bet · GG01UU20 · 1993-05-27 00:00:00 — EG har i dessa sammanhangdeklarerat att det alltid är individens skyddsbehov som skallstå i centrum för prövningen.Utskottet konstaterar att som medlem i EG/EU intekommer att behöva göra avkall på sina grundläggande värderingarpå detta område. Varje medlemsstat bestämmer t.ex. själv vem somges uppehållstillstånd på det egna territoriet. EG-samarbetet idessa frågor innebär att beslut grundas på konsensus. Ipraktiken innebär detta att samarbetet på detta område kanuppfattas som mindre omfattande och mindre tvingande till sinnatur än vad fallet är på vissa andra områden.Mot bakgrund av yrkande 4 i motion So235 (fp) om skydd förasylsökande homosexuella får utskottet hänvisa till gällandesvensk lagstiftning enligt vilken människor som i ett landförföljs på grund av sin homosexuella läggning kan erhållauppehållstillstånd i . Som kulturminister , som svar på riksdagsfråga , är detvanligaste att homosexuella asylsökande beviljasuppehållstillstånd av humanitära skäl. Varje asylansökan bedömsindividuellt och utifrån det skyddsbehov som kan föreligga i detenskilda fallet.Vidare kan hänvisas till den parlamentariska kommitté föröversyn av invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken som regeringen tillsatt. Av direktivenframgår att en huvuduppgift för utredningen är att den skall seöver hur människor från andra länder som söker en undanförtryck av olika slag skall kunna få detta tillgodosett i vårtland. Detta inkluderar av naturliga skäl även människor somförföljs på grund av sin sexuella läggning. Ett förstadelbetänkande väntas föreligga den 1 mars 1994.Vad avser frågan om EG:s anslutning till (motion U514 (fp) yrkande 11) konstaterar utskottet att dennafråga länge varit föremål för diskussion inom såväl EG somorganisation som bland många av EG:s medlemsstater. Fri- och rättighetskommittén kommer enligt vad utskotteterfarit i ett kommande betänkande att beröra frågor medanknytning till detta spörsmål, bl.a. i anledning av kommitténsaviserade förslag om att bör inkorporeras isvensk lag. Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning attuttala sig i frågan.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 4 i motion So235(fp), yrkandena 9 och 10 i motion U262 (fp), yrkande 11 i motionU514 (fp) samt yrkande 4 i motion Sf633 (v) som besvarade.2.8 Forskning och utbildningSammanfattning av motionsyrkandeEtt utan gränser innebär fri rörlighet för medborgareoch rätt till ett europeiskt pass. Den fria rörligheten inom detintegrerade kommer dock att bli en rättighet medbegränsat innehåll, sägs det i motion U514 (fp), om intemänniskor också ges bättre möjligheter att lära grannländernasspråk och får tillfälle att praktisera det, t.ex. iutbytesprogram. Genom att lära känna andra kulturer, tala andraspråk och se med egna ögon hur andra européer lever kanmänniskor vinna den förståelse som är grunden för ett därkonflikter löses i fredliga demokratiska former. Mot dennabakgrund föreslås i yrkande 1 i motion U514 (fp), att Sverigesom medlem i EG bör delta i de gemensamma studie- ochutbytesprogrammen för ungdomar.UtskottetUtskottet konstaterar att kommer att innebära attmöjligheterna för att delta i ungdoms- ochutbildningssamarbetet inom EG förbättras avsevärt. Genom avtaletöppnas EG:s program och institutioner för svenskt deltagande den1 . Ungdomsprogrammet samt vissaandra program öppnas efter EES-avtaletsikraftträdande. Då kommer också alla särregler förEFTA-ländernas deltagande i forsknings- och högskoleprogrammenComett och att försvinna.Inom EG pågår en utvärdering av ungdoms- ochutbildningssamarbetet som skall ta ställning till den fortsattaprogramhandläggningen inom ramen för ett utvidgat europeisktsamarbete. Genom sitt deltagande i vissa program, t.ex. för informationsutbyte på utbildningsområdet, kommerSverige liksom övriga EFTA-länder enligt vad utskottet inhämtatatt ha goda möjligheter att påverka den framtida utformningen