bet · GG01SfU14 · 1993-03-30 00:00:00 — Utskottet harnyligen tillstyrkt statsbidraget till KBT för och finnerinte anledning att nu öka statsbidraget. Utskottet avstyrkerbifall till motion Sf261 yrkande 3 och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning.V AdministrationUnder rubriken behandlas de i proposition1992/93:100, bilaga 6 (), under littera G.Myndigheter under upptagna anslagen och G2. Allmänna försäkringkassor ochdet under littera C. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikappoch ålderdom upptagna anslaget C10. Ersättning till Postverketm.m. samt motioner i anslutning härtill.Allmänt om socialförsäkringsadministrationenDen allmänna försäkringen handhas av , deallmänna försäkringskassorna och de lokala organ som regeringenbestämmer.Bestämmelser om allmänna försäkringskassor finns i 18 kap.AFL. Enligt 1 § skall det finnas en allmän försäkringskassa förvarje landsting och varje kommun som inte tillhör landsting.Regeringen får dock bestämma att en försäkringskassasverksamhetsområde får omfatta två landsting eller ett landstingoch en sådan kommun som nämnts. De allmännaförsäkringskassorna är offentligrättsliga organ med egnastyrelser. Försäkringskassornas huvudsakliga uppgift är atthandlägga enskilda ärenden inom socialförsäkrings- ochbidragsområdet.Huvuddelen av den verksamhet inom försäkringskassorna sominnebär kontakt med de försäkrade i form av ansökningar angåendeolika försäkringsförmåner, information etc. bedrivs vidkassornas lokalkontor samt vid filialexpeditioner/servicekontorsom finns knutna till vissa lokalkontor. Det finns 25 allmännaförsäkringskassor i landet. Varje kommun har enligt huvudregelnminst ett lokalkontor. Totalt finns det ca 400 lokalkontor ochett femtiotal mindre serviceenheter. Vid försäkringskassornaarbetar ca 16 000 personer, varav på lokalkontoren.Riksförsäkringsverket utövar enligt 18 kap. 2 § AFL tillsynöver försäkringskassorna och är enligt förordningen (1988:1204)med instruktion för centralförvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutandebidragssystem. Verket skall särskilt svara för den centralaledningen och för tillsynen av försäkringskassornas verksamhet,verka för att socialförsäkrings- och bidragssystemet tillämpaslikformigt och rättvist samt följa utvecklingen av de olikagrenarna inom trygghetssystemet och utvärderatrygghetsanordningarnas effekter för individ och samhälle.Försäkringskassornas styrelser m.m.Styrelse för allmän försäkringskassa skall bestå av ordförandeoch vice ordförande samt ytterligare fyra ledamöter. Stockholmsläns och allmänna försäkringskassor skall ha åttaledamöter. Ordförande och vice ordförande utses av regeringen.Övriga ledamöter utses av eller, i fråga om enkassa vars verksamhetsområde utgörs av en kommun,kommunfullmäktige. För ledamöterna, förutom ordföranden och viceordföranden, utses lika många suppleanter. Styrelseledamöternautses, om inte regeringen föreskriver annat, för av treår, räknat fr.o.m. året då val i helariket till landsting eller kommunfullmäktige ägt rum.Socialförsäkringsnämnderna infördes (prop.1985/86:73, SfU12, rskr. 142) för att ökaförtroendemannainflytandet i försäkringskassorna. Inflytandetskulle koncentreras till frågor av stor ekonomisk betydelse förden enskilde och med betydande inslag av skälighetsbedömning.Ärenden som skall avgöras av socialförsäkringsnämnd är bl.a.frågor om rätt till förtidspension, handikappersättning ochvårdbidrag samt flertalet beslut i arbetsskadeärenden. Vidareskall omprövningsbeslut i sjukpenning- ochrehabiliteringsärenden fattas av nämnd.Enligt 18 kap. 6 § AFL skall varje försäkringskassa ha eneller flera socialförsäkringsnämnder. Enligt 18 kap. 20 § skallnämnden bestå av sju ledamöter med var sin suppleant.Ordföranden utses av regeringen, tre ledamöter utses avRiksförsäkringsverket och tre väljs av landstinget.I motion Sf209 begär () ett tillkännagivandeom att nomineringsprocessen för ledamöter i försäkringskassornasstyrelser och socialförsäkringsnämnderna bör ändras. Motionärenanser att valet av ordförande och vice ordförande samt övrigapartiföreträdare bör göras vid ett och samma tillfälle. Hananser vidare att nomineringarna bör handhas av de partipolitiskaorganisationerna och inte av landstingen samt verkställas undersamma tidsperiod som regeringen utser ordförande och viceordförande.Kommittén (Fi 1992:03) med uppdrag att se överförvaltningsmyndigheternas ledningsformer m.m. skall bl.a.