bet · GG01LU32 · 1993-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag(proposition 1992/93:100) till anslag och övergripandemålsättning beträffande (bilaga 13) samtanslag till , , stödtill konsumentorganisationer och bidrag till miljömärkning avprodukter (bilaga 14).Vidare behandlas 15 motioner som tar upp olikakonsumentpolitiska frågor, varav 13 väckts /93 och 2 under den allmänna motionstiden1991/92. Motionsspörsmålen gäller reformering avkonsumentpolitiken, användningen av stödet tillkonsumentorganisationer, miljö- och miljöfarlighetsmärkning,allergimärkning av kläder, djurtestad kosmetika, åtgärder motviss reklam och artikelprismärkningen enligtprisinformationslagen.I ärendet har inkommit ett utdrag ur protokoll fört vidKonsumentverkets styrelsemöte , varistyrelsen gör ett uttalande om betydelsen av verkets deltagandei standardiseringsarbetet.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen i förevarandedelar. Vidare förordar utskottet två tillkännagivanden, ett medbifall till två motionsyrkanden (s resp. v) om en utvärdering avden frivilliga miljömärkningen, och ett med bifall till tvåmotionsyrkanden (s resp. c) om obligatoriskmiljöfarlighetsmärkning. Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats två reservationer och ett särskiltyttrande (m, fp, c, kds).TOLFTE HUVUDTITELN I proposition 1992/93:100 bilaga 13 ()föreslår regeringen under punkt D 1 (s. 52)1. att godkänner att den övergripande målsättningenför verksamheten inom ansvarsområde skallvara i enlighet med vad som i propositionen förordats,2. att till för /94anvisar ett ramanslag på 6080000 kr.TRETTONDE HUVUDTITELNPropositionenI propositionen bilaga 14 () föreslårregeringen vidaredels under punkt D 1 (s. 91) att tillKonsumentverket för /94 anvisar ett ramanslag på75100000 kr,dels under punkt D 2 (s. 92) att till för /94 anvisar ett ramanslagpå ,dels under punkt D 3 (s. 93) att till Stöd tillkonsumentorganisationer för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,dels under punkt D 4 (s. 94) att , i avvaktan påsärskild proposition om inriktningen av den framtidaforskningspolitiken, till Konsumentforskning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på ,dels under punkt D 5 (s. 96) att till Bidragtill miljömärkning av produkter för /94 anvisarett anslag på . Motioner väckta under den allmänna motionstiden /921991/92:L715 av och () variyrkas att beslutar upphäva 11 § prisinformationslagen.1991/92:L719 av och () variyrkas att beslutar om en sådan ändring iprisinformationslagen att de särskilda föreskrifterna i 11 §prisinformationslagen, om hur priset skall anges när dagligvarormarknadsförs genom självbetjäning, slopas, och att despecifika lagändringar genomförs som angavs i proposition1991/92:55 s. 6.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /931992/93:L701 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en förstärkning avden konsumentpolitiska verksamheten och konsumentforskningen.1992/93:L703 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om oönskad faxreklam.1992/93:L704 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om märkning av textilier m.m. förundvikande av allergier.1992/93:L706 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny konsumentpolitik.1992/93:L707 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning om märkningav kosmetika med uppgift om huruvida den testats på djur ellerej kan genomföras,2. att hos regeringen begär förslag om hur en aktivkonsumentinformation kan genomföras i enlighet med vad imotionen anförts.1992/93:L710 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att i kompletteringspropositionenlösa de akuta konsumentfrågor som uppkommer genom EES-avtalet.1992/93:L711 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förändrad konsumentpolitik syftandetill att främja det enskilda engagemanget i konsumentpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de frivilliga