avprogram och andra aktiviteter på utbildningsområdet.Motionärernas yrkande torde därför ligga helt i linje med desvenska ambitionerna i dessa avseenden.Därmed får yrkande 1 i motion U514 (fp) anses besvarad.2.9 Utförsel av kulturföremålSammanfattning av motionernaI två motioner, U519 (c) samt U522 (fp), anförs att de svenskareglerna för utförsel av kulturföremål bör fortsätta att gällaäven sedan blivit medlem i EG. Frågan om gränsskydd förkulturföremål bör därför enligt motionärerna aktualiseras redani förhandlingarna om EG-medlemskap.Bakgrunden till begäran är enligt motionerna att svenskakulturföremål generellt röner större uppskattning, dvs. betalasbättre, i utlandet än i . skulle de avEG-kommissionen föreslagna s.k. tröskelvärdena för kulturföremålenligt uppgift endast hindra utförseln av ett mindre antalföremål ur det svenska kulturarvet. I motionerna anges att EG:sföreslagna regler inte skulle stoppa utförseln av t.ex. föremålur den folkliga kulturen.UtskottetUtskottet konstaterar att artikel 36 i ger EG:smedlemsländer rätt att upprätthålla nationella lagar om skyddmot utförsel av kulturföremål. De flesta av medlemsländerna harliksom sådan lagstiftning. medför avskaffandetav tullkontrollerna inom EG att de nationella skyddsreglernainte kan kontrolleras vid de inre gränserna. Därför har EG:sministerrråd enligt vad utskottet inhämtat beslutat omkompensatoriska skyddsregler i form av en förordning omexportlicens vid utförsel av kulturföremål till tredje land ochett direktiv om återlämnande av kulturföremål som olovligenförts från ett medlemsland till ett annat. Förordningen trädde ikraft . Direktivet är föremålför behandling av EG-parlamentet.Som påpekas i motionerna kan avskaffandet av tullkontroll inomEG få konsekvenser framför allt för svenska allmogeföremål, dvs.över trä- och textilföremål, vilka enligt svensklag kräver utförseltillstånd oavsett värde. Dessa föremål är iEG-listan uppförda under rubriken . Denna kategori föremål skyddas bara vid värden över50 000 ecu såvida det inte gäller en samling.EG:s skyddsregler kommer att löpande ses över av en särskildkommitté med representanter för medlemsländerna. I och med attgränskontrollerna mot EG upphör vid ett svenskt medlemskapkommer att ta plats i denna kommitté och där kunna verkaför en anpassning av till de svenska behoven. Iavvaktan på en sådan lösning bör också särskilda övergångsreglerkunna bli aktuella. Enligt vad utskottet erfarit har regeringenvid förhandlingarna om svenskt medlemskap i redan gjort enmarkering av särskilda intressen på detta område.Därmed betraktar utskottet motionerna U519 (c) samt U522 (fp)som besvarade. beträffande avbrytande av medlemsförhandlingarna med EGatt avslår motion 1992/93:U509 yrkande 1 samt motion1992/93:U523 yrkande 1,men. (v)-- delvis2. beträffande säkerhetspolitikenatt avslår motion 1992/93:U408 yrkande 5,3. beträffande närhetsprincipenatt förklarar motion 1992/93:U510 besvarad med vadutskottet anfört,4. beträffande svenska språketatt förklarar motion 1992/93:U514 yrkande 12besvarat med vad utskottet anfört,5. beträffande offentlighetsprincipenatt förklarar motion 1992/93:U514 yrkande 15besvarat med vad utskottet anfört,6. beträffande allmänna handlingaratt förklarar motion 1992/93:U514 yrkande 16besvarat med vad utskottet anfört,7. beträffande undantag i övrigtatt förklarar motion 1992/93:U520 yrkande 2 samtmotion 1992/93:U523 yrkande 4 besvarade med vad utskottetanfört,men. (v)-- delvis8. beträffande folkomröstningatt förklarar motion 1992/93:U523 yrkande 2 besvaratmed vad utskottet anfört,9. beträffande konsekvensutredningaratt förklarar motionerna 1992/93:U509 yrkande 2 samt1992/93:U520 yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande könsfördelningatt förklarar motion 1992/93:U523 yrkande 3 besvaratmed vad utskottet anfört,11. beträffande frihandelatt förklarar motion 1992/93:U233 yrkande 21 (berörddel) samt motion 1992/93:U262 yrkandena 2, 7 och 8 besvarade medvad