bet · GG01BoU17 · 1993-04-01 00:00:00 — Denna verksamhet bör enligtdepartementschefen alltmer inriktas på rådgivning ochutvecklingsinsatser kopplade till myndighetsutövningen ochfastställda nationella mål. Ytterligare utvecklingsinsatser börgöras i arbetet med uppföljning och utvärdering och förfrämjandet av ett tvärsektoriellt arbetssätt. Länsstyrelsensmyndighetsutövning i form av beslut i enskilda ärenden är ettviktigt medel för att ge de nationella målen genomslag i länetoch för att främja länets utveckling. En systematisk genomgångbör göras för att klart definiera på vilket sätt de olikamyndighetsuppgifterna utgör medel att uppnå nationella mål.I propositionen framhålls vidare att vidmakthållande av enfortsatt hög ambitionsnivå på det regionalpolitiska området ärett centralt mål för förhandlingarna inför ett EG-medlemskap.Sverige vill också behålla den höga ambitionsnivå som landet harpå bl.a. miljö- och djurskyddsområdena. Omställningen av svensktjordbruk, jordbrukets anpassning till EG-marknaden ochmiljöfrågorna inom jordbruket kommer att dominera utvecklingeninom de areella näringarna och på det veterinära området. Närdet gäller den allmänna veterinära verksamheten konstateras ipropositionen att information och utbildning är viktiga delarav verksamhet liksom tillsyn, rådgivning ochservice. förslag (SOU 1992:88) innehållerförslag som för den regionala organisationen kan innebäraminskade arbetsuppgifter som nya uppgifter tillkommer.I arbetet för en hållbar samhällsutveckling fokuserasintresset alltmer på framåtsyftande och långsiktiga åtgärder,som förutsätter såväl ökad samverkan mellan aktörer på olikanivåer som sektorsövergripande helhetslösningar. Viktiga inslagi detta arbete är bl.a. att förebygga miljöproblem, utvecklakretsloppsprincipen, förbättra miljön i tätorterna och bevaraden biologiska mångfalden. Enligt departementschefen behöverarbetet med att införa resultatstyrning ges en tydligareinriktning när det gäller länsstyrelsernas verksamhet påmiljöområdet. Ett utvecklingsarbete med det syftet bör därförpåbörjas. När det gäller miljöskydd framhålls att ytterligaredelegering av miljöskyddsförordningens tillsynsregler börövervägas. betonas uppgift attsammanväga miljöproblem från olika samhällssektorer för att nåkostnadseffektiva lösningar. Decentraliseringen inom naturvårdenhar påbörjats och bör drivas vidare. bör även gesökat ansvar för planering och uppföljning av naturvårdsarbetet istort och mer aktivt delta i arbetet med att utforma ettmiljöanpassat skogs- och jordbruk samt fiske. Vidare fordrasökade insatser för att bevara hotade arter och naturtyper.UtskottetEnligt motion Bo303 (s) bör inrättandet av en regional statligmyndighet med ett samlat ansvar för de areella näringarnaövervägas i samband med att tar ställning till denframtida skogsvårdsorganisationen. Till denna myndighet börarbetsuppgifterna från och länsstyrelsenslantbruksfunktion föras. Vidare bör den "gröna" naturvården inomlänsstyrelsen överlämnas till en sådan myndighet i enlighet medprincipen om sektorsansvaret för miljöfrågorna. Ett alternativtill den nu föreslagna areella myndigheten är att låtalänsstyrelsen överta uppgifter och på såsätt åstadkomma en samordning.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande. Isamband med beslut om en ny regional statligförvaltning (1989/90:BoU4, BoU9, rskr. 89) ställde sigjordbruksutskottet bakom förslaget och de grundläggandeprinciperna för en sådan förvaltning. Utskottet instämde i alltväsentligt i vad som anfördes i propositionen beträffande skälenför en ändrad organisation. När det gäller de areella näringarnaframhölls bl.a. att lantbruket och landsbygdens utveckling är avstor betydelse för länen och att inriktningen av verksamhetenvid lantbruksnämnderna fått allt större anknytning tilllänsstyrelsernas verksamhet på bl.a. det regionalpolitiskaområdet (1989/90:JoU1y).Grunden för de arella näringarna är tillgången på