överväga om formerna för nominering och rekrytering av ledamötertill myndigheternas styrelser bör förändras. Kommittén beräknasha slutfört sitt arbete . Utskottet anser medhänsyn till det pågående utredningsarbetet som även berörförsäkringskassornas styrelser och socialförsäkringsnämnder attmotion Sf209 inte bör föranleda någon åtgärd.I motion Sf220 anför () att enligt nu gällandepraxis har egenföretagare som valts till ledamöter isocialförsäkringsnämnderna inte rätt till ersättning förförlorad arbetsinkomst. Motionären anser att denna princip blirsvår att förstå om man vill ha en bred förankring isamhällsarbetet bland olika yrkesgrupper. Motionären begär etttillkännagivande härom.Utskottet erinrar om att nya regler för ersättning tillledamöter och ersättare gäller fr.o.m. den 1 januari 1993.Enligt 7 § förordningen (1992:1299) om ersättning för uppdrag istatliga styrelser, nämnder och råd m.m. betalas ersättning tillden som driver egen verksamhet högst med det belopp sommotsvarar av egenföretagarens sjukpenninggrundande inkomstdelad med 365. Därutöver betalas enligt 4 § ersättning persammanträdesdag enligt en särskild tabell. Med det anförda anserutskottet att syftet med motion Sf220 är tillgodosett.Förtroendeläkarens rollEnligt 18 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkringskall i allmän försäkringskassa finnas en eller fleraförtroendeläkare och förtroendetandläkare som skall biträdakassan i frågor som kräver medicinsk eller odontologisksakkunskap. Dessa skall verka för ett gott samarbete med kassanoch de läkare och tandläkare som är verksamma inom kassansområde. De nämnda bestämmelserna kompletteras av enbefattningsbeskrivning för förtroendeläkare iRiksförsäkringsverkets allmänna råd om tillämpningen avkungörelsen om organisation av de allmänna försäkringskassornam.m. (RFFS 1982:12). Förtroendeläkaren skall enligt denna:Biträda vid utredning och bedömning avförsäkringsfall och därvid i förekommande fall inhämtaerforderliga uppgifter från behandlande läkare.Föreslå åtgärder som kan antas förbättra försäkradshälsotillstånd och arbetsförmåga.Medverka i uppföljningen av till försäkringen anslutna läkaresoch sjukgymnasters taxetillämpning.Medverka till att missbruk av försäkringen hindras.Arbeta för att främja samarbetet mellan ochinom dess område verksamma läkare och sjukgymnaster samt tilldem lämna information som faller inom förtroendeläkaresarbetsområde.Årligen upprätta verksamhetsberättelse.I motion Sf208 av och () anförmotionärerna att det förekommer att de försäkrade som är föremålför beslut av inför ett avgörande önskar fåträffa förtroendeläkaren. I flera fall brukar enligtmotionärerna detta önskemål tillgodoses, men det har ocksåinträffat att en försäkrad vägrats träffa förtroendeläkareninför ett beslut i socialförsäkringsnämnd. Motionärerna begärett tillkännagivande om att en försäkrad skall ha rätt attträffa förtroendeläkare inför ett beslut somrör den försäkrade.Siw () anför i motion Sf252 att förtroendeläkarenoch förtroendetandläkaren skall verka för ett gott samarbetemellan läkare och tandläkare som är verksamma inom kassansområde. Enligt motionären är det mycket svårt att få ett gottsamarbete med förtroendeläkare ochförtroendetandläkare. Det är, anför hon, inte bara svårt att fåkontakt med dem, utan det är minst lika svårt att arbeta i ettförtroendefullt samarbete. Motionären