån att även andra banker än Nordbanken kommer i fråga församarbete med Posten.4 Inriktning mot bolagisering av Postverket4.1 BakgrundUnder förra bemyndigade (prop. 1991/92:100bil. 7 (s. 154--160), bet. TU18, rskr. 276) regeringen attfullfölja en påbörjad översyn av förutsättningarna och formernaför verksamhet med en i propositionen föreslageninriktning, som bl.a. avsåg bolagisering av . Enbolagisering av verket skulle dock kunna bli aktuell först nären aviserad postlagsutredning hade slutförts och vissa andrafrågor hade utretts.Postlagsutredningen har sedermera framlagtbetänkandet (SOU 1993:9) Postlag, som för närvaranderemissbehandlas.På förslag i finansplanen i årets budgetproposition (bil. 1,s. 132--135) har bemyndigat regeringen attgenomföra vissa förändringar av det statliga betalningssystemet(bet. FiU10 och FiU20, rskr. Beslutet innebär bl.a. attdet statliga koncernkontosystemet CassaNova skall byggas ut såatt det fr.o.m. kan förmedla betalningar såvälvia postgirot som bankgirot. Postgirots kvarvarande ensamrättsom statens betalningsförmedlare kommer därmed att avskaffas.Riksrevisionsverket skall få i uppdrag att utvecklabetalningssystemet. Finansministern har aviserat att ett förslagtill en ny lag som skall gälla för verksamheten i ettbolagiserat postgiro skall underställas vid ett senaretillfälle.Kommunikationsministern framhåller att det är angeläget att --i samband med bolagisering av postgirot -- även resterande delarav bolagiseras i enlighet med tidigare riktlinjer.Han förutskickar att ett förslag till bolagisering av Postverketoch ett förslag till lag om postverksamhet kommer att föreläggasriksdagen under år 1993.4.2 Propositionens förslag, motionsförslag och utskottetsställningstagandeRegeringen föreslår att skall godkänna inriktningenmot en bolagisering av senast den 1 januari 1994.I motionerna T217 (s) och T816 (v) behandlas frågan ombolagisering av . I den förstnämnda motionen angermotionärerna vissa förutsättningar som skall uppfyllas för atten bolagisering skall få ske. I den sistnämnda motionenmotsätter sig motionärerna en bolagisering.I motion T217 (s) framhålls inledningsvis bl.a. att det ären nationell angelägenhet att trygga en god och rättviskommunikationsförsörjning i hela landet och att det är ennationell angelägenhet att utveckla och förvaltainfrastrukturen. Av detta följer enligt motionärerna attinfrastrukturen skall kontrolleras av staten. Diskussionen omassociationsform för Posten, och Televerketbör enligt motionärerna inte i första hand handla om vilkenassociationsrättslig form en viss verksamnhet bör ha. Viktigareär, framhålls det, att klarlägga hur angelägna mål för enverksamhhet skall kunna uppnås på det mest effektiva sättet,såsom t.ex. tillgänglighet till service, kostnadseffektivitet,valfrihet. På merparten av de områden inom vilka affärsverkenverkar kommer dessa enligt motionärerna att vara monopolisteroberoende av associationsform, då tekniska fördelar ochstordriftsfördelar innebär att en effektiv marknad kommer attdomineras av en stor aktör, såsom när det gäller t.ex.brevbefordran. Som förutsättningar för bolagisering av Posten,SJ och anger motionärerna bl.a. att det statligaägandet måste lämnas oförändrat, att praktiska lösningar för atttrygga sociala åtaganden måste garanteras, att regionalaförpliktelser måste uppfyllas på ett tillfredsställande sätt,att riksdag och regering skall fastställa service- ochkvalitetsmål för verksamheterna, att konkurrensen mellan olikaaktörer måste ske på likvärdiga villkor samt att allmänhetensinsyn i ett till statligt ägt bolag omvandlat affärsverk skallske på i princip samma villkor som insynen i kommunala bolag.Vidare måste enligt motionärerna resurstillskott tryggas medhänsyn till att pensionsåtaganden kommer att belastabalansräkningarna vid bolagisering. I yrkande 1 i här aktuelldel av motionen begär motionärerna att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförs omförutsättningar för bolagisering inom Postens verksamhetsområde.Motionärerna synes därmed mena att inte bör godkännavad som anförs i propositionen om inriktningen mot enbolagisering av Postverket.I motion T816 (v) begärs att Posten även i