bet · GG01BoU11 · 1993-03-25 00:00:00 — Det nya subventionssystemsom tillämpas i och med ingången av innebär dessutom attytterligare förenklingar och schabloniseringar genomförs.Utskottet, som ser positivt på strävan att förenkla de reglersom styr bostadsfinansieringen, avstyrker motionsförslagen omåterinförande av markvillkoret och den kommunalaförmedlingsrätten. Motionerna Bo238 (s) yrkande 17 ochBo239 (v) yrkande 6 avstyrks sålunda.Vissa övriga frågorBankerna är enligt motion Bo205 (v) mycket restriktivanär familjer med låga inkomster vill köpa hus. Särskilt utanförstorstadsregionerna står äldre hus tomma därför att barnfamiljerpå orten inte har råd att köpa dem. Det bör enligt motionärendärför uppdras åt regeringen att utreda möjligheterna attåterinföra ett reformerat system med förvärvslån förbarnfamiljer med låga inkomster.Det finns även enligt bostadsutskottets mening starka skäl somtalar för att också barnfamiljer med begränsade inkomster gesökade möjligheter att efterfråga småhus med äganderätt. I förstahand bör dock detta ske genom generella åtgärder inom bl.a.skatte- och familjepolitiken. Strävan bör vara att utformapolitiken så att också barnfamiljerna kan efterfråga en för demlämplig bostad. Utskottet vill dessutom erinra om att detförvärvsstöd för flerbarnsfamiljer som infördes år 1987avvecklades av statsfinansiella skäl så sent som år 1991.Förslaget i motion Bo205 (v) om ett stöd tillflerbarnsfamiljer för förvärv av egnahem avstyrks.För att möjliggöra och underlätta en erforderlig rörlighet påbostadsmarknaden är det enligt motion Bo202 (s) nödvändigt atthålla en reserv av lediga lägenheter. Strävan bör vara att dennalägenhetsreserv skall vara så jämnt fördelad som möjligt överlandet. Enligt motionärerna bör dessutom kostnaderna förreserven delas solidariskt av alla medborgare. Med hänvisninghärtill föreslås att former -- bl.a. inrättande av en fond --som fördelar kostnaderna mellan stat, kommun och hyresmarknadenbör utvecklas.Det är naturligtvis så att en nödvändig rörlighet påbostadsmarknaden förutsätter att det finns en visslägenhetsreserv. På en väl fungerande bostadsmarknad där det ärde boendes krav och behov som i första hand styr valet av bostadfinns också förutsättningar för att en erforderliglägenhetsreserv skall finnas tillgänglig. Däremot är det enligtutskottets mening inte lämpligt att genom olika typer avregleringar eller stödsystem skapa en sådan reserv. Strävan böri stället vara att genom olika åtgärder skapa betingelser påbostadsmarknaden för en naturlig rörlighet. Utskottet är medhänvisning till det nu anförda inte berett ställa sig bakomförslaget i motion Bo202 (s) om att med stöd av statliga medelinrätta en fond för lediga lägenheter m.m. Det bör dockframhållas att det naturligtvis är möjligt för berördabostadsföretag m.fl. att på eget initiativ skapa ett system fören lägenhetsreserv.I motion Bo411 (m) föreslås att regeringen tar initiativ tillvissa ändringar i stadgarna för Stiftelsen . Motionären ifrågasätter om vissa delar av dessastadgar är lämpligt utformade.Riksdagen beslutade att avskaffa densärlagstiftning som gällt förStiftelsen (prop.1992/93:122, SkU16). Stiftelsen kommer således i fortsättningenatt omfattas av samma lagar som gäller för andra liknandeinstitutioner. Det kan därmed inte anses vara uppgiftatt bedöma lämpligheten i de aktuella stadgarna. Motion Bo411(m) avstyrks således i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed hänvisning till det nu nämnda riksdagsbeslutet.AnslagFrån anslaget till räntebidrag utbetalas såväl räntebidrag förny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler som de nyaräntesubventioner som tillämpas fr.o.m. ingången av år 1993.Vidare betalas från anslaget räntebidrag för vissa