mark ochvatten. Den nya livsmedelspolitiken innebär i detta avseendeingen förändring. En viktig uppgift för den nyalänsstyrelseorganisationen är således ansvaret för enändamålsenlig markanvändning i länet med beaktande av de mål somstatsmakterna ställt upp. För att kunna uppfylla ansvaret krävsbåde helhetssyn och kunnande. Behovet av samordnade ochenhetliga lösningar är stort när det gäller t.ex. frågor omlantbruk och landsbygdsutveckling, omställning av jordbruksmark,landskapsvård samt miljö- och regionalpolitiska insatser.Utskottet vill därför peka på de förbättrade möjligheterna tillsamordnade och effektiva insatser inom berördaverksamhetsområden som följer av omorganisationen av denstatliga regionala förvaltningen. Som framhålls i propositionenblir dessutom länsstyrelsernas uppgift alltmer att följa upp ochutvärdera politikens genomslag. Länsstyrelsernas verksamhetförskjuts därmed från traditionell myndighetsutövning till meraav en stödjande funktion baserad på kunskap. Med det anfördaföreslår jordbruksutskottet att propositionen lämnas utanerinran i berörda delar.I anslutning till synpunkterna i motion Bo303 vill utskotteterinra om att förslag om den framtida skogspolitiken kommer attbehandlas av och att de organisatoriskafrågorna även omfattas av Regionberedningens arbete(dir.1992:86). Utskottet anser det lämpligt att avvaktaresultatet av den fortsatta beredningen i dessa frågor ochföreslår därför att motion Bo303 lämnas utan någon riksdagensvidare åtgärd.Propositionen och motionen föranleder i övrigt inget särskiltuttalande av jordbruksutskottet.Stockholm den 9 mars 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), MonaSaint Cyr (), i (kds), (nyd), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1992/93:AU3yBilaga 4Länsstyrelserna m.m.Till bostadsutskottetBostadsutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1992/93:100 bilaga 14Länsstyrelserna m.m. (s. 32--78) i berörd del och därtillhörande moment 1 i hemställan som avser godkännande avinriktningen av länsstyrelsernas verksamhet jämte motionerna1992/93:A267 yrkande 22, Bo306 och Bo309.Under förutsättning av bostadsutskottets medgivande överlämnararbetsmarknadsutskottet tillsammans med föreliggande yttrandejämväl motionerna 1992/93:A401, A810 yrkande 14 och A811 yrkande18.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionen i ovan nämnd del såvitt avserunderavsnittet 1. Regional ekonomi och näringslivsutveckling iavsnittet Näringsliv och infrastruktur,dels ovan antecknade motioner som väckts med anledning avproposition 1992/93:100 av följande motionärer:1992/93:A267 yrkande 22 av m.fl. (s),1992/93:A401 av och (),1992/93:A810 yrkande 14 av m.fl. (s),1992/93:A811 yrkande 18 av m.fl. (c),1992/93:Bo306 av och (),1992/93:Bo309 av ().PropositionenI propositionen framhålls att länsstyrelsernas arbete medregional utveckling bör ha en klar strategisk inriktning,baserad på ett väl förankrat programarbete. Strategin börutarbetas så att den får genomslag såväl på de områden somlänsstyrelsen själv svarar för som på andra aktörer i länet,heter det i propositionen. Samarbete mellan olika sektorer är avgrundläggande betydelse liksom behovet av länsövergripandesamarbete, eftersom många strategiska frågor berör flera län.Användningen av medlen för regionala utvecklingsinsatser, dets.k. länsanslaget, bör så långt möjligt styras av initiativ ochvara förankrad i strategin. Behovet av uppföljning understryks.Beträffande användningen av länsanslaget erinras om gällandebestämmelser: Medlen får inte användas förtillsvidareanställningar hos länsstyrelserna. Inte heller fårmedlen användas för administration eller för att på annat sättfinansiera verksamhet som bör belasta länsstyrelsensförvaltningsanslag, påpekas det i propositionen. finner att regionala insatser inte kan genomföraspå ett tillfredsställande sätt på grund av resursbrist påförvaltningsanslaget får detta inte lösas genom tänjning