konsumentorganisationernasbehov av stöd.1992/93:L712 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till den konsumentpolitiskautredningen.1992/93:L715 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till ekonomisk rådgivning ifolkbildningsregi m.m.1992/93:L716 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en obligatorisk märkning av miljöfarligaämnen.1992/93:So289 av m.fl. (v) vari yrkas4. att begär att regeringen utreder frågan omlagstiftning mot könsdiskriminerande reklam och reklam somdirekt eller indirekt uppmuntrar till hälsofarligt beteendeenligt vad i motionen anförts,5. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att se över reklamens effekter på barn och ungdomaroch lämna förslag på eventuellt motverkande åtgärder enligt vadi motionen anförts.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det nuvarande miljömärkningssystemet.1992/93:Jo707 av m.fl. (v) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag om att förbättraoch påskynda arbetet med miljömärkning. 1 InledningI betänkandet behandlar utskottet under skilda rubriker delsregeringens förslag till anslag m.m. på konsumentområdet, delsett flertal motionsyrkanden om olika konsumentpolitiska frågor.När det gäller anslaget till konsumentforskning kan utskottetkonstatera att det i budgetpropositionen (bilaga 14 punkt D 4)endast upptagits med ett beräknat belopp. Förslag tillmedelsberäkning under ifrågavarande anslag framläggs i dennyligen avlämnade propositionen 1992/93:170 om forskning förkunskap och framsteg. Utskottet kommer därför att behandlaförevarande anslag i ett särskilt betänkande (1992/93:LU48) medanledning av forskningpropositionen i denna del.2 Anslaget till m.m.Enligt 1§ lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m.handlägger () ärenden enligt konkurrenslagen(1982:729), marknadsföringslagen (1975:1418), lagen (1971:112)om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) omavtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen(1988:1604) och lagen (1992:138) om avtal mellan , Norgeoch EEG om civil luftfart.I budgetpropositionen föreslås att skall godkännaatt de övergripande målen för MD:s verksamhet skall vara att påett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål ochärenden som den har att handlägga samt att ledarättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inomdet marknadsrättsliga området. Vidare föreslås att riksdagentill MD för /94 skall anvisa ett ramanslag på6080000 kr. I propositionen gör näringsministern bedömningenatt medel för MD:s verksamhet bör anvisas över ett treårigtramanslag. Planeringsramen för perioden /94--1995/96 harberäknats till 18240000 kr.Utskottet har inga erinringar mot att fastställer dei propositionen angivna övergripande målen för MD:s verksamhet.Förslaget till medelsberäkning för MD det kommande budgetåretföranleder inte heller några erinringar från utskottets sida.Utskottet tillstyrker därför bifall till regeringens förslag idessa delar.3 Anslaget till och () är den centrala förvaltningsmyndighetenför konsumentfrågor med uppgift att stödja hushållen i derassträvan att effektivt utnyttja sina resurser samt att stärkakonsumenternas ställning på marknaden. I anslutning till dettafullgörs de uppgifter som ankommer på ()enligt lagen (1971:112) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1975:1418) ochproduktsäkerhetslagen (1988:1604). KOV fullgör vidare uppgifterenligt lagen (1971:1081) om bestämning av volym och vikt,konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen(1991:601) och konsumentkreditlagen (1992:830) samtförordningen (1990:643) om glesbygdsstöd.Allmänna reklamationsnämnden () har till uppgift att prövatvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor,tjänster och andra nyttigheter som tillhandahålls huvudsakligenför enskilt bruk (konsumenttvister) samt ge rekommendationer omhur tvisterna bör lösas. Nämnden skall dessutom på begäran avdomstol yttra sig i