underhålls-och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus(RBF-stöd). Dessutom belastas anslaget med vad som återstår ifråga om statliga bidragsåtaganden enligt en rad äldrestödsystem som är under avveckling.I budgetpropositionen begärs att till räntebidrag m.m. skallanvisas ett förslagsanslag på /94. Av denna summa avser 30,4 miljarder kronorräntebidrag för ny- och ombyggnad, RBF-stödoch resterande belopp övriga stödformer.Med hänvisning till ett förslag i samma motion om satsningarpå ROT-verksamhet inom bl.a. bostadssektorn föreslås iVänsterpartiets partimotion Fi212 yrkande 7 att till räntebidragm.m. skall anslås utöver regeringensförslag.På förslag av bostadsutskottet i betänkandet 1992/93:BoU10 harriksdagen beslutat att bidragsgivningen till s.k. RBF-åtgärderskall fortgå enligt de regler som gällt. Riksdagensbeslut i denna del innebär att anslaget till räntebidrag kanberäknas komma att belastas med ytterligare 135 miljoner kronorunder /94. Till räntebidrag bör sålunda anvisasett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag påtotalt . Förslaget i Vänsterpartietspartimotion Fi212 (v) yrkande 7 avstyrks.Vad i budgetpropositionen föreslagits beträffande anslag iövrigt, dvs. anslag till investeringsbidrag, tilläggslånsamt vissa lån till bostadsbyggande, tillstyrks av utskottet. Utskottet hemställer1.beträffande de bostadspolitiska målenatt avslår motionerna 1992/93:Bo227, 1992/93:Bo235yrkandena 3, 5 och 7, 1992/93:Bo238 yrkande1 samt1992/93:Bo245,res.1 (s)2.beträffande förutsättningar för ett bra boendeatt avslår motion 1992/93:Bo244,3.beträffande regeringens bostadspolitiska arbeteatt avslår motion 1992/93:Bo233,4.beträffande mål för bostadsproduktionenatt avslår motion 1992/93:Bo239 yrkande 2,men. (v) - delvis5.beträffande de allmännyttiga bostadsföretagenatt avslår motion 1992/93:Bo223,res. 2 (s)6.beträffande bostäder för studenter och ungdomaratt avslår motionerna 1992/93:Bo250 och1992/93:A477 yrkande 3,res. 3 (s)7.beträffande bostäder för utvecklingsstördaatt avslår motion 1992/93:Bo232,res. 4 (s)8.beträffande flexibla regler för stödet tilläldreboendetatt avslår motion 1992/93:Bo238 yrkande 13,res. 5 (s)9.beträffande information om stödet till ny- och ombyggnadav ålderdomshematt avslår motion 1992/93:Bo204,10.beträffande bostadsplaneringatt avslår motion 1992/93:Bo251,res. 6 (s)11.beträffande ekologiskt byggandeatt avslår motion 1992/93:Bo213 yrkandena 1, 2, 4och 6,men. (v) - delvis12.beträffande Ekokommunprojektetatt avslår motion 1992/93:Jo707 yrkande 4,men. (v) - delvis13.beträffande en utredning om bostadsfinansieringensutformningatt avslår motionerna 1992/93:Bo215, 1992/93:Bo238yrkande 3 och 1992/93:Bo239 yrkande 3,res. 7 (s)14.beträffande förändringar i finansieringssystemetatt avslår motionerna 1992/93:Bo226 samt1992/93:Bo235 yrkande 1, 2 och 4,res. 8 (s)15.beträffande reduktionen av bostadssubventionerna år1994att avslår motionerna 1992/93:Bo238 yrkande 2 och1992/93:Bo239 yrkande 1,res. 9 (s)16.beträffande analyser m.m.att avslår motion 1992/93:Bo241,17.beträffande en utredning av fastighetskrisenatt avslår motion 1992/93:Bo248,res. 10 (nyd)18.beträffande ett särskilt stöd till vissabostadsrättsföreningaratt avslår motion 1992/93:Sk369 yrkande 2,19.beträffande kreditgarantigivningenatt avslår motion 1992/93:Bo211 i motsvarande del,20.beträffande subventionsräntanatt avslår motion 1992/93:Bo225,21.beträffande markvillkoret och den kommunalaförmedlingsrättenatt avslår motionerna 1992/93:Bo238 yrkande 17 och1992/93:Bo239 yrkande 6,res. 11 (s)22.beträffande stöd till flerbarnsfamiljer för förvärv avegnahematt avslår motion 1992/93:Bo205,men. (v) - delvis23.beträffande en fond för lediga lägenheter m.m.att avslår motion 1992/93:Bo202,24.beträffande Stiftelsen avslår motion 1992/93:Bo411,25.beträffande