menar att det ärsynnerligen viktigt att tillvägagångssättet är både medicinsktoch juridiskt riktigt och att rättssäkerheten är hög. Enligtmotionären måste patienten få större möjligheter till en rättvismedicinsk och juridisk bedömning och hon begär etttillkännagivande härom.Riksförsäkringsverket gjorde en översyn avförtroendeläkarorganisationen. Översynsgruppen fann då inte skälatt ändra den gällande befattningsbeskrivningen förförtroendeläkarna, men framhöll vikten av introduktion ochvidareutbildning för förtroendeläkare.Utskottet anser att förtroendeläkarnas klart angivna roll somsakkunniga på det medicinska området och som rådgivare tillförsäkringskassorna bör behållas. Denna roll har varit föremålför översyn , utan att den ändrades. Avsikten är inte attförtroendeläkarna skall undersöka de försäkrade eller på annatsätt vara i direktkontakt med dem, även om inget hindrar attförtroendeläkaren träffar den försäkrade. Det kan då röra sig omförsäkrade som vill träffa förtroendeläkaren för att få enförklaring till kassans ståndpunkt i deras försäkringsfall.Eftersom det främst från de försäkrade ofta riktas kritik motatt förtroendeläkarna inte träffar de försäkrade när deras sakskall prövas av försäkringskassorna är det angeläget attinformationen om förtroendeläkarnas roll når ut till de berörda.Utskottet vill erinra om att Försäkringskasseförbundetsammanställt en utförlig information om förtroendeläkarnasverksamhet. Utskottet vill även i sammanhanget erinra om att enförsäkrad som är missnöjd med beslut harmöjlighet att få detta prövat i högre instanser.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Sf208 och Sf252.MedelsanvisningI budgetpropositionen föreslås att för /94skall till anslaget G 1. anvisas ettramanslag på och till anslaget G 2. Allmännaförsäkringskassor anvisas ett ramanslag på 4121817000 kr.Medelsanvisningen till de allmänna försäkringskassorna harberäknats med hänsyn till den totala kostnaden, till skillnadfrån tidigare budgetår då av kostnaderna beräknatsunder försäkringskassornas anslag.Vidare föreslås i budgetpropositionen ett nytt anslag C 10.Ersättning till m.m. fr.o.m. nästa budgetår. Från detnya anslaget skall betalas ersättning till , resp.portokostnader för utbetalning av sjukförsäkringsförmåner,pensioner, allmänna barnbidrag, m.fl. förmåner, porto- ochdistributionskostnader vid utsändning av information tillallmänheten, för utlösen av svarsförsändelser med infordrademeddelanden samt för tryckning av vissa blanketter. Dessakostnader har tidigare ingått i anslagen tillRiksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. Detnya anslaget disponeras av och efterbeslut av även av försäkringskassorna. Ipropositionen föreslås att till det nya anslaget anvisas ettförslagsanslag på 231 163 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningtill de nämnda anslagen. Utskottet hemställerII Sjukförsäkring m.m.1. beträffande kompensationsnivånatt avslår motionerna 1992/93:Sf247 och1992/93:Fi212 yrkande 5,men. (v) - delvis2. beträffande fåmansföretag i aktiebolagsformatt avslår motion 1992/93:Sf283 yrkande 3,3. beträffande kostnadsneutralitetatt avslår motion 1992/93:Sf283 yrkande 4,4. beträffande rapportering av sjukfallatt avslår motion 1992/93:Sf225,5. beträffande sjukpenninggrundande inkomstatt avslår motion 1992/93:Sf283 yrkande 2,6. beträffande utvärdering av egenföretagarnassjukfrånvaroatt avslår motion 1992/93:Sf283 yrkande 5,res. 1 (nyd)7. beträffande övre åldersgräns för sjukpenningatt avslår motion 1992/93:Sf280,8. beträffande sjukpenningförmåner vid psykiatrisk vårdm.m.att avslår motion 1992/93:Sf263,res. 2 (nyd)9. beträffande allmän sjukförsäkringsavgiftatt avslår motion 1992/93:Sf262,res. 3 (s)10. beträffande anslag till Bidrag till sjukförsäkringenatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillBidrag till sjukförsäkringen för /94 anvisarett förslagsanslag på 4 ,11. beträffande