fortsättningenskall vara affärsverk (yrkande 2) och att postgirot även ifortsättningen skall ingå i affärsverket (yrkande 3).Motionärerna framhåller att inom ramen för organisationsformensom affärsverk lönsamma delar av Postens verksamhet kan fåbekosta olönsamma delar. Motionärerna framhåller vidare att destatligt anställda måste få utveckla en arbetsplatsdemokrati someffektiviserar verksamheten men att möjligheterna härförförsvåras om Posten omvandlas till aktiebolag. Dessutomreduceras enligt motionärerna möjligheterna till offentlig insyni verksamheten.Frågor om lämplig associationsform för SJ, ochPosten med hänsyn till kostnadseffektivitet m.m. har behandlatsi rapporten (Ds 1991:77) SJ, och Posten -- bättre sombolag?, vilken rapport avgavs till expertgruppenför studier i offentlig ekonomi. Av rapporten (s. 46, 47 och 73)kan utläsas att formen aktiebolag inte skulle behöva utgörahinder för korssubventionering inom organisationen och för attnå uppställda regionalpolitiska och sociala mål.I september 1992 avgav en av regeringen tillsatt expertgrupppromemorian (Ds 1992:101) Bolagisering av affärsverk --Konstitutionella aspekter. Expertgruppen visar på olikamöjligheter till insyn och kontroll i statliga aktiebolag (s.46--49).Verksamhetsformen aktiebolag synes sålunda inte behövautgöra hinder för att sådana villkor ställs på ett affärsverkvid en bolagisering, som enligt motion T217 (s) skall utgöraförutsättningar för att bolagisering skall få komma till ståndoch enligt motion T816 (v) inte skulle kunna förenas med enbolagisering. Bestämmande blir de regler och riktlinjer förverksamheten som fastläggs vid bolagsbildningen och senare.Departementschefen framhåller att en förutsättning för attPostverket skall lyckas hävda sig i den konkurrens verket har och kan förutse är att verksamheten bedrivs med sammaregelverk och konkurrensvillkor som övriga aktörer har att verkaunder. Utskottet är av samma mening. Förberedelsearbetet förbolagisering av bör därför fortgå med inriktning motbolagisering . Utskottet tillstyrkersåledes propositionsförslaget och avstyrker därmedmotionsförslagen.Utskottet vill inför bolagisering av erinra omatt utskottet tidigare under innevarande i sitt avriksdagen godkända betänkande 1992/93:TU11 (s. 11) framhöll atten rikstäckande postservice med god kvalitet och till rimligapriser utgör en väsentlig del av vårt lands infrastruktur,varför det är nödvändigt att skapa villkor som möjliggör förPostverket att uppfylla statsmakternas krav beträffande kvalitetoch service. Utskottet underströk att vid utformningen av dessavillkor det starka samband som finns mellan olikaaffärsområden måste beaktas. Som exempel nämnde utskottet attpostgirot svarar för ungefär en tredjedel av kassanätetsintäkter och att postgirot tillsammans med Posten Brev också ärde affärsområden som svarar för överskott.5 Medelsanvisning till ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice, m.m.Under förra anvisades /93 under ett nytt anslag till Ersättning tillpostverket för rikstäckande betalnings- och kassaservice (prop.1991/92:100 bil. 7 s. 163, bet. TU18, rskr. I denovannämnda rapporten (Ds 1991:44) Postenskonkurrensförutsättningar angavs att nettokostnaden för attupprätthålla den dagliga kassaservicen på orter där alternativtill -- dvs. bank -- saknas uppgick till ca 300miljoner kronor , vilket motsvarade kostnaden för 300--400fasta serviceställen och för samtliga brevbäringslinjer.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget för nästa budgetår, dvs. en neddragning avmedelsanvisningen med i förhållande tillmedelsanvisningen för innevarande budgetår.Med anledning av regeringens förslag har väckts förslag i fyramotioner. I tre av motionerna framförs konkreta förslag ommedelsanvisningen m.m. för nästa budgetår. I den fjärde motionenvänder sig motionärerna också mot den av regeringen föreslagnaneddragningen av medelsanvisningen. De begär vidare ettövergripande förslag av regeringen när det gäller ersättning förhär aktuell postservice.I motionerna T819 (s) yrkande 1, T813 (kds) yrkande 1 och T816(v) yrkande 4 föreslås sålunda att anvisasunder anslaget för nästa budgetår, dvs. 50 