bet · GH01AU5 · 1993-12-08 00:00:00 — 447) bör därför enligt utskottetsuppfattning i allt väsentligt ligga fast även inför det kommande budgetåret.De förändringar som föranleds av att vissa motionsyrkanden på några punktervinner bifall ändrar inte på något avgörande sätt den inriktning av politikensom genom tidigare riksdagsbeslut lagts fast.Med det sagda avvisar utskottet en ändrad inriktning av politiken i enlighetmed Socialdemokraternas och förslag. Av detta följer attutskottet avstyrker motionerna A16 och A17 i nu behandlade delar.Utskottet kommer i den följande framställningen att behandlaregeringsförslagen om ungdomspraktik, arbetslivsutveckling (ALU) och generelltanställningsstöd (GAS) jämte motioner väckta i anslutning härtill. Iberedningsunderlaget ingår även ett yttrande från socialförsäkringsutskottet omGAS liksom Lagrådets yttrande över lagförslagen i denna del. Vidare kommerutskottet att ta ställning till övriga motionsförslag som väckts med anledningav propositionen. Utskottet har i dessa delar inhämtat yttranden från resp.fackutskott.UngdomspraktikTidigare beslut om ungdomspraktikMed anledning av regeringens proposition 1991/92:124 fattade våren1992 beslut om en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd för ungdomar, ungdomspraktik(1991/92:AU11, rskr. Bakgrunden var den snabbt ökande arbetslöshetenbland de unga. Åtgärden var en försöksverksamhet --. Den innebar att ungdomar i åldern 18--skulle erbjudasarbetsmarknadsutbildning på heltid med praktik förlagd till arbetsplatser inomhela arbetsmarknaden. Den unge skulle få inskolning, handledning och praktiskyrkesutbildning på arbetsplatsen. Praktiktiden skulle vara ochutbildningsbidrag skulle utges till den unge. Platserna fick inte användas föratt ersätta annan arbetskraft.Medel anvisades för 39 000 ungdomspraktikplatser för /93.Åtgärden fick mycket snabbt genomslag. Efter förslag av regeringen iproposition 1992/93:50 anvisade (AU2y, FiU1, rskr. 124) medel förytterligare 36 000 platser, totalt således för /93 75 000platser. Genom sistnämnda beslut ändrades även delar av regelsystemet. Bl.a.blev det möjligt att förlänga praktiktiden med ytterligare efter enlämplighetsprövning av arbetsförmedlingen.I anslutning till proposition 1992/93:150 beslutade (AU8y, FiU:30,rskr. 447) att förlänga försöksverksamheten t.o.m. den 30 juni 1994.Samtidigt beslutade att öka antalet platser till 100 000 i genomsnittper månad. Dessutom skulle bl.a. nyutexaminerade högskoleutbildade ungdomar iåldern 25--med minst 120 poäng i examen kunna anvisas ungdomspraktikplatsi högst . 3 000 platser anvisades. Bakgrunden till det senarebeslutet var den försämrade arbetsmarknaden för denna grupp arbetssökande.Regeringens förslag om ungdomspraktikI den föreliggande propositionen redogörs för olika undersökningar som gjortsom erfarenheter och resultat av ungdomspraktiken (s. 15 f.). AMS redovisade ien rapport att i genomsnitt av dem som deltagit i sådanpraktik /93 fick arbete. Med arbete menas förutom reguljärt arbeteäven anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare ochSamhall.Den kritik som framförts mot ungdomspraktiken att den kan ha inneburitundanträngning av reguljärt arbete bemöts i propositionen på följande sätt.Det är oundvikligt att vissa problem uppstår när en åtgärd får en sådan storomfattning som ungdomspraktiken. Undanträngningseffekten skall jämföras medatt ca 120 000 ungdomar fick värdefull praktik i arbetslivet föregående år.Systemet med ungdomspraktik är en åtgärd i ett mycket svårtarbetsmarknadsläge. Det är viktigt att anpassa systemet till det faktiskakonjunkturläget. Även om det finns tecken på en positiv utveckling av ekonominkommer det svåra arbetsmarknadsläget att bestå för ungdomar. Systemet medungdomspraktik bör därför förlängas t.o.m. den 30 juni 1995.Regeringens bedömning är att det nu är tid att modifiera systemet på så sättatt det i ännu högre grad leder till reguljär anställning efter praktiktidensslut. Det föreslås att praktikanordnaren åtar sig