anslag till Bidrag till ersättning vidnärståendevårdatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillBidrag till ersättning vid närståendevård för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på ,III Föräldraförsäkring m.m.12. beträffande administration av föräldrapenningenatt avslår motion 1992/93:Sf210,res. 4 (nyd)13. beträffande översyn m.m. av föräldraförsäkringenatt avslår motionerna 1992/93:Sf217, 1992/93:Sf219och 1992/93:Sf253,res. 5 (s) - motiv.14. beträffande föräldrapenning vid plötslig spädbarnsdödatt avslår motion 1992/93:Sf213,15. beträffande kvoterad föräldraledighetatt avslår motion 1992/93:So610 yrkandena 1 och 10,men. (v) - delvis16. beträffande statistik över pappalediga mänatt avslår motion 1992/93:So247 yrkande 3,17. beträffande tillfällig föräldrapenning till annannärstående än förälderatt avslår motionerna 1992/93:Sf226 och1992/93:Sf281,men. (v) - delvis18. beträffande förlängd pappaledighetatt avslår motion 1992/93:So247 yrkande 2,19. beträffande havandeskapspenningatt avslår motion 1992/93:A811 yrkande 27,20. beträffande anslag till Bidrag tillföräldraförsäkringenatt med bifall till proposition 1992/93:100 bilaga 6littera B 3 till Bidrag till föräldraförsäkringen /94 anvisar ett förslagsanslag på 2 750 000 000kr,IV Pensioner m.m.21. beträffande folkpension vid bosättning utomlandsatt avslår motion 1992/93:Sf259,22. beträffande höjt pensionstillskottatt avslår motion 1992/93:Sf261 yrkande 2 i dennadel,men. (v) - delvis23. beträffande översyn av pensionssystemetatt avslår motionerna 1992/93:So449 yrkande 5 och1992/93:Sf215,res. 6 (s)24. beträffande basbeloppetatt avslår motionerna 1992/93:Sf278 och1992/93:Fi211 yrkande 4,res. 7 (nyd)25. beträffande grundpensionatt avslår motion 1992/93:A811 yrkande 24,26. beträffande delade pensionsrättigheteratt avslår motionerna 1992/93:Sf216 yrkande 1,1992/93:Sf249 och 1992/93:Sf275,27. beträffande ATP-poäng för doktoranderatt avslår motion 1992/93:Sf243,28. beträffande förlust av socialförsäkringsförmåneratt avslår motion 1992/93:Sf272,res. 8 (nyd)29. beträffande pension vid intagning på anstaltatt med anledning av motionerna 1992/93:Sf251 och1992/93:Sf282 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,30. beträffande efterkontroll av förtidspensioneradesarbetsförmågaatt avslår motion 1992/93:Sf284,31. beträffande änkors försörjningsförmåga m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Sf216yrkande 4, 1992/93:Sf224 och 1992/93:Sf265 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,32. beträffande särskilt pensionstilläggatt med anledning av motion 1992/93:Sf227 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,33. beträffande handikappersättningatt avslår motionerna 1992/93:So290 yrkande 4 och1992/93:So291 yrkande 1,men. (v) - delvis34. beträffande åldersgräns vid vårdbidragatt avslår motionerna 1992/93:Sf218 och1992/93:Sf228,men. (v) - delvis35. beträffande försäkring för gravt handikappade barnatt avslår motion 1992/93:Sf276,36. beträffande kommunalt bostadstilläggatt avslår motion 1992/93:Bo238 yrkande 12,res. 9 (s)37. beträffande otillbörlig hyressättningatt avslår motion 1992/93:Sf206,38. beträffande anslag till Barnpensioneratt med bifall till proposition 1992/93:100 tillBarnpensioner för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,39. beträffande anslag till Vårdbidrag för handikappadebarnatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillVårdbidrag för handikappade barn för /94anvisar ett förslagsanslag på 1 ,40. beträffande anslag till Förtidspensioneratt med bifall till proposition 1992/93:100 tillFörtidspensioner för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,41. beträffande anslag till Ålderspensioneratt med bifall till proposition 1992/93:100 och medavslag på motion 1992/93:Sf261 yrkande 2 i denna del tillÅlderspensioner för /94 anvisar ettförslagsanslag på 52 ,42. beträffande anslag till