utskottet anfört,12. beträffande biståndatt förklarar motion 1992/93:U233 yrkande 21 (berörddel), motion 1992/93:U262 yrkande 1 samt motion 1992/93:U521yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört,13. beträffande den ekonomiska och monetära unionenatt förklarar motion 1992/93:U521 yrkande 6 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 1 (s)14. beträffande substitutionsprincipenatt förklarar motion 1992/93:U515 yrkandena 6 och 7besvarade med vad utskottet anfört,15. beträffande trafiksystematt förklarar motion 1992/93:U515 yrkande 9 besvaratmed vad utskottet anfört,16. beträffande pris på transportarbeteatt avslår motion 1992/93:U507,17. beträffande miljöpolitik i övrigtatt förklarar motion 1992/93:U515 yrkandena 1--5, 8,10 och 11 samt motion 1992/93:U521 yrkandena 1 och 2 besvarademed vad utskottet anfört,18. beträffande regional- och jordbrukspolitikatt förklarar motionerna 1992/93:Jo253 yrkande 7,1992/93:Jo254 yrkande 2, 1992/93:Jo255 yrkande 8,1992/93:Jo256 yrkande 5, 1992/93:A443 yrkande 8,1992/93:U504, 1992/93:U505 samt motion 1992/93:U521yrkandena 4 och 5 besvarade med vad utskottet anfört,19. beträffande fiskepolitikatt förklarar motion 1992/93:Jo410 yrkande 5besvarat med vad utskottet anfört,20. beträffande den sociala dimensionenatt förklarar motion 1992/93:U514 yrkandena 2 och 6besvarade med vad utskottet anfört,21. beträffande jämställdhetatt förklarar motion 1992/93:U514 yrkande 5 besvaratmed vad utskottet anfört,22. beträffande handikappfrågoratt förklarar motionerna 1992/93:So257, 1992/93:U501yrkandena 1--3 och 1992/93:U514 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört samt avslår motion 1992/93:So290 yrkande 8,men. (v)-- delvis23. beträffande alkoholpolitikatt förklarar motion 1992/93:So268 yrkande 2, motion1992/93:So318 yrkande 7, motion 1992/93:U502, motion1992/93:U503, motion 1992/93:U508 samt motion 1992/93:U514yrkandena 13 och 14 besvarade med vad utskottet anfört,24. beträffande narkotikapolitikatt förklarar motion 1992/93:U511 yrkande 1, motion1992/93:U513 yrkandena 1 och 2 samt motion 1992/93:U514yrkandena 7 och 8 besvarade med vad utskottet anfört,25. beträffande konjunktur- och arbetslöshetspolitikatt förklarar motion 1992/93:U506 yrkandena 1 och 2samt motion 1992/93:U514 yrkande 4 besvarade med vad utskottetanfört,26. beträffande den nordiska arbetsrättsmodellenatt förklarar motion 1992/93:U517 besvarad med vadutskottet anfört,res. 2 (s)27. beträffande konsumentpolitikatt förklarar motion 1992/93:U514 yrkandena 9 och 10samt motion 1992/93:L705 yrkande 1 besvarade med vad utskottetanfört,28. beträffande miljömärkningsföreskrifteratt förklarar motion 1992/93:L716 yrkande 2 besvaratmed vad utskottet anfört,29. beträffande flyktingpolitikatt förklarar motion 1992/93:So235 yrkande 4, motion1992/93:U262 yrkandena 9 och 10, motion 1992/93:U514 yrkande 11samt motion 1992/93:Sf633 yrkande 4 besvarade med vad utskottetanfört,30. beträffande utbildningsprogramatt förklarar motion 1992/93:U514 yrkande 1 besvaratmed vad utskottet anfört,31. beträffande kulturföremålatt förklarar motion 1992/93:U519 samt motion1992/93:U522 besvarade med vad utskottet anfört.Stockholm den 27 maj 1993På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), AlfWennerfors (m), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (), (), (nyd), ViolaFurubjelke (s), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Den ekonomiska och monetära unionen (motivering till mom.13), , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 22inleds med "Utskottet delar" och slutar med "social skyddsnivå"bort ha följande lydelse:Utskottet delar de uppfattningar som kommer till uttryck icitatet. utgår utskottet från att , som medlemav EG, kommer att verka för lika ambitiösa gemensamma mål vadavser en aktiv arbetsmarknads- och sysselsättningspolitik samtden sociala välfärden som när det gäller EMU-samarbetetsgemensamma monetära och finansiella målsättningar. Detta