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslår. I motionerna framförs farhågorför att postservicen i glesbygd försämras vid en neddragning avmedelsanvisningen.I motionerna T819 (s) yrkande 1 och T813 (kds) yrkande 2föreslås vidare -- för att statsbudgeten inte skall belastas medden i motionerna föreslagna ökningen av medelsanvisningen iförhållande till regeringens förslag -- att det överskott somPostverket förutsätts inleverera till under nästabudgetår skall beräknas till utöver detbelopp som har förutskickats i budgetpropositionen (vidinkomsttitel ).I motion T217 (s) vänder sig motionärerna också mot enneddragning av anslaget. De anser att en neddragning kommer attfå stora negativa konsekvenser för dem som bor i glesbygd. Enminskning med motsvarar enligt motionärernakostnaderna för lantbrevbäring eller drift av postkontor iglesbygd för en kundkrets om långt över 100000 hushåll.Motionärerna anser vidare att skall begära attregeringen skall återkomma till med ett sammanhålletförslag till regional service beträffande postdistribution ochkassaservice och därvid beakta de ersättningsvillkor som krävsför att servicen skall motsvara de krav som harställt. I här aktuell del av yrkande 2 begärs att somsin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen haranförts om statens regionala ansvar beträffande postdistributionoch kassaservice.Utskottet instämmer i de i motionerna uttalade farhågorna föratt en neddragning av medelsanvisningen under anslaget kan fåallvarliga konsekvenser för postservicen i glesbygd. Somföreslås uttryckligen i de förstnämnda tre motionerna ochindirekt i den fjärde motionen bör utöver vadregeringen har föreslagit -- dvs. -- anvisasunder anslaget för nästa budgetår.Den med ökade belastning påstatsbudgeten, som följer av ett bifall till utskottets förslagom medelsanvisning, bör som föreslås i motionerna T813 (kds) ochT819 (s) kompenseras genom att av sitt överskottinlevererar utöver det belopp som harförutskickats i budgetpropositionen.Postlagsutredningen har i betänkandet (SOU 1993:9) Postlag medett förslag till en postlag m.m. lagt fram förslag till denförfattningsreglering som behövs vid en ändradkonkurrenssituation på postområdet och för att föra överPostverkets myndighetsuppgifter till annan myndighet eller tillett bolag. Enligt 1§ i lagförslaget skall det i landet finnasen rikstäckande postservice som innebär att brev och paket kannå alla oavsett adressort. Det skall vidare enligt paragrafenfinnas möjlighet för alla att få brev befordrade till enhetligtoch rimligt pris, och privatpersoner skall också ha möjlighetatt få paket befordrade till enhetligt pris. Paragrafen innebäratt staten skall se till att det finns ett eller flera företagsom tillsammans åstadkommer en rikstäckande postservice. Ipraktiken torde enligt utredningen den grundläggandepostservicen -- åtminstone -- komma atthandhas av ett blivande statligt postbolag. En god grundläggandepostservice kan enligt utredningen garanteras t.ex. genombestämmelser i bolagsordningen för bolaget.När det gäller åligganden beträffandebetalnings- och kassaservice pekar på attdet i budgetpropositionens bilaga 1 (finansplanen) har anförtsatt postgiroverksamheten i fortsättningen skall regleras av ensärskild lag.Då regeringen har för avsikt att redan under innevarande åråterkomma till med förslag till grundläggandelagstiftning om postbefordran och postgiroverksamhet samt isamband därmed med förslag om bolagisering av Posten finns detinte anledning att nu skall begära ett sådantsammanhållet förslag till regional service beträffandepostdistribution och kassaservice som åsyftas i motion T217 (s).Utskottet är därför inte berett att förorda något riksdagensinitiativ med anledning av motionen i denna del, varförmotionsförslaget avstyrks. beträffande postservice i skärgårdsområdenatt avslår motion 1992/93:Jo675 yrkande 3 i dennadel,2. beträffande Nordenportoatt avslår motionerna 1992/93:T801 och 1992/93:T811,3. beträffande prismål för portoavgifter för vissatidningaratt avslår motion 1992/93:T806,res. 1 (s)men. (v) - delvis4. beträffande treårsplanatt med bifall till regeringens förslag godkännerPostverkets treårsplan för åren 