anslaget till räntebidragatt med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga8 och med avslag på motion 1992/93:Fi212 yrkande 7 tillRäntebidrag m.m. för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,26.beträffande anslag i övrigtatt med bifall till proposition 1992/93:100 bilaga 8för /94 anvisar tilla)Investeringsbidrag för bostadsbyggande ettförslagsanslag på ,b)Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus ettförslagsanslag på ,c)Vissa lån till bostadsbyggande ett förslagsanslag på1000000 kr.Stockholm den 25 mars 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), i (nyd), (), (), MarianneCarlström (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. De bostadspolitiska målen (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Vad gäller" och på s. 7 slutar med "Bo245 (s)" bort haföljande lydelse:De aktuella motionerna (s) om vikten av en socialbostadspolitik föranleder utskottet att göra följandeöverväganden.Sedan regeringsskiftet har en rad beslut fattatssom påverkat inriktningen och utformningen av bostadspolitiken.I utredningar och uttalanden från olika företrädare förregeringspartierna har ytterligare förändringar på i principalla områden med betydelse för en socialt inriktadbostadspolitik aviserats. Det gäller ändringar inomhyreslagstiftningen, plan- och byggreglerna,bostadsbyggnadssubventionerna osv. I nästan samtliga fallinnebär de genomförda eller planerade åtgärderna förändringarsom leder bort från de mål som väglett densvenska bostadspolitiken. Det finns därför med rätta anledningatt, som i de aktuella motionerna, ifrågasätta den nuvaranderegeringens bostadspolitiska ambitioner.Den socialt inriktade bostadspolitik som successivt vuxit framunder flera årtionden bygger på att stat och kommun tar ettbetydande ansvar för att målet om att alla skall ha rätt till engod bostad till rimlig kostnad skall kunna uppfyllas. Dennuvarande regeringspolitiken tycks i stället vara inriktad påatt stat och kommun skall dra sig tillbaka och låtamarknadskrafterna helt ta över. Marknadskrafterna skall tillåtasbestämma vad som skall byggas, vem som skall få tillgång tillbostäderna och vad det skall kosta att bo. Enligt utskottetsmening måste denna utveckling brytas och de bostadspolitiskamålen åter få bilda utgångspunkt för de förändringar iregelsystem m.m. som kan behöva genomföras.Bostaden är, som framhålls i de aktuella motionerna, engrundläggande social rättighet som kan likställas med rättentill arbete, utbildning och sjukvård. Denna insikt har lett tillatt vi i vårt land har ett modernt bostadsbestånd av högkvalitet och att boendskostnaderna till viss del jämnas ut genomgenerella bostadssubventioner och bostadsbidrag. I förhållandetill många andra länder är boendestandarden relativt jämtfördelad. Bostadsslum i egentlig bemärkelse saknas helt. Dettaförhållande kan givetvis inte tas som intäkt för att den socialabostadspolitiken nu kan avskaffas. Tvärtom är det likanödvändigt som tidigare att med kraft försvara vad som uppnåttsgenom flera decenniers bostadspolitiskt arbete.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motionerna Bo227(s), Bo235 (s) yrkandena 3, 5 och 7, Bo238 (s) yrkande 1 samtBo245 (s) bör som sin mening ger regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1.beträffande de bostadspolitiska målenatt med anledning av motionerna 1992/93:Bo227,1992/93:Bo235 yrkandena 3, 5 och 7, 1992/93:Bo238 yrkande 1 samt1992/93:Bo245 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. De allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 5), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet instämmer" och på s. 9 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse:Som beskrivs i motion Bo223 (s) har de allmännyttigabostadsföretagen