att betala ett bidrag tillstaten för ungdomspraktikanten. Förslaget motiveras av bl.a. statsfinansiellaskäl. av ungdomspraktiken får praktikanordnarenbetala ett finansieringsbidrag på för varje praktikantsom tas emot. Efter kan praktiken förlängas hos sammaanordnare under förutsättning att denne kommer överens med arbetsförmedlingenatt anställa den unge efter praktikperiodens slut. höjs finansieringsbidraget till . Omanordnaren inte vill förlänga praktikperioden ytterligare skall denunge anvisas ny praktikplats hos en annan anordnare. Finansieringsbidragen föreslås bli avdragsgilla ipraktikanordnarens rörelse.I denna del föreslår regeringen att för den som påbörjat sin ungdomspraktiksenast skall de äldre bestämmelserna gälla.Möjligheterna till praktik föreslås utökade för den somanvisats en plats före . Skälet härtill är det rådandearbetsmarknadsläget och svårigheterna för ungdomar att få sysselsättning underdenna tid. Att då stanna kvar på en ungdomspraktikplats borde öka den ungesmöjligheter att få ett reguljärt arbete . Ungdomspraktik --får dock inte avse traditionellaferiearbetsområden.Regeringen föreslår särskilda bestämmelser för funktionshindrade ungdomarm.m. Praktikplatser skall kunna anvisas till dessa utan att praktikanordnarenåtar sig att betala finansieringsbidrag.Som ovan nämnts kan nyexaminerade högskoleutbildade i åldern 25--29 årfr.o.m. innevarande budgetår få ungdomspraktik . Riksdagenhar tidigare beslutat begränsa verksamheten till 3 000 platser. Regeringenanser det vara olämpligt att så snart efter starten införa ettfinansieringsbidrag för dessa praktikanter. Däremot föreslår regeringen att denbemyndigas att vid eventuellt behov utvidga antalet platser förakademikerpraktik inom ramen för oförändrade resurser.Ungdomspraktikens omfattning planeras för innevarande budgetår till att igenomsnitt 100 000 ungdomar skall delta i ungdomspraktik. Praktikanordnarna beräknas att underperioden januari--erlägga bidrag på sammanlagt 300 miljoner kronortill staten. Helårseffekten på det föreslagna finansieringsbidraget beräknasvid oförändrad volym till netto efter skatt. Utfallet ärberoende av omfattningen av 3 000-kronorsplatserna. Kostnaderna förungdomspraktik under ferietid som infaller under nuvarande budgetår (dvs. junimånad 1994) ryms inom anslaget.Motioner om ungdomspraktikBeträffande regeringens förslag om ungdomspraktik är Socialdemokraternasom ovan nämnts kritiska till att åtgärden kommit att bli dominerande iförhållande till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Socialdemokraterna ärdock positiva till att fortsätta en provperiod efter , men anseratt längden för en praktikplats då skall skäras ned till fyra månader.Som skäl för detta förslag anförs att det nu är dags att börja omvandlaungdomspraktikplatserna till riktiga jobb, något som regeringen också insett.Socialdemokraterna menar emellertid att regeringen går för långsamt fram.Som en bra modell att använda när praktikplatserna skall omvandlas tillanställningar pekar motionärerna på det avtal som träffats mellan och Verkstadsindustrier. Avtalet hartill syfte att erbjuda ungdomar en ettårig styrd kompetensutveckling iverkstadsföretag. Ungdomarna är ungdomspraktikanter ,därefter får de anställning i företaget . Om möjligt övergåranställningen därefter till fast anställning. Företagen förutsätts fårekryteringsstöd. Socialdemokraterna menar att det är viktigt att stödja ensådan utveckling.I detta sammanhang föreslår Socialdemokraterna att ett generöstrekryteringsstöd om av lönekostnaden skall utgå för 20 000ungdomar. Stödet bör utgå om man anställer en ungdom som man har haft sompraktikant. Därmed skall ingen ungdom behöva vara praktikant hos enarbetsgivare än sex månader.Ny demokrati anser i sin partimotion A18 att ungdomspraktiken är ett stegi rätt riktning för att lotsa ungdomar till riktiga jobb. Det är viktigt attungdomar får direkt utbildning i företagen.Motionärerna föreslår införandet av ett lärlingssystem och vill ha etttillkännagivande härom.Det