bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — Utskottet anservidare att bör godkänna propositionens förslag tillpreciseringar vad gäller kraven på beredskap. Enligt utskottetsmening är det viktigt att regeringen följer upp beredskapen inomtotalförsvaret för återtagning och att den regelbundet redovisasför riksdagen.Genom försvarsbeslut angavs de säkerhetspolitiskagrunderna för det svenska totalförsvaret. Häri ingickbedömningar av tänkbara hot mot olika delar av Sverige.Inriktningen för försvarsmaktens utveckling beslutades bl.a. medutgångspunkt härifrån. Utskottet anser att det inte finns skälatt ändra denna bedömning. Motion Fö308 (fp) bör därför avslåsav i denna del.Utskottet behandlar här också motion Fö314 (s). Motionärernahemställer att hos regeringen begär att en oberoendecivil tillsätts . Uppgiften för en sådankommission anges vara att utvärdera och analysera det senasteårtiondets undervattenskränkningar, indikationer omundervattenskränkningar och den ubåtsjakt som har bedrivits.Enligt motionärerna bör kommissionen också genom internationellakontakter försöka skapa ökad klarhet kring den främmandeubåtsverksamheten på svenskt territorialvatten. Rapporten frånkommissionen förutsätts sedan bli vägledande för framtidaåtgärder inom området.Utskottet anser att förutsättningarna har förbättrats föratt nå ett klarläggande av omständigheterna kringundervattenskränkningarna av svenskt territorium. I dendeklaration som utfärdades efter mötet mellan statsminister och president i sägs:"Parterna är tillfredsställda med förloppet av diskussionerna påexpertnivå om problemet med utländska undervattensbåtar påsvenskt territorium. Även om slutsatser i alla avseenden ej harnåtts i detta arbete, så har experterna kommit till denslutsatsen att aktivitet av undervattensfarkoster ägt rum isvenska inre vatten. Parterna kommer att fortsätta det inleddaarbetet med målet att slutgiltligt få klarhet i detta problem.Deras avsikt är att därigenom söka stärka freden och säkerheteni samt att öka förtroendet mellan staterna. "Utskottet anser att motionärernas syfte kan komma atttillgodoses genom de ansträngningar att vinna klarhet som nuförekommer. I detta läge bör inte förutsättas att en särskildkommission skall träda till. bör enligt utskottetsmening avslå motionsyrkandet.Konsekvenser av stabiliseringspropositionUnder denna rubrik behandlar utskottet vad regeringen harredovisat i propositionen (s.14--17) om konsekvenser av 1992års stabiliseringsproposition. Utskottet behandlar ocksåpartimotion Fö316 (s) yrkande 12.I propositionen anför regeringen att anslagen förtotalförsvaret till följd av stabiliseringspropositionen (prop.1992/93:50) skall reduceras med vidfullt genomslag. Detta skall enligt regeringen ske genom att densamlade anslagsnivån sänks budgetårsvis enligt följande:1993/94 med400 miljoner kronor1994/95 med600 miljoner kronor1995/96 med600 miljoner kronor1996/97 med1200 miljoner kronorI stabiliseringspropositionen anges olika åtgärder för attdelar av sparmålet skall nås. Det framgår också att regeringenavsåg att återkomma till med närmare redovisning avförslagens innebörd för /94 samt med eninventering av ytterligare åtgärder som kan vidtas för att uppnåbesparingsmålet inom den period som försvarsbeslutomfattar.Regeringen har mellan statsbudgetens huvudtitlar fördelatkostnader för EG-anpassning. Försvarsdepartementetsandel är , vilket medför att den samladeanslagsnivån för totalförsvaret för /94 sänktsmed 409 miljoner kronor.Av besparingen under /94 föreslås 284 miljonerkronor hänföra sig till anslag inom den militära utgiftsramen,till anslag inom den civila planeringsramenoch till anslag inom Övrig verksamhet.Enligt regeringen behövs utöver de besparingsåtgärder somföreslogs i stabiliseringspropositionen ytterligare åtgärdervidtas för att de totala besparingsmålen skall nås.Överbefälhavaren har mot denna bakgrund lämnat förslag.