en central roll på den svenskabostadsmarknaden. Dessa företag ger kommunerna en möjlighet attbidra till förverkligandet av en social bostadspolitik. Genomsin i internationell jämförelse unika uppbyggnad har deallmännyttiga bostadsföretagen också haft en avgörande betydelseför att den segregerade bostadsmarknad som är vanlig i andraländer i huvudsak kunnat undvikas i Sverige.Mot denna bakgrund är den nuvarande regeringens strävanden attlämna fritt spelrum för marknadskrafterna oroande. Genom olikabostadspolitiska beslut ifrågasätts allmännyttans roll. I enförlängning riskerar denna politik att leda till sammautveckling som i och vissa andra länder därborgerliga regeringar experimenterat på det bostadspolitiskaområdet. Utskottet anser att motsvarande experiment inte bör fågenomföras i delar motionärernas uppfattning att i ställetolika vägar bör prövas för att stärka de allmännyttigabostadsföretagen. En sådan åtgärd kan vara att utveckla ettbosparsystem för alla hyresrättsinnehavare. Regeringen bör ges iuppdrag att återkomma till med förslag på detta områdeoch i andra frågor som kan leda till en utveckling avallmännyttans roll på den svenska bostadsmarknaden.Vad utskottet med anledning av motion Bo223 (s) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5.beträffande de allmännyttiga bostadsföretagenatt med anledning av motion 1992/93:Bo223 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Bostäder för studenter och ungdomar (mom. 6), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Vad gäller" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:Utskottet delar den oro för ungdomars och studentersbostadssituation som de aktuella motionerna ger uttryck för. Närförhållandena på bostadsmarknaden hårdnar är det först de svagagrupperna som drabbas. På bostadsområdet utgör onekligenungdomarna en svag grupp som på olika sätt kan behöva stöd föratt kunna skaffa sin första egna bostad. Under den förrasocialdemokratiska regeringsperioden vidtogs också fleraåtgärder i syfte att underlätta för ungdomar att etablera sig påbostadsmarknaden. En av de första åtgärderna från den borgerligaregeringens sida efter regeringsskiftet var att avskaffa dettastöd för ungdomars boende.Grunden för en fungerande bostadsmarknad för såväl ungdomaroch studenter som övriga grupper är givetvis de generellabostadspolitiska åtgärder som utskottet diskuterar i andra delarav detta betänkande. Utskottet anser dock att staten måsteuppmärksamma och ta ansvar för de särskilda problem som kanuppstå för bl.a. ungdomar och studenter. Ansvaret förbostadsförsörjningen på lokal nivå ligger emellertid påkommunerna. Positiva insatser för ungdomars boende har under desenaste åren också gjorts i många kommuner. Sådana kommunalainitiativ bör enligt utskottets mening på olika sätt stödjas.Vad utskottet ovan med anledning av motionerna Bo250 (s) ochA477 (s) yrkande 3 anfört om ungdomars och studenters boende börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6.beträffande bostäder för studenter och ungdomaratt med anledning av motionerna 1992/93:Bo250 och1992/93:A477 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Bostäder för utvecklingsstörda (mom. 7), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "delar" och slutar med "varaerforderligt" bort ha följande lydelse:De utvecklingsstörda var länge en förbisedd grupp på densvenska bostadsmarknaden. Rätten till ett självständigt boendeäven för utvecklingsstörda har först under det senaste årtiondetkommit att betraktas som självklar. Som framhålls i motion Bo232(s) utgjorde beslut om boendeförhållandena för äldre,handikappade och långvarigt sjuka ett mycket viktigt steg föratt slå fast denna rättighet.Liksom motionärerna anser utskottet att flera oroande teckennu finns på att