bet · GH01JuU11 · 1993-11-30 00:00:00 — Såsom Lagrådet anfört bör det dockvara en strävan att undvika straffskalor som är så vida attderas övre del nästan aldrig kommer till användning. Utskottetanser, i likhet med Lagrådet, att det är svårt att tänka sigenskilda fall av enbart grovt rattfylleri som har så högtstraffvärde att den nuvarande ettårsgränsen behöver överskridas.Utskottet ansluter sig även i övrigt till vad Lagrådet anfört idenna del. Utskottet anser således att dagens straffskala förgrovt rattfylleri är tillräcklig. Det anförda innebär att motionJu15 i denna del bör tillstyrkas och regeringsförslagetavstyrkas.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande grovt rattfylleri m.m.att med bifall till motion 1993/94:Ju15 yrkande 3i denna del avslår dels förslaget till 4 a § i lagen om ändringi lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, delsförslaget till lag om ändring i järnvägssäkerhetslagen(1990:1157).2. Principer för påföljdsvalet (mom. 3), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillstyrkerregeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening råder det i och för sig ingen tvekanom att grovt rattfylleri är ett så allvarligt brott att detnormalt bör leda till en fängelsepåföljd. Såsom Lagrådet anförthar också praxis, efter ett inledningsskede, utvecklats i merrestriktiv riktning och stabiliserats, innebärande att mer änhälften av de grova rattfylleribrotten leder till enfängelsedom. Detta innebär att andelen fängelsedomar för grovtrattfylleri är betydligt större än andelen fängelsedomar förandra brott med motsvarande straffvärde.De uttalanden angående valet av påföljd som görs ipropositionen innebär, som ovan nämnts, i princip en återgångtill vad som gällde års ändringar, då allmännaprinciper för val av påföljd blev tillämpliga även vidrattfylleri. Det kan enligt utskottets mening ifrågasättas omdomstolarnas möjligheter i detta avseende nu bör inskränkas,särskilt i belysning av nuvarande påföljdspraxis. Som Lagrådetpåpekat torde inte några ytterligare nämnvärda vinster frånallmänpreventiv synpunkt kunna uppnås genom en än strängarepraxis. Domstolarna bör därför inte genom motivuttalanden förmåsatt avlägsna sig från normala principer vid val av påföljd.Enhetlighet i tillämpningen bör i stället främjas genom fortsattprejudikatbildning, återkommande kartläggningar av domstolarnaspraxis och genom praxisdiskussioner inom och mellan domstolarna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande principer för påföljdsvaletatt med anledning av motionerna 1993/94:Ju12 yrkande3 och 1993/94:Ju15 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört,3. Grovt vållande till annans död m.m. (mom. 9), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.18 med "Utskottet delar" och slutar med "tillstyrkerregeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Utskottet som delar Lagrådets uppfattning om vikten av attregeringsförslag blir föremål för ett sedvanligtremissförfarande anser att det kan ifrågasättas om regeringen irimlig utsträckning levt upp till beredningstvånget i 7 kap. 2 §RF beträffande nu aktuella förslag.Bestämmelserna om vållande till annans död och vållande tillkroppsskada eller sjukdom har vida tillämpningsområden. Deförslag om skärpt bedömning och höjning av maximistraffen fördessa brott som läggs fram i propositionen är också av storprincipiell betydelse. De framlagda förslagen innebär bl.a. attstraffet för en rattfyllerist kommer att bestämmas utifrånbrottets effekter, oavsett vilket uppsåt som förelegat samt atten omständighet som inte har med själva vårdslösheten att görages betydelse vid bedömningen av vårdslöshetens allvar. Dettastrider enligt utskottets uppfattning mot straffrättensprinciper. Det är enligt utskottets mening en allvarlig bristatt dessa frågor inte berörts i propositionen. Inte hellerskälen för att höja maximistraffen för grovt vållande tillannans död och grovt vållande till kroppsskada eller sjukdom harenligt utskottets mening blivit tillräckligt belysta.Propositionens förslag i dessa delar bör därför, såsom yrkats imotion Ju15, bli föremål för fortsatt beredning. Det ankommer påregeringen att föranstalta härom. Det anförda innebär att motionJu15 i dessa delar bör tillstyrkas och regeringens förslag imotsvarande delar avstyrkas.dels att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande vållande till annans död m.m.att med bifall till motion 1993/94:Ju15 yrkande 