avsakanslaget.MotionernaI motionerna A267 av m.fl. (s), A810 av IngerHestvik m.fl. (s), A811 av m.fl. (c) och Bo306 avIngrid och () förespråkas särskildasatsningar för att stödja kvinnligt företagande, varvidinrättande av ett särskilt resurscentrum eller liknande förkvinnor bör inrättas vid varje länsstyrelse. () är av samma uppfattning och föreslår i motion Bo309 attett sådant centrum inrättas vid i län.Socialdemokraterna i motion A267 pekar på de olika förslagtill åtgärder som ()har utarbetat och presenterat i en rapport till regeringen. Iavvaktan på ett samlat grepp om dessa förslag anser motionärernaatt ett bör inrättas vid varje länsstyrelse.Även motionärerna i motion A811 pekar på de förslag tillåtgärder som presenterats av och anser att de omedelbartbör beredas och genomföras. Länsstyrelserna som administrerardet regionalpolitiska stödet bör beakta behovet av särskildamottagningsenheter för kvinnor som vill bli egna företagare.Medel för de resurscentra för kvinnor som motionärerna imotion A810 föreslår bör öronmärkas i länsanslagen.I motionerna Bo306 och Bo309 hänvisas till olika kvinnoprojektsom med framgång bedrivits med projektmedel i resp.Gävleborgs och . Det finns enligt dessa motionäreranledning att stimulera övergången till permanenta resurscentra.För detta behövs särskilda, riktade medel till länsstyrelserna.I motion Bo309 framhålls att finansieringen av en grundplåt tillett resurscentrum kan ske inom ramen för anslaget tilllänsstyrelserna.Även motion A401 tar upp möjligheten att av regionalekonomiskamedel satsa särskilt på kvinnors utbildning och arbetsmarknad.Motionärerna framhåller olika projekt som bedrivits inomBergslagsområdet, projekt som visar att det finns kompetens attutveckla insatserna för kvinnorna. Det är därför nödvändigt attlänsstyrelserna avsätter särskilda medel för fortsattasatsningar på kvinnor.UtskottetArbetsmarknadsutskottet har under senareår behandlat frågor som rör kvinnors företagande. Senast ihöstas i det av godkända betänkandet 1992/93:AU1underströk utskottet betydelsen av kvinnors företagande förSveriges ekonomiska utveckling. I betänkandet beskrevs fleraåtgärder som vidtagits för att öka kvinnornas möjligheter tillföretagande. Bl.a. hänvisades till det uppdrag som regeringengett att tillsammans med berörda myndigheter och organsammanställa ett informationsmaterial riktat till kvinnligaföretagare. En annan del av uppdraget till gällde attanalysera möjligheter och hinder som möter kvinnliga företagarei det regionalpolitiska stödområdet.NUTEK:s uppdrag har resulterat i en rapporttill regeringen. I rapporten har lagt fram ett förslagtill program för kvinnligt företagande. Förslagen berörområdena rådgivning, ekonomiskt stöd, utbildning, nätverk ochforskning. I fråga om rådgivning konstaterar att bara varsjätte nyföretagare är kvinna men utgår från att antaletkvinnliga företagare kan öka väsentligt om den grundlägganderådgivningen på området byggs ut. Bl.a. föreslås att viss del avlänsstyrelsernas projektmedel används till att anställa enkvinnlig affärsrådgivare för kvinnliga företagare/nystartare ivarje kommun. En sådan rådgivare bör ta ansvar även förexempelvis utbildningar. I varje län bör dessutom en mentorpoolinrättas för att ge de kvinnliga företagarna ett "bollplank" förfortlöpande idé- och problemdiskussioner.Regeringen har beslutat att ge iuppdrag att genomföra ett handlingsprogram som skall främjakvinnligt företagande i det regionalpolitiska stödområdet.Programmet har sin bakgrund i den analys av möjligheter ochhinder för kvinnors företagande som redovisat i nyssnämndarapport. I uppdraget ingår att skall verka för attrådgivning lämnas av kommuner och regionala utvecklingsfonderm.fl. till kvinnor som vill starta företag. Olika medel fårprövas för att underlätta och stimulera kvinnors företagande.Den föreslagna verksamheten skall pågå . Förgenomförandet av programmet har beslutats om en ökning