konsumenttvister. Vidare skall nämndenstödja kommunernas medling i sådana tvister genom bl.a.utbildning och rådgivning till konsumentvägledare på lokal nivå.ARN skall också informera konsumenter och näringsidkare omnämndens praxis.I maj 1992 beslutade regeringen om en konsumentpolitisköversyn. En kommitté (C 1992:04) tillkallades med uppgift att seöver den statliga konsumentverksamheten och bedöma arten,omfattningen och inriktningen på det statliga engagemanget (dir.1992:63). Den organisatoriska strukturen på området skall ocksåses över, och såväl KOV och KO som omfattas avöversynsarbetet. Mot den bakgrunden föreslås ibudgetpropositionen i stort sett oförändrade ettåriga ramanslagför /94, till KOV på och till ARNpå 13400000 kr.Förslagen till medelsberäkning för KOV och föranleder ingaerinringar från utskottets sida. Regeringens förslag tillstyrkssåledes också i dessa delar.4 Reformering av konsumentpolitikenUtskottet övergår härefter till att behandla fyra motioner somtar upp frågor som gäller reformering av konsumentpolitiken iolika hänseenden. Vidare behandlas i detta avsnitt en motion medförslag till framtida finansiering av konsumentupplysning ochkonsumentforskning.I motion L710 vill m.fl. (s) ha till stånd etttillkännagivande från sida om att regeringen redan iden kommande kompletteringspropositionen skall redovisa förslagtill lösningar av vissa, enligt motionärerna, akutakonsumentproblem som uppkommer genom . De frågor sommotionärerna vill ha lösta gäller bl.a. ett EG-godkännande avSveriges konsumentråd, CE-märkningen av leksaker,marknadsbevakningen och s.k. gränsöverskridandekonsumenttvister. Enligt motionärernas mening bör dessa frågorrimligtvis vara lösta innan träder i kraft.Inga Berggren m.fl. (m) förespråkar i motion L706 en nykonsumentpolitik som skall leda till kunnigare konsumenter, flerfrivilliga konsumentorganisationer och ett större frivilligtansvarstagande från företagens sida.Liknande synpunkter förs fram i motion L711 av ochRose-Marie Frebran (båda kds). I motionen yrkas tillkännagivandeom en förändrad konsumentpolitik syftande till att främja detenskilda engagemanget (yrkande 1) och om behovet av stöd tillfrivilliga konsumentorganisationer (yrkande 2).I motion L712 anser m.fl. (s) att vi medden pågående internationaliseringen och privatiseringen av denoffentliga sektorn behöver mer statlig och kommunalkonsumentpolitik, kraftfullare konsumentorganisationer och enbättre mediabevakning samt inte minst mer medvetna konsumenter.Det är också nödvändigt, anser motionärerna, att analysera hurmarknadsföringslagen kan användas när det gäller skolor,sjukvård, hemtjänst och annat som tillhandahålls av dengemensamma sektorn. I motionen yrkas tillkännagivande om attregeringen skall besluta tilläggsdirektiv tillKonsumentpolitiska kommittén i enlighet med det anförda.I likhet med motionärerna i motion L710 anser utskottet attdet givetvis är viktigt att de konsumentfrågor som EES-avtaletger upphov till får en lösning möjligt. Vad särskiltgäller frågan om möjligheten för konsumentråd att deltai EG:s rådgivande konsumentkommitté utgår utskottet från attregeringen med kraft verkar härför. Beträffande de spörsmål somi övrigt tas upp i motionen kan utskottet konstatera att dessa iallt väsentligt ryms inom det uppdrag som regeringen gettKonsumentpolitiska kommittén. Som framgår av direktiven (dir.1992:63) är en av kommitténs huvuduppgifter att belysa dekonsekvenser som närmandet till EG för med sig för svensktvidkommande. Kommitténs uppgifter i dessa avseenden är inriktadepå frågor som gäller kraven på insatser i fråga om bl.a.marknadsbevakning och svenskt deltagande i internationelltarbete, och kommittén skall lämna förslag på hur dessa kravlämpligen bör tillgodoses. Det gäller då inte bara de merutpräglade myndighetsfunktionerna i fråga om bl.a.produktsäkerhet, utan också operativt inriktade uppgifter, såsomdeltagande i det gemensamma regelverkets