4avslår regeringens förslag till lag om ändring i ,4. Bildråp (mom. 10)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Utskottet har som ovan framgått tillstyrkt att straffmaximumför nu aktuella vållandebrott höjs. Därutöver bör, såsomföreslås i motion Ju610, en ny brottsform, bildråp, införas förvilket ansvar skall kunna ådömas i enlighet med vad som sägs imotionen. Det ankommer på regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag i enlighet härmed. Detta bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande bildråpatt med anledning av motion 1993/94:Ju610 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Ekonomiska konsekvenser (mom. 12), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Utskottet utgår" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig mycket tveksam till regeringensuppskattning av kostnaden för genomförandet av förslagen. Avpropositionen framgår att det dagliga platsbehovet inomanstaltsorganisationen initialt kommer att öka med omkring 360anstaltsplatser. Enligt utskottets uppskattning torde barakostnaden för anskaffande och drift av dessa tillkommandeanstaltsplatser överstiga för nästkommandebudgetår. Därutöver tillkommer ökade kostnader för åklagar- ochdomstolsväsendet samt ökade rättshjälpskostnader.Enligt utskottets mening är det vidare nödvändigt att rejälasatsningar görs på åtgärder som leder till ökad upptäcktsriskför trafikbrott. För detta ändamål bör därför /95 satsas extra påtrafikövervakning och ökat antal alkoholutandningsprov.Enligt utskottets mening är det också otillfredsställande attregeringen inte i propositionen angivit hur kostnaderna förförslagen skall finansieras.Regeringen bör återkomma till med förslag idessa delar. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionJu15 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande ekonomiska konsekvenseratt med anledning av motion 1993/94:Ju15 yrkandena 1och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.6. Rapport till försäkringsbolag (mom. 18)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "till motionen" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening skulle dock en sådanrapporteringsskyldighet, som borde resultera i förhöjdaförsäkringspremier för personer som dömts för trafikbrott, såsomföreslås i motion Ju638, kunna fungera som en effektiv åtgärdmot rattfylleri. Det får ankomma på regeringen att återkommatill med förslag härom. Vad utskottet nu anfört medanledning av motion Ju638 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande rapport till försäkringsbolagatt med anledning av motion 1992/93:Ju638 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Grovt sjöfylleri (mom. 24), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillstyrkerregeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Utskottet anser det i och för sig önskvärt att möjligheter gestill en nyanserad bedömning av påföljden vid brott motsjönykterheten med hänsyn till att brotten kan ha olikastraffvärden. Som nämnts tidigare finns det dock -- särskiltefter ändringar i sjöfyllerilagstiftningen -- redanenligt gällande regler utrymme för en sådan nyansering. mening bör man inte förekomma en angelägenutvärdering av dessa ändringar genom att nu skärpa straffskalanför grovt sjöfylleri. Det anförda innebär att yrkandet i motionJu15 såvitt avser sjölagen bör tillstyrkas ochregeringsförslaget i denna del avstyrkas.dels att utskottets hemställan under moment 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande grovt sjöfylleriatt med bifall till motion 1993/94:Ju15 yrkande 3i denna del avslår förslaget till lag om ändring i sjölagen(1891:35 s. 1),Särskilt yttrandeAlkoholutandningsprov (mom. 11)(nyd) anför:Införandet av en regel om att polisen på begäran av denundersökte skall vara skyldig att föra protokoll överprovtagning eller utfärda bevis om utförd provtagning kan fåolyckliga konsekvenser rent praktiskt. En viss risk finns attdenna regel kan komma att missbrukas, vilket skulle få tillföljd att den ökning av effektiviteten som är syftet medregeringsförslaget avseende de s.k. sållningsproven kommer attmotverkas. Om detta skulle bli fallet får denna fråga tas upptill förnyad prövning.Propositionens lagförslag yttrande1993/94:LU1yBilaga 2SjöfylleriTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat att beredalagutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1993/94:44 Grovt rattfylleri m.m. jämte eventuella motioner iden del ärendet avser sjölagen.I propositionen läggs fram förslag till vissa ändringar ibl.a. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott ochsjölagen (1891:35 s. 1), vilka syftar till att främjatrafiksäkerheten. Förslaget bygger i nämnda delar på Väg- ochsjöfyllerikommitténs betänkande (SOU 1992:131) Grovt rattfyllerioch sjöfylleri.Enligt propositionen skall gränsvärdet för grovt rattfyllerisänkas från 1,5 till alkohol i blodet medmotsvarande sänkning för alkoholhalten i utandningsluften.Maximistraffet för grovt rattfylleri höjs enligt förslaget frånett till fängelse. Motsvarande ändring föreslåsbeträffande grovt sjöfylleri enligt 325 a § sjölagen (1891:35 s.1) och trafiknykterhetsbrott som faller underjärnvägssäkerhetslagen (1990:1157).I propositionen föreslås inte några promillegränser försjötrafiken.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1994.Propositionen har, såvitt avser lagutskottetsberedningsområde, föranlett ett motionsyrkande avseendemaximistraffet för grovt sjöfylleri samt en motion som rörfrågan om promilleregler inom sjötrafiken.Lagutskottet, som beslutat att avge yttrande i ärendet, fåranföra följande.För sjötrafikens del infördes först en uttryckligstraffbestämmelse om trafikonykterhet. De nu gällandebestämmelserna i sjölagen om trafiknykterhetsbrott till sjössträdde i kraft (prop. 1990/91:128, bet. LU35).Trafiknykterhetsbrottet delas in i två grader, sjöfylleri (325§) och grovt sjöfylleri (325 a §). För sjöfylleri skall dendömas som framfört ett fartyg eller i övrigt på ett fartygfullgjort uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten tillsjöss och därvid varit så påverkad av alkoholhaltiga dryckereller något annat medel att det kan antas att han inte på ettbetryggande sätt kunnat utföra vad som därvid ålegat honom. Vidbedömningen av om brottet är grovt skall särskilt beaktas omgärningsmannen har varit avsevärt påverkad av alkohol ellernågot annat medel, om den uppgift som gärningsmannen haft attfullgöra varit särskilt krävande med hänsyn till fartygetsegenskaper eller andra omständigheter eller om framförandet avfartyget inneburit en påtaglig fara för säkerheten till sjöss.Straffskalan för sjöfylleri är böter eller fängelse i högst sexmånader och för grovt sjöfylleri fängelse i högst ett år.Sjölagen innehåller i motsats till trafikbrottslagen ochjärnvägssäkerhetslagen inte några promillegränser. Frågan ominförande av sådana gränser också för sjötrafiken övervägdes isamband med lagändringar. I propositionen gjordesemellertid bedömningen att det då inte fanns ett tillräckligtbeslutsunderlag för ett sådant förslag. Departementschefen ansågdet angeläget att frågan blev föremål förförnyade överväganden och att en utredning därför borde få iuppdrag att överväga promilleregler till sjöss.Vid riksdagsbehandlingen delade utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande departementschefens uppfattning att det dåsaknades ett tillräckligt beslutsunderlag för att bestämmelserom promilleregler skulle kunna införas i sjölagen. Med hänsyntill vad som anförts i propositionen utgick utskottet från attdirektiven för utredningen på området skulle komma att utformasså att arbetet inriktades på frågan om en promillereglering. Enlagstiftning om promilleregler till sjöss är emellertid,fortsatte utskottet, förenad med åtskilliga svårigheter, vilkabl.a. har samband med att förhållandena till sjöss i väsentligmån avviker från dem till lands. Utskottet påpekade attsjölagens trafiknykterhetsbestämmelse har ett betydligt mervidsträckt tillämpningsområde än trafikbrottslagens. Det varenligt utskottet varken lämpligt eller motiverat att regler ompromillegränser fick omfatta samtliga fartyg i sjölagens meningeller alla de ombordvarande som den nuvarandetrafiknykterhetsbestämmelsen kan tillämpas på. Också andraskillnader mellan trafikförhållandena till lands och till sjössmåste beaktas liksom övervaknings- och kontrollaspekterna.