tordevara en förutsättning för att mål om högsysselsättning och hög social skyddsnivå skall kunna uppfyllas.2. Den nordiska arbetsrättsmodellen (mom. 26), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "I motion U517 (s)" och på s. 43 slutar med "sombesvarad" bort ha följande lydelse:I ljuset av att det, utskottet veterligt, inte förekommitnågra initiativ i frågan från den sedanförhandlingsstarten, anser utskottet att motion U517 är en bragrund för ett sådant initiativ. Utskottet betraktar det somnödvändigt att regeringen följer upp denna del avförhandlingsöppningen och för EG-delegation redovisarvilka initiativ som tagits för att säkra den nordiskaarbetsmarknads- och arbetsrättsmodellen vid ett svensktEG-medlemskap.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall tillmotion U517 (s) som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande den nordiska arbetsrättsmodellenatt med bifall till motion 1992/93:U517 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeFolkomröstning (mom. 8), , , , , och (alla s) anför:Socialdemokratiska riksdagsgruppen har den 3 april 1992tillskrivit regeringen och krävt att invandrare skall gesrösträtt i folkomröstningen om ett svenskt EG-medlemskap. Densocialdemokratiska riksdagsgruppens uppfattning framgår av dettabrev.Det faktum att rösträtt endast kan ges icke medborgare isamband med en rådgivande folkomröstning är ytterligare enanledning till att folkomröstningen icke bör ske i samband medallmänna val, utan vara formellt rådgivande.MeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Avbrytande av medlemsförhandlingarna med EG (mom. 1)Planerna på Europeiska unionen (EU), så som de uttrycks iMaastrichtavtalet, syftar inte till ett alleuropeisktsamarbete utan leder till eurocentrism. Det bästa bidragetSverige kan ge till kampen mot unionsplanerna och för ett öppetEuropa är ett bestämt nej till medlemskap i /EU.Jag anser därför att med bifall till motion U523 (v)yrkande 1 hos regeringen skall begära att ansökan om medlemskapi EG återkallas och att påbörjade förhandlingar om dettamedlemskap avbryts.Undantag i övrigt (mom. 7)Skulle inte bifalla yrkandet under moment 1 ovan,utan medlemskapsförhandlingarna fullföljs, måste EG-rättsligtbindande undantag och regler i de avseenden som anförts i motionU523 utverkas vad gällerdemokratin och det nationella självbestämmandetutrikes- och säkerhetspolitikenden ekonomiska politikende arbetandes rättighetermiljönregionalpolitiken och jordbrukspolitikenkonsumentpolitiken.Jag anser därför att , vid avslag på yrkande 1, medbifall till motion U523 (v) yrkande 4 som sin mening bör geregeringen till känna vad ovan anförts om EG-rättsligt bindandeundantag och regler i ett avtal om medlemskap i /EU.Handikappfrågor (mom. 22)Från handikapprörelsen har ställts önskemål om resurser föratt kunna upprätta ett handikapprörelsens EG-kontor i att man där på plats skall kunna följa utvecklingen.Jag anser därför att med bifall till motion So290(v) yrkande 8 hos regeringen skall begära ett nytt anslag på 3miljoner kronor enligt vad ovan anförts om behovet av ettEG-kontor för handikapprörelsen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under momenten 1, 7 och 22 bort ha följande lydelse:1. beträffande avbrytande av medlemsförhandlingarna med EGatt med bifall till motion 1992/93:U509 yrkande 1samt motion 1992/93:U523 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,7. beträffande undantag i övrigtatt -- vid avslag på moment 1 enligt dennameningsyttring -- med bifall till motion 1992/93:U520 yrkande 2samt motion 1992/93:U523 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,22. beträffande handikappfrågoratt med anledning av motionerna 1992/93:So257,1992/93:U501 yrkandena 1--3 och 1992/93:U514 yrkande 3 samt medbifall till motion 1992/93:So290 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts.Anförande av Europaminister vid öppnandet avSveriges förhandlingar om EG-medlemskap Den hälsar med