utveckling i detviktiga standardiseringsarbetet. I direktiven pekas särskilt påbehovet av att undersöka hur marknadsövervakningen börorganiseras. En annan väsentlig uppgift för kommittén är attfinna metoder och former för hur man skall hanterakonsumentfrågor som sträcker sig över nationsgränserna.Enligt utskottets mening får det ankomma på kommittén attavgöra i vad mån vissa frågor kan behöva behandlas med förtur.Med hänsyn härtill anser utskottet att motion L710 inte börföranleda någon åtgärd.När det gäller de frågor som tas upp i motionerna L706 ochL711 kan utskottet konstatera att också dessa ingår i detuppdrag som regeringen gett till . Idirektiven framhålls att det vid övervägandena kring enavgränsning av det statliga engagemanget är naturligt attanalysera möjligheterna att i skilda former privatisera detkonsumentinriktade arbete som bedrivs avkonsumentmyndigheterna. Härvidlag är det, såsom framhålls idirektiven, angeläget att sträva efter att konsumenterna istörre utsträckning engagerar sig i konsumentfrågorna och taransvar för dessa både individuellt och i grupp. Kommittén skallockså belysa de ekonomiska och administrativa insatser som i ettinledningsskede kan behövas från statens sida för att underlättabildandet av frivilliga konsumentorganisationer i denna bakgrund finner utskottet att motionerna L706 och L711inte påkallar någon åtgärd.Inte heller kan utskottet finna att någon åtgärd ärerforderlig med anledning av vad som begärs i motion L712.Enligt direktiven skall belysa omdet konsumentpolitiska arbetet i större utsträckning än förnärvande bör innefatta kommunala och andra offentliga tjänsterpå de områden som inte är avreglerade. Det står kommittén frittatt även i andra hänseenden än dem som särskilt berörts idirektiven ta upp frågor som kan vara av betydelse för denstatliga verksamheten på det konsumentpolitiska området. Medanledning av vad som i motionen anförts om behovet av en analysav marknadsföringslagen vill utskottet erinra om att i den månt.ex. skolverksamhet och sjukvård marknadsförs av enskildanäringsidkare är lagen givetvis tillämplig.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motionernaL706, L710, L711 och L712.Kurt och (båda s) gör i motionL701 en jämförelse mellan näringslivets utgifter för reklam ochstatens utgifter inom olika områden. Med hänvisning tilljämförelsen konstaterar motionärerna att statens och kommunernasanslag till läromedel i är lägre än kostnaderna förolika reklamkataloger . I motionen anförs att det ter sigutmanande att, som näringslivet och däribland storamultinationella företag kan satsa miljarder för att övertalakonsumenterna att köpa deras produkter, en seriös och opartiskkonsumentupplysning och konsumentforskning sätts på undantag.Motionärerna anser det därför rimligt att reklamen till någondel får bidra till kostnaderna för konsumentupplysning ochkonsumentforskning. Frågan om hur en ökning av reklamskattenkunde utformas och hur medlen lämpligen kan användas förkonsumentupplysning borde, enligt motionärernas uppfattning,övervägas i lämpliga former. I motionen yrkas etttillkännagivande från sida i enlighet med vad somsålunda anförts om behovet av en förstärkning av denkonsumentpolitiska verksamheten och konsumentforskningen.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna omönskvärdheten av en förstärkt konsumentupplysning ochkonsumentforskning. I fråga om den av motionärerna förordadefinansieringen har dock utskottet samma uppfattning nu som år1986 och (bet. LU 1985/86:34 och 1990/91:LU21) dåliknande motionsyrkanden behandlats, nämligen att en höjning avreklamskatten inte bör komma i fråga för finansieringen avkonsumentupplysning och konsumentforskning. Motionsförslagetstår inte heller i överensstämmelse med pågående strävanden attfinansiera konsumentverksamheten på annat sätt än överstatsbudgeten. har också i återkommandesammanhang tagit avstånd från den typ av specialdestineradeskatter som föreslås i motionen.Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motion L701.5 Stöd till konsumentorganisationerGenom beslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, bet. JoU25, rskr. 327) infördes ett särskiltstöd till ideella konsumentorganisationer. För innevarandebudgetår har anvisats för ändamålet. Syftet medstödets införande var att stimulera och stärka konsumenternasinflytande på livsmedelskedjans olika led i frågor som rörlivsmedelspolitiken. Medlen, som disponeras av KOV, har använtsbl.a. som stöd till ideella organisationer som bedriver projektmed anknytning till livsmedels- och konsumentpolitiska frågor.I budgetpropositionen föreslås att till stöd tillkonsumentorganisationer för /94 skall anvisa ettreservationsanslag på . Av propositionen framgåratt anslagsmedlen skall kunna användas för stöd både till sådanaideella konsumentorganisationer som främst är engagerade på detlivsmedelspolitiska området och till organisationer medverksamhet på andra konsumentområden. Medlen skall också, enligtvad civilministern anför, kunna användas för att i ettinitialskede stödja och stimulera uppbyggande av nyaorganisationer. Som skäl för det utvidgade användningsområdetför medlen anför civilministern att konsumentorganisationernamåste få en större plats i konsumentpolitiken, vilket innebäratt fler människor engageras och att de som berörs får möjlighetatt påverka den. Detta bör gälla även andra områden änlivsmedelssektorn.Utskottet har inte någon erinran mot den medelsberäkning somgjorts i budgetpropositionen. Inte heller när det gäller medlensanvändning har utskottet några invändningar. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag också i denna del.I motion L715 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om möjligheter till ekonomiskt stöd förekonomisk rådgivning till konsumenter i folkbildningsregi.Med det utvidgade användningsområde som medlen underförevarande anslag kommer att få fr.o.m. nästa budgetår tordeenligt utskottets mening inte något formellt hinder föreliggamot att medlen används för att stödja konsumentverksamhet påsätt som begärs i motion L715. Någon åtgärd medanledning av motionen är således inte påkallad.6 Bidrag till miljömärkning av produkter m.m.Med anslaget Bidrag till miljömärkning av produkterfinansieras ett system för frivillig ochenhetlig positiv miljömärkning. Systemet har kommit till inordisk samverkan och bygger på enhetliga nordiska kriterier,vilka fastställs av ett särskilt samordningsorgan under (prop. 1989/90:25, bet. LU13, rskr. 81).Den frivilliga miljömärkningen i , inom ramen för dettasystem, organiseras och bedrivs i och leds avMiljömärkningsstyrelsen. Verksamheten med miljömärkningen avsågsi huvudsak bli finansierad genom avgifter och ersättningar frånde företag som vill miljömärka sina produkter. Underuppbyggnadsskedet förutsattes emellertid att medeltillhandahölls över statsbudgeten. Medlen skall återbetalas närsystemet ekonomiskt kan bära detta. När anslaget inrättadesberäknade regeringen det totala behovet av medelstillskott underde fem första åren till . Av åretsbudgetproposition framgår att sammanlagt 8600000 kranslagits till verksamheten t.o.m. /93 och attytterligare statsbidrag erfordras för verksamheten kommandebudgetår.I propositionen anför civilministern att en enhetlig officiellmiljömärkning är av så stort allmänintresse att verksamhetentills vidare bör få statligt stöd. Hon förklarar sig därförberedd att engångsvis anslå extra medel för /94så att insatserna för marknadsföring och kriteriearbetet kanutökas. Hon föreslår därför att SIS under det kommandebudgetåret skall få ett engångsbidrag på förmiljömärkning av produkter.Utskottet har ingen annan uppfattning och tillstyrker bifalltill förslaget.Arbetet med den frivilliga miljömärkningen tas upp i tvåmotioner. I motion Jo707 anser m.fl. (v) att detgår alltför trögt med arbetet med att miljömärka produkter. Imotionen