Åtskilliga avgränsningsproblem måste alltså enligt utskottetlösas innan sjölagen kunde tillföras bestämmelser ompromillegränser. Med hänvisning till vad utskottet anfört ominriktningen av utredningsarbetet rörande promilleregleravstyrkte utskottet ett antal motioner med önskemål om införandeav sådana regler för sjöfarten.Som framgått ovan har Väg- och sjöfyllerikommittén (Ju1992:03) haft i uppdrag att göra en utvärdering avbestämmelserna om grovt rattfylleri och frågan om införande avgränsvärden för alkoholkoncentrationen till sjöss. Kommitténpresenterade resultatet av sitt arbete ibetänkandet (SOU 1992:131) Grovt rattfylleri och sjöfylleri.Vad gäller sjöfylleridelen ansåg sig kommittén inte böraföreslå införandet av något nedre gränsvärde föralkholkoncentrationen i blodet eller utandningsluften.Straffbarheten fick enligt kommittén som dittills prövas genoms.k. klinisk bedömning.Kommittén ansåg däremot att det är både möjligt och lämpligtatt genom ett övre gränsvärde bestämma vad som skall straffassom grovt sjöfylleri. Gränsvärdet skall vara detsamma som förgrovt rattfylleri, nämligen alkohol i blodet eller0,per liter utandningsluft. För att brottet skallanses som grovt måste det emellertid också begås i en syssla somefter omständigheterna ställde höga krav på gärningsmannen.Regeringens nu föreliggande förslag innehåller som nämntstidigare inte några promillegränser för sjötrafiken. Desvårigheter som är förknippade med införandet av sådana reglertill sjöss kan enligt regeringen hänföras till de särprägladeoch mycket varierande förhållanden som råder inom sjötrafiken.Medan nykterhetskravet i vägtrafiken endast avser förare, gällerför sjölivet dessutom att nykterhetskravet ombord inte omfattarenbart den som framför ett fartyg, utan även den som i övrigtfullgör uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten tillsjöss.Vidare anför regeringen att ett eventuellt behov avpromilleregler på sjön främst gör sig gällande inom vissa slagav sjötrafik. I första hand torde detta gälla nöjestrafik medsnabbgående motorbåtar och även annan sjötrafik i situationersom påminner om trafik till lands. Också sjötrafik sominnefattar yrkesmässig befordran av passagerare eller farliglast kan i många fall vara hänförlig till denna kategori. Att ien lagbestämmelse särskilja de situationer där ett behov avpromilleregler kan sägas föreligga från situationer där någotsådant behov inte finns är dock enligt regeringen förenat medbetydande svårigheter.Regeringen delar, mot bakgrund av det anförda, Väg- ochsjöfyllerikommitténs uppfattning att något nedre gränsvärde försjöfylleri inte bör införas. Enligt regeringen kan givetvis deargument som anförts mot införande av ett nedre gränsvärde iprincip åberopas jämväl mot att införa ett gränsvärde för grovabrott. Detta gäller också -- om än i mindre grad -- kommitténsförslag till ett sådant gränsvärde. Den av kommittén föreslagnalagtekniska lösningen förefaller enligt regeringen i mångastycken tilltalande. Regeringen anser emellertid att det ärsvårt att bortse från att den av kommittén föreslagnakonstruktionen av 325 a § sjölagen skulle kunna medföra vissatillämpningsproblem, t.ex. i fråga om gränsdragningen mellanuppgifter som ställt höga krav på gärningsmannen och andrauppgifter.Mot bakgrund av den tveksamhet som kan framföras motkommitténs lagförslag och med beaktande av att effekterna av1991 års lagändringar ännu inte är klarlagda, anser regeringenatt man bör avvakta med att införa nya lagändringar på området.I stället bör få i uppdrag att snarastutvärdera ändringar på sjöfyllerilagstiftningensområde. När detta underlag föreligger får frågan om ytterligareskärpningar -- t.ex. i form av promilleregler -- tas upp pånytt. Det finns därför enligt regeringen -- med ett undantag --inte skäl att nu genomföra de av kommittén föreslagnaändringarna av sjöfyllerilagstiftningen.Nämnda undantag innebär att regeringen föreslår en höjning avstraffmaximum för bl.a. grovt rattfylleri och grovt sjöfyllerifrån till . Regeringen anser att man härigenomkommer i bättre samklang med straffskalorna för andra, istraffvärdehänseende, jämförbara brott. Därutöver anförregeringen att grovt sjöfylleri i likhet med vad som gäller förgrovt rattfylleri är ett brott som generellt sett innebär faraför människors liv och hälsa. En grundinställning är därför måste se strängt på detta brott. En höjning av straffmaximumför brottet står i överensstämmelse med principen att grundsynenpå olika trafiknykterhetsbrott så långt det är möjligt bör varadensamma. Den föreslagna höjningen av straffmaximum för grovtsjöfylleri kan -- på samma sätt som vid grovt rattfylleri --enligt regeringen också bidra till en ökad nyansering avstraffmätningen.I motion Ju14 av () och ()anförs, med hänvisning till Väg- och sjöfyllerikommitténsförslag, att man inte bör vänta med att införa en promillegränsför sjötrafiken. skördas många dödsoffer på sjön iolika typer av olyckor beroende på att offren varit