föreliggande förslaget om ungdomspraktik avvisas dock. Motionärernariktar kritik mot det föreslagna delfinansieringssystemet, som de finnerkrångligt och byråkratiskt samt dessutom innebär kontrollproblem. En annaninvändning är att det inte finns någon riktig redovisning om hurundanträngningseffekterna ser ut. Motionärerna vill ha en ordentlig redovisningav dessa effekter.Motionärerna avstyrker även förslaget om möjligheterna att utvidgaakademikerpraktiken.Som alternativ till regeringsförslagen om ungdomspraktik villmotionärerna ha en sammanhängande ungdomspraktik till enkostnad för anordnaren på . Undantag skall göras för perioden15 juni--. Om praktikanordnaren använder sig av ungdomspraktikantenunder skall marknadsmässig lön utgå.Den som fått en praktikplats före fyllda skall få fortsätta praktiktidenut.Motionärerna påtalar att utländska medborgare med bristfälliga kunskaper isvenska inte skall prioriteras utan anser att kunskaper i svenska språket måstekunna krävas för inträde på arbetsmarknaden.Även avvisar i motion A17 regeringens förslag tillnyordning av ungdomspraktiken. Som framgått av den föregående framställningenanser att åtgärden har blivit en förstahandsåtgärd. Motionärernapekar på riskerna med systemet: bl.a. undanträngning av ordinariearbetstillfällen, sammanblandning av arbete och praktik. Det är därför dags attnu påbörja nedtrappningen av denna åtgärd.Regeringens förslag innebär en förstärkning av åtgärdens negativa drag.Praktikperioden skall inte förlängas utan förkortas. Den bör åtföljas avanställning, gärna förstärkt med ett förhöjt rekryteringsstöd . Det föreslagna finansieringssystemet inrymmer rättsliga ochadministrativa risker.Vänsterpartiet säger också nej till en förlängning av akademikerpraktiken ochkräver i stället att nuvarande tremånadersperiod skall åtföljas av anställning.I motion A20 av m.fl. (s) vill motionärerna ha långsiktigaåtgärder mot arbetslösheten, i första hand för de unga. Motionärerna pekar påde sociala problem som blir resultat av den nuvarandesysselsättningssituationen för i synnerhet ungdomar. Alla unga måste ges engaranti om arbete och utbildning för att förhindra långtidsarbetslöshet ochutslagning, framhåller motionärerna.Utskottets överväganden om ungdomspraktikRiksdagen har som redovisats i den föregående framställningen i tidigarebeslut ställt sig bakom användningen av den arbetsmarknadspolitiska åtgärdenungdomspraktik. Försöksverksamheten skall pågå t.o.m. den 30 juni 1994.Nu föreslås att systemet med ungdomspraktik förlängs t.o.m. den 30 juni 1995.Vidare föreslås på sätt som ovan redovisats att praktikanordnaren betalar ettavdragsgillt finansieringbidrag för varje praktikant som tas emot. För den sompåbörjat en praktikperiod skall de tidigarebestämmelserna gälla.Regeringen vill dessutom ha bemyndigande att ändra nivån påfiansieringsbidragen liksom att begränsa de åldersgrupper som är aktuella iförevarande hänseende. Skälet härtill är att arbetsmarknaden för ungdomar såsnart som möjligt skall kunna återgå till det normala. Regeringen hemställerockså om bemyndigande att utvidga akademikerpraktiken inom ramen för givnaresurser.Möjligheterna till praktik föreslås utökade under vissaförutsättningar.De invändningar som i motionerna riktas mot regeringsförslagen i denna delkan utskottet ha viss förståelse för. När ungdomspraktik infördes somarbetsmarknadspolitisk åtgärd diskuterades ingående eventuellanegativa konsekvenser i samband med användningen av denna åtgärd. Den ansågsemellertid som ett vettigt sätt för de unga att utnyttja den tid då de stårutanför reguljärt arbete. Dessutom bidrog åtgärden till att förhindra ensocialt oacceptabel utslagning av stora grupper ungdomar.Av de redovisningar som lämnats om ungdomspraktiken framgår att åtgärden ihuvudsak varit positiv för såväl ungdomarna som praktikanordnarna. Alternativetför ungdomarna hade med all sannolikhet varit sysslolöshet med permanentkontantbidrag.Regeringen beslutade att bemyndiga chefen förArbetsmarknadsdepartementet