avNUTEK:s medelsram med 20 miljoner kronor.I ett särskilt uttalande med anledning av uppdraget till NUTEKsäger arbetsmarknadsministern: "behöver nya företagareoch entreprenörer och det råder ingen tvekan om att kvinnornahär kan göra viktiga insatser -- inte minst för att skapa nyaarbetstillfällen. "Utskottet har -- som framgått av nyssnämnda redogörelse --uppehållit sig ganska ingående vid det uppdrag som harfått och det handlingsprogram som skall genomföras av verket.Inte minst frågan om rådgivning och den framtida organisatoriskamodell man kan komma fram till för denna rådgivning är i nuförevarande sammanhang av intresse.Som utskottet redogjort för får permanenta organ inteinrättas med stöd av medel från länsanslaget. Så länge enverksamhet bedrivs som projekt möter det givetvis inte någothinder att använda sådana medel för administrationen avprojektet. Vad som förespråkas i flertalet av ovan nämndamotioner innebär emellertid att särskilda organ inrättas vidlänsstyrelserna i syfte att främja kvinnligt företagande.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är det givetvisviktigt att på allt sätt stödja kvinnors företagande genområdgivning och utbildning m.m. Som framgått av den föregåendeframställningen har utskottet uttalat sittstöd för att så sker. Det finns goda skäl att anta -- inte minstframgår detta av -- att just den aktuella fråganom kvinnligt företagande av olika anledningar ännu inte har fåtttillräcklig uppmärksamhet inom ramen för länsstyrelsensordinarie verksamhet. Såvitt utskottet kan finna får det dockanses vara varje länsstyrelses ensak att bedöma om ett särskiltorgan skall tillskapas för ändamålet eller om en verksamhet somövergår till att bli permanent skall kunna integreras i denordinarie verksamheten.Arbetsmarknadsutskottet anser att man bör avvakta resultatetav den programverksamhet som skall inledas av innan mantar ställning till formerna för rådgivning till och utbildningav kvinnor som vill starta företag. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna A267 (s), A401 (s), A810 (s), A811 (c),Bo306 (s) och Bo309 (kds), i förekommande fall i berörda delar,och föreslår att godkänner den inriktning avlänsstyrelsernas arbete med regional utveckling som förordas ipropositionen.Stockholm den 9 mars 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (m), (), MarianneAndersson (c), (), (), StenÖstlund (s), (), (nyd),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningIngela , , , ,, och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "somutskottet" och slutar med "i propositionen" bort ha följandelydelse:NUTEK har drivit ett projekt för kvinnliga företagare i tre åroch bildat nätverk av olika slag, tagit framutbildningsmaterial, ordnat konferenser m.m. Länsstyrelsernasatsar projektmedel på kvinnliga företagare. Utvecklingsfondernahar konsulter som särskilt arbetar med kvinnligt företagande.Enligt utskottets mening bör fortsättningsvis särskildasatsningar göras för att stödja kvinnligt företagande i helalandet. De förslag till åtgärder som lagt fram i sitthandlingsprogram är därför intressanta och viktiga attgenomföra.I motion A267 (s) framhålls att det -- i avvaktan på attNUTEK:s program leder fram till ett samlat grepp -- vid varjelänsstyrelse bör inrättas ett för att stödjaolika former av sysselsättningsskapande aktiviteter blandkvinnor. Kostnaderna härför bör tills vidare bestridas frånlänsanslaget. Utskottet återkommer härtill vid behandlingen avanslagsfrågorna i betänkandet 1992/93:AU13 om regionalpolitiken.Vad utskottet med anledning av motionerna A267 (s), A401 (s),A810 (s) och Bo306 (s), i förekommande fall i berörda delar,anfört bör ges regeringen till känna. Motionerna A811 (c) ochBo309 (kds) bör i den mån de inte får anses tillgodosedda medvad ovan anförts inte föranleda någon åtgärd.Utöver vad utskottet sålunda anfört bör godkänna deninriktning av länsstyrelsernas arbete som förordas ipropositionen.