Överbefälhavarens förslag överensstämmer med regeringensförslag.Besparingen inom den militära utgiftsramen under budgetåret1993/94 fördelar sig sammantaget enligt följande:00>Nedläggning av F 6 70>35 mkr00>Värnpliktsresor 70>55 mkr00>Värnpliktigas dagersättning 70>33 mkr00>Officersutbildning 70>37 mkr00>Materielanskaffning 70>57 mkr00>Byggåtgärder 70>50 mkr00>Viss lönekompensation 70>17 mkr00>SUMMA 70>284 mkrDe förslag till besparingar som föreslås för det civilaförsvaret för /94 är av kortsiktig karaktär.Sammantaget fördelar sig besparingarna på funktioner enligtföljande:00>Ledning och samordning 70>10,0 mkr00>Befolkningsskydd och räddningstjänst 70>40,0 mkr00>Psykologiskt försvar 70>0,2 mkr00>Hälso- och sjukvård 70>5,3 mkr00>Transporter 70>5,0 mkr00>Arbetskraft 70>26,5 mkr00>Livsmedelsförsörjning m.m. 70>8,0 mkr00>Energiförsörjning 70>2,3 mkr00>Försörjning med industrivaror 70>2,7 mkr00>SUMMA 70>100,0 mkrFör /94 föreslås också en besparing på 23miljoner kronor för Gemensam försvarsforskning och 2 miljonerkronor för Kustbevakningen.I partimotion Fö316 (s) anförs att regeringens sparprogram fördet militära försvaret inte ger en permanent besparing på 1,2miljarder kronor fr.o.m. /97. Motionärernahemställer därför (yrkande 12) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet avatt arbeta om och komplettera regeringens förslag för att uppnåkrisuppgörelsens besparingsmål.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört omkonsekvenser av stabiliseringsproposition. Motion Fö316(s) yrkande 12 bör därför avslås av riksdagen.Försvarsutskottets uppföljningUtskottet har en uppföljningsuppgift beträffande verksamheteninom försvarssektorn. Uppgiften är inte författningsreglerad menär uttalad i förarbetena till författningsreformen (prop.1973:90, KU 26). Utskottet har initierat ochgenomfört uppföljningsaktiviteter, försvarsbesluti alltmer systematiserad form.Inför utskottets behandling av regeringens budgetförslag förförsvarssektorn har utskottet försökt skaffa sig en överblicköver det aktuella läget inom såväl den militära som den civiladelen av totalförsvaret, styrka och svagheter i organisationensamt resultatet av föregående års produktion. Dessa insatser harbl.a. innefattat föredragningar från departement ochmyndigheter, uppföljning av regeringens behandling av 1992 årsförsvarsbeslut samt besök vid myndigheter, förband ochförsvarsindustrier. Vidare har särskilda uppföljningsinsatserdiskuterats med revisorer. Revisorerna har härvidfunnit det lämpligt att granska de regionalekonomiskakonsekvenserna av vissa förbandsnedläggningar under 1980-talet.1992 års försvarsbeslut syftar till att rätta till deobalanser som uppstått mellan givna uppgifteroch resurser och mellan kvalitet och kvantitet. Beslutet innebaren omformulering av såväl det militära som det civila försvaretsuppgifter. För det militära försvaret innebar det dessutom enviss resursförstärkning i kombination med en omfattandestrukturförändring mot minskad kvantitet. En förmåga att återtaförsvarseffekt har förutsatts. Höstens krisuppgörelse har sedanaccentuerat behovet av sparåtgärder för att uppnå en långsiktigtstabil balans mellan uppgifter och resurser.Utskottet anser att det efter i den femårigaförsvarsbeslutsperioden är för tidigt att avge något utlåtandeom möjligheterna att förverkliga försvarsbeslutets intentioner.Utskottet avser att följa utvecklingen.Utskottet kan efter sin granskning konstatera att någraobehandlade riksdagsskrivelser inom utskottets ansvarsområdeinte kvarstår från riksmöten före /92. Allariksdagens ställningstaganden försvarsbeslut är ocksåbehandlade av regeringen, om än inte slutligt avgjorda. Dennauppföljning redovisas närmare i bilaga 3 till detta betänkande.Utskottet vill i sammanhanget peka på att inriktningen av vissafunktioner inom det civila försvaret inte direkt delgettsmyndigheterna. Det naturliga synes vara att inriktningen för detcivila försvarets funktioner, liksom inriktningen för detmilitära försvarets olika delar, delges myndigheterna genombeslut om regleringsbrev.Regeringen anför i anslutning till sin resultatbedömning ipropositionen (s. 77, 84, 