tillfredsställelse dagensöppnande av medlemskapsförhandlingarna.För två år sedan förklarade riksdag med stormajoritet att medlemskap i gemenskaperna ligger ivårt lands nationella intresse. Detta återspeglade vår önskanatt bidra till förverkligandet av visionen om ett enat Europasom lever i fred, välstånd och social rättvisa, som visaröppenhet för sina grannländers behov och som är medvetet om sittinternationella ansvar. , ,ansökte vi om medlemskap. Målet för de förhandlingar som nuinleds är att uppnå svenskt medlemskap i unionen närfördraget har ratificerats av alla parter.Förbindelserna mellan och gemenskapen har utvecklatsavsevärt . De två viktigastemilstolparna är frihandelsavtalet och förra åretsavtal om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).EES-avtalet utgör ett kvalitativt nytt steg i vårt samarbete.Avtalet, som tillmäter stor vikt på vägen mot fulltmedlemskap, godkändes av med en överväldigandemajoritet. Alla ansträngningar måste göras för att detta avtalskall kunna träda i kraft så snart som möjligt.Vårt närmande till gemenskapen bygger på en rad grundläggandeövertygelser och traditioner som kommer att inspirera ochvägleda oss i förhandlingarna liksom i vårt agerande somframtida medlem. Först och främst har vi samma grundläggande värderingar somgemenskapen och dess medlemsstater. Vi är övertygade om attendast demokratiska samhällen som grundas på respekt för demänskliga rättigheterna och är inriktade på pluralism, öppenhetoch rättssäkerhet kan slå vakt om den personliga friheten ochfrämja sociala framsteg. Vi bekänner oss alla till marknadsekonomi och fri konkurrens.Sverige delar uppfattningen att en väl fungerande inre marknadmed 370 miljoner människor behöver gemensamma regler, inte minstför att uppnå hög produktsäkerhet och för att skyddakonsumenternas intressen. Freden är odelbar. Den grundläggande tanken bakom Europeiskagemenskapen är att stärka fred och säkerhet mellan alla Europasfolk. Vi anser att det är både möjligt och nödvändigt att efterdet slut bygga en varaktig europeisksäkerhetsordning genom integration och samarbete. Europeiskagemenskapen och medlemsländernas gemensamma agerande äravgörande för stabilitet, fred och utveckling i . En stark europeisk union måste vara generös mot omvärlden.Den största utmaningen i är att bistå de central-och östeuropeiska länderna i deras ansträngningar att säkrademokrati, social rättvisa och marknadsekonomi. På samma sättmåste beakta och ta fasta på utvecklingsländernas behov.Handel och bistånd, miljö och utveckling måste gå hand i hand ivår strävan att bekämpa fattigdomen. är berett att deltaaktivt i gemensamma europeiska ansträngningar för att lindranöden i de fattigaste länderna och för att främja derasutveckling. Vi önskar också gemensamt och i en generös andahantera flykting- och migrationsfrågorna. Det är en angelägen uppgift som brådskar att gemensamtbekämpa arbetslösheten och att stimulera ekonomisk återhämtning.Inga ansträngningar får sparas för att nå dessa mål. Det finnsinga nationella lösningar på europeiska problem. Den ekonomiska,industriella och finansiella integrationen har minskatbetydelsen av gränserna mellan de västeuropeiska länderna. Detkrävs allt mera av samordning och samarbete för att åstadkommastabil och icke-inflationsdrivande tillväxt samt fullsysselsättning. Det finns också en rad andra områden där vi är övertygade omatt framsteg bäst kan uppnås genom internationellt samarbete ochdå särskilt inom gemenskapens ram. Jag tänker i synnerhet pååtgärder mot miljöförstöringen. Gemensamma europeiskaansträngningar är nödvändiga för att säkerställa en hållbarutveckling mot en ren miljö för framtida generationer.Gränsöverskridande miljöproblem som t.ex. försurningen kan intelösas enbart genom nationella åtgärder. Som medlem kommerSverige att i enlighet med fördraget upprätthålla och utvecklahögt ställda normer för naturskydd och miljövård. Som framgår avkommissionens utlåtande om den svenska