1994--1996,5. beträffande upplåning och utlåningatt riksdagena) godkänner vad i propositionen har anförts om Postverketsrätt att ta upp lån på marknaden eller i ochatt låna ut pengar till bolag i Postkoncernen,b) godkänner vad i propositionen har anförts om ram förPostverkets upplåning och utlåning till bolag iPostkoncernen,6. beträffande samarbete med Nordbanken och övrigabankeratt godkänner vad i propositionen har anförts omPostverkets fortsatta samarbete med Nordbanken och övrigabanker,7. beträffande inriktningen mot bolagisering avPostverketatt med avslag på motionerna 1992/93:T217 yrkande 1i denna del och 1992/93:T816 yrkandena 2 och 3 godkänner den ipropositionen föreslagna inriktningen mot en bolagisering avPostverket ,res. 2 (s)men. (v) - delvis8. beträffande medelsanvisning till rikstäckandebetalnings- och kassaservice, m.m.att riksdagena) med anledning av regeringens förslag samt med bifall tillmotionerna 1992/93:T217 yrkande 2 i denna del, 1992/93:T813yrkande 1, 1992/93:T816 yrkande 4 och 1992/93:T819 yrkande 1 idenna del till Ersättning till för rikstäckandebetalnings- och kassaservice för /94 anvisarett reservationsanslag på ,b) med anledning av regeringens förslag samt med bifall tillmotionerna 1992/93:T813 yrkande 2 och 1992/93:T819 yrkande 1 idenna del godkänner att inlevererade överskott /94 ökas med utöver tidigarebeslutade avkastningskrav,9. beträffande ett sammanhållet förslag till regionalserviceatt avslår motion 1992/93:T217 yrkande 2 i dennadel.res. 3 (s)den 15 mars 1993På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), StenAndersson i (m), (), (),(), (), (),(), (), (nyd),(), (), (), LarsBiörck (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Prismål för portoavgifter för vissa tidningar (mom.3), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "I betänkandet" och slutar med "" bort haföljande lydelse:Den tidigare ordningen med prismål för här aktuellatidskrifter motiverades med det monopol som Posten har när detgäller distributionen av de här aktuella tidskrifterna.Postverket har också räknat fr.o.m. -- somredovisas ovan -- höjt avgifterna för distributionen avtidskrifter i två omgångar med sammanlagt 21,. De häraktuella tidskrifterna omfattar fackföreningstidningar,kulturtidskrifter samt religiösa och andra tidskrifter. Högaavgifter för distributionen av tidskrifterna hämmar utgivningenoch spridningen av dem, vilket kan få stor betydelse föropinionsbildning och informationsspridning.Utskottet ställer sig därför bakom motionärernas förslag attordningen med prismål för portoavgifter för här aktuellatidskrifter bör återinföras.Vad utskottet sålunda har anfört om prismål förportoavgifter för vissa tidningar bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande prismål för portoavgifter för vissatidningaratt med bifall till motion 1992/93:T806 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Inriktningen mot bolagisering av (mom.7), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Frågor om" och på s. 15 slutar med "Postverketsöverskott" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med motionärerna i motion T217 (s)framhålla att det är en nationell angelägenhet att trygga en godoch rättvis kommunikationsförsörjning i hela landet och att detär en nationell angelägenhet att utveckla och förvaltainfrastrukturen. Av detta följer, som motionärerna framhåller,att infrastrukturen skall kontrolleras av staten. Diskussionenom associationsform för Posten, och Televerketbör, som motionärerna också framhåller, inte i första handhandla om vilken associationsrättslig form en viss verksamhetbör ha. Viktigare är att klarlägga hur angelägna mål för enverksamhet skall kunna uppnås på det mest effektiva sättet,såsom t.ex. tillgänglighet till service, kostnadseffektivitet,valfrihet. På merparten av de områden inom vilka affärsverkenverkar kommer dessa att vara monopolister oberoende avassociationsform, då tekniska fördelar och stordriftsfördelarinnebär att en effektiv marknad kommer att domineras av en storaktör, såsom när det gäller t.ex. brevbefordran.Om bolagisering av posten skall få ske måste -- iöverensstämmelse med den principiella inställning som