Efterlevandepensioner tillvuxnaatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillEfterlevandepensioner till vuxna för /94anvisar ett förslagsanslag på 1 ,43. beträffande anslag till KBTatt med bifall till proposition 1992/93:100 och medavslag på motion 1992/93:Sf261 yrkande 3 till Bidrag tillkommunala bostadstillägg till folkpension för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på 6 ,44. beträffande anslag till Handikappersättningaratt med bifall till proposition 1992/93:100 tillHandikappersättningar för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,45. beträffande anslag till Särskilt pensionstilläggatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillSärskilt pensionstillägg för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,46. beträffande anslag till Vissa yrkesskadeersättningarm.m.att med bifall till proposition 1992/93:100 tillVissa yrkesskadeersättningar m.m. för /94anvisar ett förslagsanslag på ,V Administration47. beträffande försäkringskassornas styrelser m.m.att avslår motion 1992/93:Sf209,48. beträffande ersättning till ledamöter isocialförsäkringsnämnderatt avslår motion 1992/93:Sf220,49. beträffande förtroendeläkarens rollatt avslår motionerna 1992/93:Sf208 och1992/93:Sf252,50. beträffande anslag till Riksförsäkringsverketatt med bifall till proposition 1992/93:100 tillRiksförsäkringsverket för /94 anvisar ettramanslag på ,51. beträffande anslag till Allmänna försäkringskassoratt med bifall till proposition 1992/93:100 tillAllmänna försäkringskassor för /94 anvisarett ramanslag på 4 ,52. beträffande anslag till Ersättning till Postverketm.m.att med bifall till proposition 1992/93:100 tillErsättning till m.m. för /94anvisar ett förslagsanslag på 231 163 000 kr.Stockholm den 30 mars 1993På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), ArneJansson (nyd), (), (),(), (), () ochMärtha ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Utvärdering av egenföretagarnas sjukfrånvaro (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Denna samlade" och slutar med "inte påkallat" bortha följande lydelse:Utskottet anser att den ökade sjukfrånvaron blandegenföretagarna samt orsakerna till varför sjukfrånvaron blandegenföretagare utan karensdag är högre än för anställda behöverutvärderas. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande utvärdering av egenföretagarnassjukfrånvaroatt med bifall till motion 1992/93:Sf283 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Sjukpenningförmåner vid psykiatrisk vård m.m. (mom. 8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "detta yrkande "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste lagen om allmän försäkringändras så att samma bestämmelser kommer att gälla för den som ärdömd till psykiatrisk vård som för den som är dömd tillfängelsestraff. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande sjukpenningförmåner vid psykiatrisk vårdm.m.att med bifall till motion 1992/93:Sf263 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Allmän sjukförsäkringsavgift (mom. 9), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "motion Sf262"bort ha följande lydelse:Utskottets uppfattning är att den allmännasjukförsäkringsavgiften skall utformas på ett sätt som intestrider mot fördelningspolitiska målsättningar. Genom attavgiften är avdragsgill får den en helt oacceptabelfördelningsprofil. För den som har låga inkomster blir avgiftenkännbar, och höginkomsttagarna i marginalskatt fårfördelar som ej varit avsedda. Härtill kommer ett betydandeskattebortfall för kommunerna, och detta skattebortfall måstegivetvis kompenseras. Det förhållandet att avgiften äravdragsgill vid beskattningen leder också till byråkratisktkrångel, såväl för kommunerna som ,skattemyndigheterna och den enskilda personerna. Resultatet bliren onödig rundgång med avgifter, avdrag och en schablonmässigoch slumpartad skattekompensation till