90 och 98) att den förutsätter enutveckling som gör att återredovisningen av verksamhetensresultat och förbrukade resurser bättre kan relateras tillvarandra. Utskottet understryker behovet av en sådan utveckling.Utskottet kan som en erfarenhet av den just avslutadeärendeberedningen konstatera att det beslutsunderlag somutskottet fått ta del av i vissa frågor varit svårt att tolkaoch utnyttja men också i delar varit otillräckligt genomarbetat.Vad som närmast avses är förslagen om förändringar avluftvärnets utbildningsorganisation, garnisonssamordning iÖstersund och inrättandet av Försvarets sjukvårdscentrum.Utskottet har i dessa fall noterat anmärkningsvärda skillnader igrundvärden och beräkningar i det underlag som utskottet frånolika håll fått ta del av. Utskottet är medvetet omatt stor tidspress rått i underlagsarbetet. Enerfarenhetsdiskussion mellan berörda bör ske i syfte attutveckla metoderna för att ta fram beslutsunderlag införframtida förändringar av det militära försvaretsgrundorganisation.Ekonomiska ramar m.m.Under denna rubrik behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen har föreslagit beträffande ekonomiskaramar (s.165--175) och merbelastning av anslaget H2.Skyddsrum m.m. (s.131). Utskottet tar här upp vissa tekniskajusteringar av anslagen för /94. Utskottetbehandlar också motionerna Fö315 (nyd) yrkande 15, Fö316 (spartimotion) yrkandena 1 och 2, Fö318 (v partimotion) yrkande 7,U284 (s) yrkande 4 och Fi211 (nyd) yrkande 20.Totalförsvarets militära delPropositionenDen ekonomiska ramen för totalförsvarets militära delfinansierar verksamheter inom armén, marinen, flygvapnet, denoperativa ledningen samt vissa för försvaret gemensammamyndigheter.Det ekonomiska utfallet för /92 redovisas avregeringen till ett underutnyttjande om 406,3 miljoner kronor.Regeringen har beräknat det sammanlagda medelsbehovet förtotalförsvarets militära del till 35 /94. Beräkningen har skett med utgångspunkt i dedelfaktorer som ingår i det försvarsprisindex som beslutades i1992 års försvarsbeslut. I beräkningen ingår också en särskildkompensation om 1,, utöver försvarsprisindex, för attsäkerställa planerad materielanskaffning. I beräkningen harvidare hänsyn tagits till besparingsåtgärder dels enligt 1992års stabiliseringsproposition, dels för finansiering avgemensamma EG-kostnader. Besparingen inom den militärautgiftsramen uppgår till . Regeringenföreslår att fastställer utgiftsramen.Härutöver hemställer regeringen på sedvanligt sätt omriksdagens bemyndigande att räkna om lämnade bemyndiganden medhänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex och att /94 medge överskridande av den militärautgiftsramen och av lämnade beställningsbemyndiganden om detskulle behövas av beredskapsskäl. Regeringen hemställer vidareom bemyndigande att få disponera om medel mellananslag inom den militära utgiftsramen. Motivet för dettabemyndigande är att intäkter från försäljning av fast egendomkan disponeras för reinvesteringar, varigenom frigjorda medelkan disponeras för andra ändamål.UtskottetUtgiftsramen för totalförsvarets militära del för budgetåret1993/94 berörs i flera motioner. I partimotion Fö318 (v) yrkande7 föreslås att anslår mindre änvad regeringen föreslagit eller totalt . Imotion U284 (s) yrkande 4 hemställs att hos regeringenbegär förslag om en väsentlig minskning av försvarsanslagen påtilläggsbudgeten. I motion Fi211 (nyd) yrkande 20 anförs attförsvaret kan spara /94 och 4miljarder kronor därefter genom rationaliseringar.Utskottet konstaterar att en minskning av utgiftsramen förtotalförsvarets militära del i enlighet med yrkandena i härberörda motioner inte är förenlig med den inriktning av detmilitära försvaret som lades fast försvarsbeslut.Betydande rationaliseringar inom det militära försvaretförutsattes också i beslutet. Utskottet konstaterar att detförslag om ändrade ekonomiska resurser till det militäraförsvaret som föreslås i motion U284 (s) yrkande 4 avsertilläggsbudgeten och därmed /93. Med hänsyn tilldet här anförda förordar