att tillkalla en parlamentariska kommitté som skallse över arbetsmarknadspolitikens roll, omfattning, inriktning och avgränsningsom regeringen beslutat om.Utskottet förutsätter att en noggrann utvärdering av ungdomspraktikengörs inom ramen för denna utredning. skallkommittén enligt direktiven (dir. 1993:132) lämna ett delbetänkande sominnehåller en utvärdering av hela den nuvarande arbetsmarknadspolitiken.Med det anförda får motion A18 anses tillgodosedd i denna del.Utskottet har tidigare uttalat, senast i sitt yttrande (1992/93:AU8y) tillfinansutskottet i samband med kompletteringspropositionen, att ungdomspraktikenär en exceptionell åtgärd i en lågkonjunktur med ett mycket svårtarbetsmarknadsläge särskilt för ungdomar. Enligt utskottets uppfattningföreligger alltjämt ett sådant allvarligt arbetsmarknadsläge att det ärmotiverat att fortsätta en extraordinär åtgärd för ungdomarna. Utskottet villemellertid ånyo understryka att åtgärden är en sistahandslösning efter det attalla andra möjligheter prövats.Utskottet anser att man måste börja överväga en återgång till en reguljärarbetsmarknad för ungdomar. Som utskottet ser det innebär de förslag regeringenlägger fram steg i denna riktning. En ännu tidigare övergång till ett systemmed exempelvis rekryteringsstöd som föreslås i motionerna A16 (s) och A17 (v)ser utskottet som alltför optimistiskt mot bakgrund av de prognoser somredovisats i den föregående framställningen om en långsam uppgång avsysselsättningen. Ungdomspraktik , som föreslås i motion A18(nyd), är å andra sidan en alltför , men synes rent principielltligga i linje med regeringens förslag. Det modifierade åtgärdssystem som nuföreslås avlösa det nuvarande bör på lång sikt ge goda förutsättningar tillinträde på arbetsmarknaden för de unga.Det är enligt utskottets uppfattning rimligt att praktikanordnaren får bidramed en delfinansiering av verksamheten. De farhågor som kommer till uttryck imotionerna A16 och A17 för rättsliga och administrativa problem om förslagetgenomförs förefaller överdrivna. Självfallet är det viktigt att vaksamt följaverksamheten så att oönskade effekter inte uppstår. Denna uppgift bör liggainom ramen för den referensgrupp bestående av parterna på arbetsmarknaden ochAMS, som på utskottets initiativ tillsattes när ungdomspraktiken infördes.Utskottet biträder föslaget om ett finansieringsbidrag på den förstaperioden. Ett belopp om bedömer utskottet som rimligt under denandra perioden.Regeringen bör få ett bemyndigande att begränsa de åldersgrupper som äraktuella för ungdomspraktik. Genom ett sådant bemyndigande ges bl.a. vid behoven möjlighet till en tidigare avtrappning av denna åtgärd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att vid behov utvidgaakademikerpraktiken.Det är även viktigt att vid behov snabbt kunna ändra nivåerna påfinansieringsbidraget liksom att även utsträcka möjligheten att användabidraget vid akademikerpraktiken. Regeringen bör ges ett sådant bemyndigande.Förslaget i motion A18 (nyd) om undantag från praktiktiden under ferietidligger såvitt utskottet har förstått det nära regeringens uppfattning och bördärmed inte föranleda någon särskild åtgärd.Mot bakgrund av vad sålunda anförts föreslår utskottet att antardet framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1992:322) omungdomspraktikanter.Vidare bör regeringen ges bemyndigande att begränsa deåldersgrupper som är aktuella för ungdomspraktik och att ändranivåerna på och användningsområdet för finansieringsbidraget.Motion A18 får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedd.Motionerna A16 och A17 avstyrks därmed i aktuella delar.Beträffande frågan om vid vilken ålder anvisning till en ungdomspraktikplatsskall upphöra vill utskottet anföra följande. Enligt vad utskottet inhämtatsker anvisning till praktikplats till en ungdom som närmar sig inormalfallet fram till den dag den unge fyller . Skulle det ändå hända attpraktikplats anvisas upphör anvisningen när den unge fyller 25år.Som utskottet ser det finns