kommunerna.När det gäller effekterna för den enskilde kan det framhållasatt skatteavdraget får väsentligt mindre betydelse förlåginkomsttagarna än höginkomsttagarna. Detta av två skäl: delsär låginkomsttagarnas marginalskatt väsentligt lägre änhöginkomsttagarnas, dels blir skattelättnaden lägre för att denberäknas på ett lägre belopp. Detta är inte rättvist. Somanförts i motion 1992/93:Sf262 bör avgiften av rättviseskälutformas som en icke avdragsgill nettoavgift som är lika föralla. Om avgiften utformas på detta sätt kan den begränsas till0,och ändå ge minst samma statsfinansiella utfall.Utskottet anser att regeringen bör lägga fram förslag om ensådan allmän sjukförsäkringsavgift.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande allmän sjukförsäkringsavgiftatt med bifall till motion 1992/93:Sf262 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Administration av föräldrapenningen (mom. 12)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet har" och slutar med "motion Sf210" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det krävs förenklingar avföräldraförsäkringen och att den modell som föreslås i motionSf210 bör övervägas. Enligt denna modell skall det sammanlagdabelopp som föräldrarna är berättigade till i föräldrapenningunder utbetalas till ett bankkonto somdisponeras av barnets vårdnadshavare. Utbetalning av beloppetskall endast få ske med en tolftedel . Efterett år utbetalas ytterligare föräldrapenning för resterande 90garantidagar, och dessa medel skulle lyftas på samma sätt med entredjedel . En sådan modell minskar, enligt utskottetsuppfattning, byråkrati och krångel i föräldraförsäkringen ochsparar pengar i administrationen. Utskottet anser att regeringenskyndsamt skall utreda förslaget och analysera vilkakonsekvenser det får på statsbudgeten. Detta bör medbifall till motion Sf210 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande administration av föräldrapenningenatt med bifall till motion 1992/93:Sf210 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Översyn m.m. av föräldraförsäkringen (mom. 13 --motiveringen), , , ,, och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Vad särskilt" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Utskottet är inte berett att på grundval av de förevarandemotionerna gå in i en närmare prövning av dessa frågor ochutskottet avstyrker bifall till motionerna Sf217 och Sf219.Vad särskilt avser den i motion Sf253 påtalade tröskeleffektenvill utskottet framhålla nödvändigheten av någon form avtidsgräns för när rätten till den inkomstrelaterade delen avföräldrapenningen upphör att utges. En avtrappning av rättentill högre föräldrapenning än enligt garantinivån i enlighet medvad motionärerna föreslagit skulle också leda tilltröskeleffekter och dessutom komplicera regelverket såväl fördem som har att tillämpa det som för de försäkrade. Utskottetavstyrker bifall även till motion Sf253.6. Översyn av pensionssystemet (mom. 23), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet anser" och slutar med "och Sf275" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det nuvarande systemet attuppräkna pensioner utformat för ett samhälle i ekonomisktillväxt och följer inte automatiskt samhällsekonomins realaekonomiska utveckling. En sätt att komma till rätta med detnuvarande systemets nackdelar är att komplettera detta genom attföljsamhet byggs in i systemet inom ramen för det nuvarandeindexeringssystemet. Med följsamhet menas att förhållandetmellan pensionsutbetalningarna och de yrkesverksammas inkomsterär relativt okänsligt för mer långvariga upp- och nedgångar isamhällsekonomin. Detta kan åstadkommas genom skapandet av ett"följsamhetsindex" som återspeglar utvecklingen avsamhällsekonomin. Ett sådant index innebär att, om den realatillväxten avviker från en förutbestämd "norm", den årligauppräkningen av pensionerna kan justeras med hänsyn till dennaavvikelse.