utskottet att fastställerutgiftsramen för /94 till 35986841000 kr.Motion Fö318 (v) yrkande 7, motion U284 (s) yrkande 4 och motionFi211 (nyd) yrkande 20 bör i enlighet härmed avslås.Utskottet konstaterar att det begärda bemyndigandet att fådisponera om medel mellan anslag motiveras utifrån behovet attfinansiera luftvärnsrobotsystemet 23 BAMSE. Utskottet har meddetta begränsade syfte för bemyndigandet ingen erinran.Riksdagen bör således lämna de begärda bemyndigandena medanknytning till det militära försvaret.I några motioner berörs utgiftsramen för totalförsvaretsmilitära del efter /94. I motion Fö315 (nyd)yrkande 15 hemställer motionärerna att hos regeringenbegär att ett krav ställs på de myndigheter och andraverksamheter som sorterar under begreppet försvar att de interntrationaliserar av sin budget fr.o.m. budgetåret1994/95. I partimotionen Fö316 (s) hemställs i yrkande beslutar att någon särskild uppräkning av anslagen föranskaffning av materiel med "teknikfaktorn" 1,inte skallske i försvarsplaneringen för tiden . I yrkande 2 isamma motion hemställs att beslutar attförsvarsprisindex skall justeras så att ingen kompensation utgårtill försvaret för effekterna av nedskrivning av kronans värdehösten 1992.Utskottet anser i enlighet med vad som tidigare redovisatsatt försvarsbeslut redan innebär att betydande kravställs på rationaliseringar av försvaret . Utskottet anser det därför inte möjligtatt ålägga ytterligare krav i den storleksordning somförespråkas i motion Fö315 (nyd) utan att verksamheten kommeratt påverkas negativt. Motionsyrkandet bör således avslås avriksdagen.Utskottet anser vidare att den särskilda uppräkningsfaktor förmaterielanslagen med 1,-- s.k. teknikfaktor-- sominfördes i priskompensationssystemet försvarsbeslutär en förutsättning för att i rimlig omfattning säkerställa attplanerad materielanskaffning kan genomföras.Utskottet anser därför att motion Fö316 (s partimotion)yrkande 1 bör avslås av riksdagen.Försvarsprisindex är ett led i en mycket omfattande ochlångsiktig försvarsplanering. En justering av försvarsprisindexså att försvaret inte skulle kompenseras för effekterna avnedskrivningen av kronans värde kan först görashösten 1993 inför den prisomräkning som avser budgetåret1994/95. Beräkningen baseras bl.a. på utvecklingen avimportprisindex under /93. Det skulle fåomfattande och svårberäknade följder för stabiliteten iförsvarsplaneringen om en sådan justering gjordes.Utskottet förordar därmed att motion Fö316 (s partimotion)yrkande 2 bör avslås.Totalförsvarets civila delPropositionenDen ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civila delfinansierar beredskapsåtgärder inom följande funktioner: Civilledning och samordning, Befolkningsskydd och räddningstjänst,Psykologiskt försvar, Socialförsäkringar, Hälso- och sjukvård,Transporter, Arbetskraft, Livsmedelsförsörjning,Energiförsörjning och Försörjning med industrivaror.Det ekonomiska utfallet för /92 redovisas avregeringen till ett underutnyttjande om 47,9 miljoner kronor.Regeringen har beräknat medelsbehovet för den ekonomiskaplaneringsramen för totalförsvarets civila del till för /94. I beräkningen har tagits hänsyntill besparingar om i enlighet med 1992 årsstabiliseringsproposition.I statens totala kostnader för totalförsvarets civila deltillkommer även anslag inom andra huvudtitlar och anslag förkapitalkostnader. Dessa kostnader ingår inte i den civilaplaneringsramen.I den sammanställning som regeringen redovisar i propositionen(s.168--171) över anslagen för totalförsvarets civila delframgår ett totalt beräknat medelsbehov på 3 172,9 miljonerkronor. I detta ingår förutom den ekonomiska planeringsramenäven kapitalkostnader och övriga kostnader. Kapitalkostnadernaför beredskapslagring beräknas till ochövriga kostnader till 406,1 miljoner kronor.Regeringen föreslår att fastställer anslagen påstatsbudgeten inom den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del för /94 till 2 091 036 000 kr.Härutöver hemställer regeringen om bemyndigande delsatt räkna om lämnade bemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, dels att /94 medge överskridande av anslagen inom denekonomiska ramen för totalförsvarets civila del samt av lämnadebeställningsbemyndiganden, om det behövs av beredskapsskäl, delsatt merbelasta anslaget Skyddsrum m.m. för /94 pågrund av underutnyttjande av anslaget för /93.