påverkade avalkohol. bör därför enligt motionärerna ge regeringentill känna att den återkommer till med förslagtill promillegräns vid sjöfylleri.I motion Ju15 av m.fl. (s) yrkas bl.a.att förslaget om straffskärpning vid grovt rattfylleri samtmotsvarande bestämmelser i järnvägssäkerhetslagen och sjölagenom grovt sjöfylleri avslås (yrkande 3). Motionärerna anser attdagens straffskala är tillräcklig.Utskottet vill, i linje med vad utskottet uttalade i 1991 årslagstiftningsärende, framhålla att de ändringar som då gjordes ilagstiftningen om sjöfylleri innebar en strängare syn påonykterhet till sjöss genom att brottet delades in i två graderoch genom att förutsättningarna för ansvar vidgades. Samtidigtinnebar ändringarna att det ges utrymme för en nyanseradbedömning i varje enskilt fall av påföljdsfrågan. I likhet medregeringen anser utskottet att effekterna av dessa tämligenomfattande regeländringar bör klarläggas innan man överväger attytterligare skärpa lagstiftningen på området i form av t.ex. enpromillereglering. För detta talar också att själva frågan omgränsvärden för alkoholkoncentrationen till sjöss, såsom framgårav den förevarande propositionen, kan behöva övervägasytterligare i olika avseenden. Med hänsyn till det anförda harutskottet inget att erinra mot att fåri uppdrag att utvärdera ändringar av lagstiftningen omsjöfylleri och att det i uppdraget får ingå att göra enutvärdering av ändringarna även i påföljdshänseende. I avvaktanpå denna utvärdering bör, i enlighet med regeringens bedömning,någon promillereglering på sjötrafikens område nu inte införas.Motion Ju14 bör därför avstyrkas.Utskottet har inget att erinra mot förslaget att höjastraffmaximum för grovt sjöfylleri. Utskottet vill dock, i linjemed vad utskottet tidigare förespråkat om en samsyn på olikatrafiknykterhetsbrott, understryka vikten av att enöverensstämmelse med straffskalan för grovt rattfylleribibehålls. Det anförda innebär att utskottet anser att motionJu15 yrkande 3 såvitt avser lagutskottets område bör avstyrkas.Stockholm den 11 november 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), (), (), BengtHarding (), (), (),(), (nyd), (),(), (), () ochKenneth ().Avvikande meningMaj-Lis Lööw, , , , och (alla s) anser attden del av lagutskottets yttrande som börjar med "Utskottet har"och slutar med "bör avstyrkas" bort ha följande lydelse:Vad därefter gäller regeringens förslag att höja straffmaximumför grovt sjöfylleri anser utskottet att det i och för sig ärönskvärt att möjligheter ges till en nyanserad bedömning avpåföljden vid brott mot sjönykterheten med hänsyn till attbrotten kan ha olika straffvärden. Som nämnts tidigare finns detdock -- särskilt ändringar isjöfyllerilagstiftningen -- redan enligt gällande reglerutrymme för en sådan nyansering. Denna uppfattning ligger ocksåi linje med vad som anförs i motion Ju15. Enligt utskottetsmening bör man inte förekomma en angelägen utvärdering av dessaändringar genom att nu såsom regeringen föreslår skärpastraffskalan för grovt sjöfylleri. Det anförda innebär attmotion Ju15 yrkande 3 såvitt avser sjölagen bör tillstyrkas ochregeringens förslag i ifrågavarande del avstyrkas. Sammanfattning 1Propositionen 1Motioner 2Utskottet 5Rattfylleri 5Allmän bakgrund 5Propositionens huvudsakliga innehåll m.m. 7Gällande bestämmelser 8Trafikbrottslagen 8Vållande till annans död m.m. 10Överväganden 11Allmänna synpunkter 11Gränsvärdet för grovt rattfylleri 11Maximistraffet för grovt rattfylleri 12Påföljdsvalet vid grovt rattfylleri 13Vållande till annans död och vållande till kroppsskadaeller sjukdom 16Alkoholutandningsprov 18Ekonomiska konsekvenser 19Motionsönskemål som tillgodosetts genompropositionsförslagen 19Övrigt 19Drograttfylleri 19Beslag av fordon 20Medverkan till rattfylleri 20Juridiskt biträde 21Rapport till försäkringsbolag 21Körkortsfrågor 21Eftersupning 22Sjöfylleri 23Allmän bakgrund 23Gällande rätt 24Bakgrunden till det nu aktuella förslaget 24Förslaget m.m. 25Bedömning 26Maximistraffet för grovt sjöfylleri 26Bedömning 26Ikraftträdande m.m. 27Hemställan 27Reservationer 291. Grovt rattfylleri m.m. (mom. 2) 292. Principer för påföljdsvalet (mom. 3) 293. Grovt vållande till annans död m.m. (mom. 9) 304. Bildråp (mom. 10) 315. Ekonomiska konsekvenser (mom. 12) 316. Rapport till försäkringsbolag (mom. 18) 327. Grovt sjöfylleri (mom. 24) 32Särskilt yttrande 33Alkoholutandningsprov (mom. 11) 33Bilaga 1. Propositionens lagförslag 34Bilaga 2.