liggerbakom motion T217 (s) -- Posten i bolagsform kunna uppfyllabl.a. följande krav som gäller för Posten i affärsverksform,nämligen att det statliga ägandet är oförändrat, att praktiskalösningar för att trygga sociala åtaganden garanteras, attregionala förpliktelser uppfylls på ett tillfredsställande sätt,att riksdag och regering fastställer service- och kvalitetsmålför verksamheten, att konkurrens på området sker på likvärdigavillkor samt att allmänheten har insyn i verksamheten. Medhänsyn till att pensionsåtaganden vid en bolagisering kommer attbelasta balansräkningen måste vidare resurstillskott härför varatryggade. Regeringen har inte kunnat övertyga utskottet om attovannämnda krav kommer att uppfyllas vid en bolagisering avPosten. Utskottet kan därför inte tillstyrka att skallgodkänna vad i propositionen anförs om inriktning motbolagisering av Postverket.Vad utskottet sålunda med anledning av motion T217 (s) haranfört om inriktningen mot bolagisering av börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Vad utskottet sålunda har anfört tillgodoser syftet medmotion T816 (v) i här aktuella delar. Yrkandena 2 och 3 imotionen påkallar således inte något initiativ av ochavstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande inriktningen mot bolagisering avPostverketatt med avslag på regeringens förslag och motion1992/93:T816 yrkandena 2 och 3 samt med bifall till motion1992/93:T217 yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Ett sammanhållet förslag till regional service (mom.9), , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "har" och slutar med"motionsförslaget avstyrks" bort ha följande lydelse:Föredragande departementschefen anförde vid behandlingen i1991/budgetproposition beträffande frågan om rikstäckandebetalnings- och kassaservice att ersättning borde beräknassärskilt för /93 och att ett nytt anslag bordeinrättas härför. För tiden därefter borde enligtdepartementschefen emellertid ett flerårigt avtal slutas mellanstaten och för köp av betalnings- och kassaservice.Utskottet vill för sin del förorda ett sådant avtal såsom enbättre ordning än den nuvarande, varvid statsmakterna ensidigtfastlägger de ekonomiska villkoren för här aktuell postservice.Som underlag för en avtalslösning på området bör såsomföreslås i motion T217 (s) ett förslag till regional servicebeträffande postdistribution och kassaservice framläggas, varibeaktas de ersättningsvillkor som krävs för att servicen skallmotsvara de krav som har ställt.Vad utskottet sålunda har anfört om ett sammanhållet förslagtill regional service bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande ett sammanhållet förslag till regionalserviceatt med bifall till motion 1992/93:T217 yrkande 2 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Prismål för portoavgifter för vissa tidningarJag biträder hemställan i reservation 1.Inriktningen mot bolagisering av PostverketSom framhålls i motion T816 (v) bör Posten även ifortsättningen vara affärsverk och postgirot även ifortsättningen ingå i affärsverket. Som motionärerna framhållerkan inom ramen för associationsformen affärsverk lönsamma delarav Postens verksamhet få bekosta olönsamma delar. De statligtanställda måste få utveckla en arbetsplatsdemokrati someffektiviserar verksamheten, men möjligheterna härför försvårasom Posten omvandlas till aktiebolag. Dessutom reducerasmöjligheterna till insyn i verksamheten. Utskottet kan därförinte tillstyrka att godkänner vad i propositionen haranförts om bolagisering av Posten.Riksdagen bör således inte godkänna vad i propositionen haranförts om inriktning mot bolagisering av . MotionT816 (v) tillstyrks sålunda i här aktuella delar. Vad utskottetsålunda föreslår tillgodoser det här aktuella förslaget i motionT217 (s), som därför inte påkallar något initiativ av riksdagen.Detta motionsförslag avstyrks således.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.7 borde ha hemställt:7. beträffande inriktningen mot bolagisering avPostverketatt med avslag på regeringens förslag och motion1992/93:T217 yrkande 1 i denna del samt med bifall till motion1992/93:T816 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,