den positiva utvecklingen på det aktuellaområdet nu är på väg att förbytas i sin motsats. Inom regeringendiskuteras åtgärder som riskerar att ta bort samhälletsstyrinstrument vad gäller bostädernas utformning. I ettansträngt ekonomiskt läge riskerar sådana signaler om sänktambitionsnivå att få genomslag i kommunernas planering för demest utsatta gruppernas boende.Mot den redovisade bakgrunden och med anledning av motionBo232 (s) anser utskottet att som sin mening bör geregeringen till känna att intentionerna beslut om attförbättra boendeförhållandena för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka måste fullföljas.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7.beträffande bostäder för utvecklingsstördaatt med anledning av motion 1992/93:Bo232 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Flexibla regler för stödet till äldreboendet (mom. 8), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet instämmer med vad i motion Bo238 (s) anförtsom behovet av att kommunerna intensifierar arbetet med att tafram program för äldreboendet. Äldre och handikappade bör gesmöjlighet att bo kvar i sin invanda bostad eller sittbostadsområde. behövs dock en satsning på särskildaäldrebostäder. Kommunerna bör därför upprätta program för enutbyggnad av servicebostäder, ålderdomshem och gruppbostäder.Vad gäller de regler som tillämpas för stöd till bl.a. ny- ochombyggnad av gruppbostäder för äldre bör dessa ge möjlighet tillflexibla lösningar. Det bör i huvudsak ankomma på resp. kommunatt utifrån lokala förutsättningar och vissa angivnafunktionskrav fatta beslut. måste en återgång tilltidigare institutionsboende undvikas. Vissa minimikrav måstegälla för att statligt stöd skall kunna utgå. Av det skäletanser utskottet att minimikravet på minst kokskåp i alla typerav gruppbostäder bör återinföras.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Bo238 (s)yrkande 13 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8.beträffande flexibla regler för stödet tilläldreboendetatt med anledning av motion 1992/93:Bo238 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Bostadsplanering (mom. 10), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Som motionärerna" och slutar med "Bo251 (s)" bort haföljande lydelse:Utskottet har ovan tagit ställning till motioner där kritikriktas mot regeringen för att man lämnat den sociala inriktningav bostadspolitiken som varit en självklarutgångspunkt. I den nu aktuella motionen framförs farhågor föratt även den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen riskeraratt förlora sin ställning. Också enligt utskottets uppfattningfinns en viss grund för oro på det aktuella området. Det bördärför understrykas att initiativ kan behöva tas i olikasammanhang för att hävda den kommunalabostadsförsörjningsplaneringens roll. Det är därvid angelägetatt frågor om tillgänglighet och sociala förhållanden särskiltbeaktas. Vidare måste utvecklingen mot en ökad delaktighet iplaneringsprocessen från kommuninvånarnas sida ges ett aktivtstöd. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Bo251 (s)bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10.beträffande bostadsplaneringatt med anledning av motion 1992/93:Bo251 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7.En utredning om bostadsfinansieringens utformning (mom.13), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Som framgår" och slutar med "framtidabostadsfinansieringen" bort ha följande lydelse:Även om det kan hävdas att det finns en betydandesamstämmighet om målen för samhällets bostadspolitiska insatserfinns det stora och avgörande skillnader i hur denna målsättningskall förverkligas. Som framhålls i motion Bo238 (s) har inteheller de åtgärder som regeringen vidtagit givit deförutsatta