det inte skäl att ändra denna ordning. För enungdom som fyllt står andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder till buds,exempelvis arbete med rekryteringsstöd, arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbete. Med det anförda avstyrks motion A18 i berörd del.Beträffande resonemanget i motion A18 om prioriterade grupper harstatsmakterna i skilda beslut under en följd av år tagit ställning för attlångtidsarbetslösa, ungdomar och invandrare skall prioriteras vid användningenav den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Kunskaper i svenska språket ärnaturligtvis en förutsättning för att kunna göra sig gällande på den svenskaarbetsmarknaden. För att underlätta detta inträde står olika möjligheter tillbuds. En bra ordning därvidlag är när en invandrare kan växla mellan arbete ochundervisning som exempelvis kan komma i fråga vid anställning medrekryteringsstöd. Med det anförda avstyrks motion A18 i denna del.Om situationen på arbetsmarknaden skulle förbättras snabbare vill utskottetpeka på den möjlighet som står till buds med gällande bestämmelserom rekryteringsstöd. Enligt dessa bestämmelser kan sådant stöd lämnas tillarbetsgivare för att underlätta anställning i de fall arbetsförmedlingen intekan finna annan väg att lösa den arbetslöses sysselsättningssituation.Rekryteringsstöd uppgår till högst av lönekostnaden , dock högst14 och kan utgå . Utskottet som under hand inhämtatatt den genomsnittliga bidragsprocenten ligger på anser att man för attunderlätta anställning av ungdomar i större utsträckning bör använda sig av denhögre bidragsprocenten.Däremot är utskottet inte berett att biträda förslaget i motion A16 (s) omett förhöjt rekryteringsstöd för ungdomar. Detta förslag bör därför avslås.Utskottet tar i detta sammanhang upp Ny demokratis förslag om ettlärlingssystem. har tidigare behandlat ett likartat förslag från Nydemokrati (1992/93:FiU1, rskr. Vid sin behandling av detta förslagrefererade finansutskottet till såväl utbildnings- somarbetsmarknadsutskottens yttranden över förslaget, som väcktes i anslutningtill kompletteringspropositionen. Dessa utskott avstyrkte Ny demokratis förslagmot bakgrund av det beslut som tillkom under /92 och som innebaratt ett nytt system för utbildning av lärlingar infördes. Finansutskottetavstyrkte därmed förslaget.Arbetsmarknadsutskottet anförde i sitt yttrande 1992/93:AU2y följande:När det gäller förslaget om ett lärlingssystem vill utskottet hänvisa tillriksdagens beslut om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. (prop.1991/92:157, UbU26, rskr. 311) som innebär bl.a. att en ny utbildning förlärlingar införs i gymnasieskolan inom ramen för individuella program. Den nyalärlingsutbildningen skall vara en kombination av sådan utbildning som sker iett företags regi, inom ramen för ett anställningsförhållande, och studier avvissa ämnen i gymnasieskolan. Lärlingarnas anställningsförhållanden under dentid de är i företagen är en fråga för parterna på arbetsmarknaden att kommaöverens om.Utbildningsutskottet har i ett enigt betänkande (1993/94:UbU2) den 2 decemberi år om ett likartat yrkande anfört:Utskottet konstaterar att den nuvarande skollagen just innebär möjlighet attordna individuella program i gymnasieskolan för elever som vill kombinerayrkesutbildning i ett anställningsförhållande med studier av vissa ämnen iskolan. Denna form av lärlingsutbildning infördes efter förslagi proposition 1991/92:157 (bet. UbU26, rskr. Det tyska lärlingssystemetinnebär enligt motionärerna att staten reglerar även den yrkesutbildning iföretagsregi som ingår i lärlingsutbildningen. Så är inte fallet med detsvenska systemet. Utskottet har inte funnit anledning att förändra dennuvarande svenska lärlingsutbildningen i det avseendet och föreslår attriksdagen avslår motionerna 1992/93:Fi211 yrkande 15 och 1992/93:Ub499.Arbetsmarknadsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning i dennafråga, varför förslaget i motion A18 avstyrks.Arbetslivsutveckling (ALU)beslut