yrkas att skall begära förslag frånregeringen om att förbättra och påskynda arbetet medmiljömärkningen (yrkande 6).Ingvar m.fl. (s) föreslår i motion Jo630 attregeringen skall göra en utvärdering av det arbete som hittillshar bedrivits med miljömärkningen och redovisa sina bedömningaroch förslag till (yrkande 19 delvis).Enligt utskottets mening är det anmärkningsvärt att regeringeni budgetpropositionen inte gjort någon närmare utvärdering avdet arbete som bedrivits med miljömärkningen. konstaterade (se bet. 1991/92:LU24) har detförelegat betydande svårigheter att få i gång systemet med denfrivilliga miljömärkningen, och det är nu uppenbart att deursprungligen fastställda ekonomiska ramarna för verksamheteninte håller. Utgångspunkten för den ursprungligaöverenskommelsen mellan staten och SIS var att miljömärkningenefter en igångsättningsperiod och ett villkorligtåterbetalningsskyldigt statsbidrag skulle vara självbärande.Enligt vad som redovisas i budgetpropositionen anserMiljömärkningsstyrelsen att denna förutsättning visat sigorealistisk. Miljömärkningsstyrelsen konstaterar att staten äveni fortsättningen måste stå för huvuddelen av kostnaderna förkriterieutvecklingen och informationsverksamhet. För budgetåret1993/94 har styrelsen bedömt behovet av statsbidrag förverksamheten till . Utskottet har intetillgång till något närmare underlag för att kunna bedöma om denkritik mot systemet som framställts i massmedia är befogad. Attarbetet försenats har emellertid lett till att konkurrerandemärkningssystem kommit till stånd på grund av att vissabranscher inte ansett sig kunna invänta Miljömärkningsstyrelsensbeslut.Mot denna bakgrund framstår det enligt utskottets mening somytterst angeläget att den i motion Jo630 förordade utvärderingenkommer till stånd och därefter redovisas till . Attinleda ett samarbete med EG:s miljömärkningssystem innan enordentlig utvärdering av det svenska systemet genomförts anserutskottet äventyrligt.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall tillmotion Jo630 yrkande 19 i denna del och Jo707 yrkande 6 geregeringen till känna.7 Miljöfarlighetsmärkning och annan märkning avkonsumentprodukterI två motioner begärs initiativ från sida som gårut på att regler om obligatorisk miljöfarlighetsmärkningskall införas i . I motion Jo630 anför . (s) att regeringen bör se till att obligatoriskmiljöfarlighetsmärkning nu kan genomföras i praktiken. Imotionen yrkas ett tillkännagivande därom (yrkande 19 delvis).Också och (båda c) anseratt samtliga produkter bör ha en obligatoriskmiljöfarlighetsmärkning. I motion L716 yrkas etttillkännagivande därom (yrkande 1).I likhet med motionärerna ser utskottet det som ytterstpositivt om produkter i större omfattning än kanmärkas med avseende på innehållet av miljöfarliga ämnen, ochenligt utskottets mening är tiden nu mogen för att övervägaföreskrifter därom. Utskottet anser det ingalunda självklart attsådana föreskrifter skulle uppfattas som tekniska handelshinder,och inom EG har miljöintressen godtagits som grund försärbestämmelser. De förslag om märkning som regeringen nyligenlagt fram i proposition 1992/93:180 om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling motsvaras inte heller avnågra gällande EG-direktiv. Vad som anförts leder utskottettill den uppfattningen att frågan kräver ytterligareöverväganden. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta omen utredning som får i uppdrag att närmare belysa frågan omobligatorisk miljömärkning och lämna erforderliga förslag.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall tillmotion L716 yrkande 1 och Jo630 yrkande 19 i denna del som sinmening ge regeringen till känna.Berit och (båda s) vill imotion L704 ha till stånd ett tillkännagivande från riksdagenssida som gäller allergimärkning av textilier. I motionenanförs att det är rimligt att konsumenterna informeras huruvidade varor de köper innehåller allergiframkallande ämnen.