effekterna på bostadsmarknaden. Inte minst gällerdetta den omläggning av finansieringssystemet som skett den 1januari 1993. Regeringens antagande att omläggningen skulleresultera i sänkta räntor och lägre boendekostnader har sålundainte infriats.Bostadsinvesteringar är jämfört med de flesta andrainvesteringar utomordentligt långsiktiga. Redan planerings- ochprojekteringstiderna är långa och till detta kommer enflerdubbelt längre bruksperiod. Våra bostäder tar dessutom storaekonomiska resurser i anspråk. Det är därför viktigt attgrundläggande förutsättningar för bostadsbyggandet, somfinansieringsvillkoren, ligger fast över långa perioder. Endastdå skapas förutsättningar för den långsiktighet ochplanmässighet som leder till att resurserna utnyttjas effektivt.För att målet om ett över tiden stabilt finansieringssystemskall uppnås fordras bl.a. att det har en bred parlamentariskförankring -- detta bl.a. för att systemet inte onödigtvis skalländras som ett resultat av politiska och ekonomiskaförändringar. Ett på detta sätt brett förankratfinansieringssystem innebär att boende, kommuner, byggare ochfastighetsägare ges trygghet och långsiktighet i sin planering.Det finansieringssystem som trädde i kraft vid årsskiftetskall enligt beslutet utvärderas . mening står det dock redan nu klart att systemet harsådana effekter att en utvärdering inte kan anstå. mening bör sålunda en utvärdering komma till ståndomedelbart genom att en parlamentarisk utredning tillsätts. Iutredningen bör samtliga riksdagspartier ingå. Utredningen börfå till uppgift att lämna förslag till ett nytt, brett förankratbostadsfinansieringssystem. Systemet bör bl.a. göra det möjligtför samhället att också ta det övergripande ansvarsom är nödvändigt för att det skall finnas goda bostäder åtalla, även de med begränsade ekonomiska möjligheter.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo215 (s), Bo238(s) yrkande 3 samt Bo239 (v) yrkande 3 anfört avseende enparlamentarisk utredning om den framtida bostadsfinansieringenbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13.beträffande en utredning om bostadsfinansieringensutformningatt med anledning av motionerna 1992/93:Bo215,1992/93:Bo238 yrkande 3 och 1992/93:Bo239 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8.Förändringar i finansieringssystemet (mom. 14), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Till grund" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Behovet av förändringar i bostadsfinansieringssystemet ärenligt utskottets mening ovedersägligt. är detnaturligtvis angeläget att genomförandet av dessa förändringarblir sådant att väsentliga värden inte riskeras i samband medomstruktureringen. I den ekonomiska situation som råder haromläggningen av bostadsfinansieringen medfört ökadeboendekostnader. Till detta kommer att det har ställts krav påextra upptrappningar av den garanterade räntan -- något som omdet genomfördes ytterligare skulle förvärra situationen förmånga boende.En utgångspunkt för förändringarna i finansieringssystemet börvara att samhället även i fortsättningen tar det övergripandeansvaret för bostadsförsörjningen. Samhällets bostadsstöd bördärför utgå i form av ett generellt stöd. Detta stöd måste i sintur utformas så att det ger boendekostnader på en socialtacceptabel nivå och dessutom bidrar till en jämnbostadsproduktion. För att motverka en förändring mot ett meraindividuellt inriktat bostadsstöd bör sålundabostadssubventionerna till nyproduktionen kvarstå. En utvecklingmot ett mera individuellt inriktat stöd kan sålunda inteaccepteras.Med hänvisning till det nu anförda bör sålunda förändringarnai subventionssystemet för bostäder justeras så att likvärdigaförutsättningar skapas för bostäder av olika ålder och med olikaupplåtelseformer.