om ALUEfter förslag i proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin beslöt (AU2y, FiU1, rskr. 134) om enny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, arbetslivsutveckling (ALU). Bakgrunden tillbeslutet var arbetsmarknadsläget med en snabb ökning av antaletlångtidsarbetslösa. Tanken med ALU var att möjliggöra en aktivare användning avmedlen till arbetslöshetsförsäkringen. Systemet skulle vara enförsöksverksamhet och pågå från och med den 1 januari 1993.Med denna åtgärd skulle arbetslösa med rätt till a-kassa erbjudas möjligheteratt delta i olika aktiviteter. Den skulle komma i fråga när den arbetslöse intekunde få arbete, utbildningsplats eller annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd.ALU fick inte störa den ordinarie verksamheten, betonades det. Den fick inteheller äventyra konkurrensförhållandena. Åtgärden fick inte ersätta ordinariearbeten och inte heller fylla ett produktionsbehov hos arbetsgivare.Genom beslut (prop. 1992/93:105, AU7, rskr. 186) i mars 1993utvidgades systemet med ALU . Ändringen innebaratt personer med kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) skulle kunna delta i dennaverksamhet.I regelverket infördes ytterligare en ändring genom beslut (prop.1992/93:150, AU8y, FiU30, rskr. Ändringen innebar att den somvägrar delta i ALU kan avstängas från ersättning.Regeringens förslag om ALUAv de problem som samhället nu ställs inför är långtidsarbetslösheten ett avde allvarligaste heter det i propositionen. Nästan var tredje arbetslös är långtidsarbetslös. AMS prognoser tyder på att långtidsarbetslösheten ocksåframöver kommer att vara mycket hög. Långtidsarbetslösheten skall därförprioriteras i verksamhet.I detta läge är det viktigt att erbjuda olika åtgärder till ett stort antalmänniskor samt att begränsa kostnaderna. ALU är en kostnadseffektiv åtgärd.Alternativa arbetsmarknadspolitiska åtgärder är betydligt dyrare, framhålls deti propositionen. Regeringen menar att en stor omfattning på ALU kan begränsabehovet av främst beredskapsarbeten.Bland de arbetslösa finns många med kvalificerad utbildning och långyrkeserfarenhet. Målet måste vara att behålla och utveckla denna kompetens samtatt de arbetslösa behåller kontakten med arbetsmarknaden.ALU är en åtgärd som tillkommit för att förstärka arbetslinjen, framhålls deti propositionen. Genom ALU får de arbetslösa möjlighet att utföra sysslor somannars inte skulle ha utförts. I propositionen upprepas den grundläggandeförutsättningen att ALU-insatser inte får ersätta arbeten på den reguljäraarbetsmarknaden eller snedvrida konkurrensen.Tidigare har beslutats att ALU skall sträcka sig fram till den 31 december1994. Regeringen föreslår att perioden förlängs t.o.m. den 30 juni 1995.I propositionen lämnas en rad exempel på områden inom samhället där det finnsett avsevärt antal uppgifter som kan utföras med hjälp av ALU (s. 22 f.).För innevarande budgetår har medlen för kringkostnader tillALU-verksamheten beräknats till högst . Med hänsyn tillden omfattning som ALU-verksamheten nu beräknas få är detta belopp för lågt.Regeringen föreslår därför att beloppet bestäms till högst 450 miljoner kronorunder innevarande budgetår inom ramen för disponibla medel under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder.I vissa fall skall det vara möjligt att ge ALU-anvisade särskilt bidrag iform av reseersättning. Främst gäller det ALU-anvisade i glesbygd som intekunnat få anvisning på hemorten och har särskilt höga resekostnader. Högst15 av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderfår användas till detta ändamål.Regeringen föreslår att en ALU-delegation inrättas. Tillsammans med AMSskall den ha till uppgift att väsentligt utöka omfattningen av ALU för att delsstarkt begränsa långtidsarbetslösheten, dels tillgodose angelägnasamhällsuppgifter och utvecklingsbehov där insatser kan göras. Delegationenskall även tillsammans med AMS dra upp gränser för ALU-verksamheten så att deninte tränger in på den reguljära arbetsmarknaden.