ansökan kan vi bidra tillatt gemenskapen utvecklas till en dynamisk internationell kraftpå miljöområdet.En europeisk union som bygger på gemensamma värderingar ochskiftande erfarenheter kan verksamt öka vår gemensamma förmågaatt hantera alla dessa frågor.Under denna process måste det råda enighet om målen, men storhänsyn måste också tas till varje medlemslands särart.Mot den bakgrunden välkomnar den ökade betoning somgemenskapen lägger vid öppenhet och insyn. Denna utvecklingligger i linje med den svenska förvaltningens traditionelltstora öppenhet. På detta område för vi med oss grundläggandeprinciper och viktiga erfarenheter som vi gärna delar med ossav. Offentlighetsprincipen och meddelarfriheten utgörfundamentala principer som är förankrade i den svenskagrundlagen och som garanterar medborgarna tillgång tillinformation om den offentliga förvaltningens verksamhet. Dessaprinciper är en omistlig del av vårt politiska och kulturellaarv. De främjar den demokratiska processen, rättssäkerheten ocheffektiviteten i den offentliga förvaltningen, vilket också ärviktiga mål för gemenskapen.Vi välkomnar också den nya tillämpningen av subsidiaritets-eller närhetsprincipen. Denna princip bidrar till respekten förmedlemsländernas nationella identitet och säkerställernationella och lokala myndigheters kompetens. Vi delaruppfattningen att gemenskapen endast bör agera när ett målbättre kan uppnås på gemenskapsnivå än av de enskildamedlemsstaterna.Geografiskt är ett vidsträckt land med en rik ochvarierande natur. Våra medborgare värnar inte bara om högamiljökrav utan också om den likaledes omistliga och urgamlaallemansrätten.Den ökade vikt gemenskapen fäster vid den sociala dimensionenär enligt vår uppfattning en nödvändig följd av den ekonomiskaintegrationen. Vi ser fram emot att aktivt bidra till denfortsatta utvecklingen på detta område, som innefattararbetsmiljön och dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Dettagäller också ansträngningarna att förbättra de handikappadessituation. Existerande EG-regler på det sociala områdetfastställer miniminivåer, som tillåter de enskildamedlemsländerna att tillämpa mer långtgående bestämmelser. Vivälkomnar unionsfördragets sociala protokoll inkl.arbetsmarknadsparternas förstärkta roll i utarbetandet ochgenomförandet av gemensamma åtgärder på arbetsmarknadsområdet.Vi utgår från att detta innebär att svenska kollektivavtalerkänns som tillräckligt medel att genomföra EG:s direktiv. Densvenska och nordiska arbetsmarknaden kännetecknas av en långtradition av att villkor i arbetslivet fastställs ikollektivavtal mellan de berörda organisationerna.Det är också vår bestämda strävan att bidra till den fortsattautvecklingen av gemenskapens politik för att främja jämställdhetmellan kvinnor och män, vilket är ett viktigt mål i Sverige.Herr ordförande! När jag nu övergår till själva grunden förvåra förhandlingar, låt mig då först understryka vad den svenskaregeringen redan framhållit tidigare: delartill fullo de politiska mål och principer, de s.k. finalitéspolitiques, som återfinns i fördraget om Europeiska unionen.Vi är redo att i våra förhandlingar utgå från gällanderättigheter och skyldigheter, som går under beteckningen "acquiscommunautaire". förmåga att göra detta kom tydligt tilluttryck under EES-förhandlingarna och har sedermera fått etterkännande i utlåtande om den svenska ansökan.Icke desto mindre finns det ett antal förhandlingsfrågor som vigemensamt måste lösa och som jag skall återkomma till.Vi vill medverka i arbetet på att bygga en ny europeisksäkerhetsordning på grundval av , ESK:s principer ochbeslut och andra internationella rättsprinciper. Därför önskarvi delta fullt ut i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom unionens ram.Vårt politiska åtagande att fullt ut och aktivt medverka i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har ett brettparlamentariskt stöd. har inga rättsliga hinder mot ettsådant deltagande.