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillekonomisk ram för totalförsvarets civila del. Utskottet förordardärför att fastställer anslagen på statsbudgeten inomden ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del /94 till 2 091 036 000 kr.Utskottet har vidare ingen erinran mot vad som anförts ipropositionen om behov av vissa bemyndiganden medanknytning till det civila försvaret. Utskottet föreslår attriksdagen lämnar de begärda bemyndigandena.Tekniska justeringar av anslagenI propositionen framhålls att anslagen har budgeterats utanhänsyn till vissa tekniska justeringar som närmare redovisats ibudgetpropositionens bilaga 1. har godkänt den avregeringen föreslagna inriktningen i denna fråga (1992/93:FiU10och 20, rskr. 189).Organisationsfrågor m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt vad regeringen ipropositionen (s.20--49) under rubriken . har anfört om regeringens styrning av myndighetenFörsvarsmakten, Högkvarterets organisation, Gemensammamyndigheter, trafikflygarutbildning och helikoptrar itotalförsvaret.Utskottet har under beredningen fått särskilda föredragningarav myndighetsföreträdare när det gäller bildandet av Försvaretssjukvårdscentrum samt anskaffningen av helikoptrar.I avsnittet behandlas också motionerna Fö201 (fp) yrkandena 4och 7, Fö203 (c), Fö307 (c), Fö316 (s partimotion) yrkande 7,Fö323 (m), Fö324 (fp), Fö325 (c), Fö327 (s) samt Fö401 (m, kds),som rör dessa frågor.Styrning av myndigheten redogör, utan förslag till , för detarbete som bedrivs inom Försvarsdepartementet med att utvecklaformerna för mål och resultatstyrning. Det anmäls bl.a. attbildandet av den nya myndigheten påverkaranslagsstrukturen. I det fortsatta arbetet kommer regeringen attpröva möjligheten att sammanföra berörda anslag till ett ellerett fåtal anslag. Regeringen avser att återkomma till riksdageni denna fråga.Riksdagen har försvarsbeslut godkänt en nyledningsstruktur för Försvarsmakten. Utskottet konstateraratt den nya ledningsorganisationen påverkar utformningen avanslagsstrukturen. Utskottet har inhämtat att regeringen imars 1993 i de s.k. planeringsanvisningarna inriktatFörsvarsmakten mot att ett anslag kommer att begäras avriksdagen. Enligt dessa anvisningar kommer sedan regeringen iregleringsbrevet att fördela anslaget på anslagsposter, en perprogram. Utskottet förutsätter att de ändringar som skerkommer att medge goda möjligheter till insyn, styrning ochuppföljning från sida av verksamheten inomFörsvarsmakten. När det gäller utformningen av underlag sompresenteras för bör sålunda frågor av särskiltintresse redovisas. Vad utskottet bl.a. har i åtanke är attpropositionen disponeras så att insyn ges i organisations-,materiel-, fastighets-, lokaliserings-, personal-, värnplikts-,frivillig-, industri- och utlandssamarbetsfrågor. Utskottetförutsätter vidare att anslagets fördelning på anslagsposterredovisas inför riksdagen.För de beställningsbemyndiganden som begärs av bör,enligt utskottet, också finnas en redovisning avstörre/viktigare materielobjekt.Högkvarterets organisationVad avser Högkvarterets organisation har utskottet tagit delav vad som, utan förslag till , anförs därom ipropositionen. Av redovisningen framgår att direkt underöverbefälhavaren skall finnas enheter för operationsledning,underrättelse- och säkerhetstjänst, arméledning, marinledning,flygvapenledning, avvägning, gemensamma funktioner samtinternrevision. Vidare framgår att det i Högkvarteret skallfinnas en ledningsgrupp bestående av överbefälhavaren, chefenför operationsledningen, de tre företrädarna förförsvarsgrenarna och de tre militärbefälhavarna, medan chefenför avvägningsfunktionen skall vara föredragande.Utskottet har vidare delgivits information i frågan genomsärskild föredragning av Försvarsdepartementet.I socialdemokraternas partimotion Fö316 yrkande 7 anförs attdet i krigsplanläggningen är realistiskt att utgå från tvåinvasionshot: ett via hav och luft i och ett överlandgränsen i norr. Planeringen och ledningen av kriget i södersägs med fördel kunna ske av högkvarteret medan uppgiften i norrbör anförtros åt en armékårstab. I de utgångspunkter förframtida förändringar av försvaret som redovisas i motionenförordas därför att uppdelningen i tre militärområden skallupphöra.I anslutning till försvarsbeslut prövadeutskottet förslag till olika varianter avledningsorganisationer; bl.a. övervägdes alternativ därmilitärområdesnivån utgick. fastställde att det skallfinnas ett högkvarter och tre militärområden. Det finns enligtutskottet inte någon anledning att ompröva denna indelning.Motion Fö316 (s partimotion) yrkande 7 bör därför avslås.Försvarsmaktens hälso- och sjukvårdPropositionenRegeringen föreslår att godkänna förslaget om attFörsvarets sjukvårdsstyrelse läggs ned och vad i övrigt harangetts i anslutning härtill.Regeringen föreslår:Försvarets sjukvårdsstyrelse (SjvS) läggs ned den 30 juni1994. Dess uppgifter av stabs- och ledningskaraktär utförs aven sjukvårdsledning i den nya Försvarsmaktens högkvarter.Tillsynen över efterlevnaden av lagar och andra författningaravseende hälso- och sjukvård m.m. inom den nya Försvarsmaktenutövas av en särskild tjänsteman i högkvarteret (generalläkaren)som i detta avseende inte skall vara underställdöverbefälhavaren.Ett Försvarets sjukvårdscentrum inrättas inom Försvarsmaktenden med lokalisering till Karlstad.Arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska skäl samt detförhållandet att SjvS är lokaliserad till talar fören lokalisering dit. Nuvarande produktionsuppgifter inom SjvSavseende personal och materiel bör utföras i väsentlig mån avFörsvarets sjukvårdscentrum.Försvarets sjukvårdshögskola i avvecklas den 30 juni1994. Motsvarande uppgifter utförs vid Förvaretssjukvårdscentrum.Utbildningen vid Marinens sjukvårdsskola i avkvalificerad medicinalpersonal utförs vid Försvaretssjukvårdscentrum.Självständiga enheter inom Försvarsmakten för naval- resp.flygmedicin bildas den 1 juli 1994.UtskottetI två motioner, Fö323 (m) och Fö327 (s), tar motionärerna uppfrågan om lokaliseringen av Försvarets sjukvårdscentrum.Motionärerna framhåller bl.a. att behovet av samverkan ochsamordning med instanser som har uppgifter som berörverksamheten vid Försvarets sjukvårdscentrum talar för attmyndigheten bör lokaliseras till Stockholmsområdet.Utskottet har vid behandlingen av detta ärende tagit delav särskilda redovisningar från Chefen för armén och Försvaretssjukvårdsstyrelse. Utskottet har härvid funnit att verksamhetenvid Försvarets sjukvårdscentrum skulle kunna fungera välbåde vid en lokalisering till och tillKarlstad. Utskottet har vid sina överväganden stannat för att, ilikhet med vad som anförs i propositionen, förorda Karlstadfrämst av arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska skäl.Utskottet förutsätter i sammanhanget att en lokalisering tillKarlstad inte blir väsentligt dyrare än en lokalisering tillKarlberg. Inför utskottet har redovisats olika möjliga platserför Sjukvårdscentrums gruppering i Karlstadsområdet. Utskottetanser att olika alternativ till lokaliseringen avSjukvårdscentrum inom noga bör prövas.Motionerna Fö323 (m) och Fö327 (s) bör inte bifallas avriksdagen.I motion Fö325 (c) anser motionären att ett framtida svensktdykericentrum bör placeras i . Motionären påpekaratt såväl gjorda investeringar som kompetens och kapitalutnyttjas på bästa sätt vid en sådan lokalisering. Sålunda finnsi marinens dykarskola. Där finns också sedan lång tidtillbaka ett dyktorn där bl.a. utbildning i fri uppstigningsker. Vid anläggningen bedrivs också kvalificeradedykerimedicinska undersökningar. På platsen finns dessutom entryckkammare som kan användas av civila intressenter.