bet · GG01UbU14 · 1993-05-06 00:00:00 — I motion 1992/93:Ub667 (v) begärs atthögskolan skall ges rätt att utfärda magisterexamen. Enligtmotion 1992/93:Ub692 (s) bör högskolan få examensrätt förspecialpedagogexamen med inriktning mot kompliceradinlärningssituation. I motion 1992/93:Ub693 (s) yrkande 1anförs att examensrätt inom ekonomlinjen med inriktning motfastighetsekonomi/fastighetsförvaltning bör tilldelashögskolan.Enligt vad utskottet erfarit är frågan om rätt för Högskolani /att utfärda magisterexamen nu föremål förKanslersämbetets utredning och bedömning inför regeringensställningstagande. Någon yrkesexamen för ekonomer finns inteföreskriven i högskoleförordningens bilaga om examensordningen.När det sedan gäller rätten att utfärda specialpedagogexamenankommer det på högskolan att ansöka hos regeringen om sådanexamensrätt. bör enligt utskottets mening avslåmotionerna 1992/93:Ub667, 1992/93:Ub692 och 1992/93:Ub693yrkande 1.Högskolan i /bör få rätt att utfärdamagisterexamen, föreslås det i den väckta motionen 1992/93:Ub694 (m) yrkande 1.Utskottet hänvisar till utbildningsministerns uttalande ipropositionen att han för egen del anser att den nya högskolan,, skall kunna ges examensrätt för magisterexamen ivissa ämnen. Därmed avstyrks motionsyrkandet av utskottet.De i examensordningen angivna engelska benämningarna påexamina kritiseras i motion 1992/93:Ub66 (fp). Det ärenligt motionären positivt att de svenska examina åtföljs av enöversättning till engelska språket. Därvid har samtligayrkesexamina översatts med University Diploma in ... När detgäller civilingenjörsexamen och psykologexamen har alltså detidigare använda internationellt accepterade benämningarnaMaster of Science in resp. of Science inPsychology ersatts av University Diploma in resp.in Psychology. Båda dessa examina uppfyller kravet omsammanlagt minst 160 poäng för magisterexamen, of ...Den nya översättningen uppfattas av studenterna som en språkligoch kunskapsmässig nivellering. Motionären vill att riksdagenskall uttala sig för att de av förutvarande Universitets- ochhögskoleämbetet fastslagna engelska benämningarna på högreyrkesexamina fortfarande skall användas.Examensordningen upptar inom grundläggande högskoleutbildninggenerella examina och yrkesexamina. De generella examina ärtre, nämligen magisterexamen, kandidatexamen ochhögskoleexamen. Magisterexamen, of ..., uppnås efterfullgjorda kursfordringar om sammanlagt minst 160 poäng. Ihuvudämnet krävs fördjupade studier på 80-poängsnivån medgodkänt resultat. Vidare skall studenten ha fullgjort ettexamensarbete om minst 20 poäng eller två om vardera minst 10poäng. Det finns 45 yrkesexamina, alla översatta med UniversityDiploma in ... Civilingenjörsexamen uppnås efter sammanlagt 180poäng; psykologexamen efter sammanlagt 200 poäng.Utskottet vill erinra om att i högskoleförordningenföreskrivits att i den mån kurser som ingår i en yrkesexamensammantaget uppfyller de krav som ställs för magisterexamen,såväl med avseende på längd som på fördjupning, skall detta, omstudenten så begär, framgå av examensbeviset i både svensk ochengelsk text. Syftet i motionen att engelska benämningar påcivilingenjörs- resp. psykologexamen skall vara of ...kan alltså tillgodoses, förutsatt att även kraven påfördjupning i ämne uppfyllts. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1992/93:Ub66.5.4 m.m.Ett stort antal motioner tar upp frågor om innehåll m.m. iolika utbildningar.Om de medellånga vårdutbildningarna anförs i motion1992/93:Ub687 (s) yrkande 2 att dessa utbildningar har detgemensamt att de i huvudsak lockar kvinnliga studerande och attde behöver utvecklas med hänsyn till nya krav ochförutsättningar. Den osäkra framtiden för flera av de berördautbildningarna liksom den bristande forskningsbasen måste,enligt motionärernas mening, uppmärksammas och åtgärdas.Som utskottet tidigare nämnt har den s.k.Huvudmannaskapsutredningen avgett betänkandet (SOU 1993:12)Vårdhögskolor -- kvalitet, utveckling, huvudmannaskap. Deförslag utredningen lämnar syftar bl.a. till att höjavårdutbildningarnas kvalitet och akademiska anknytning genomatt vårdhögskolornas kontaktvägar på olika sätt stärks till denstatliga forskningsorganisationen. Regeringens beredning avutredningens förslag bör enligt utskottets mening avvaktas,varför utskottet avstyrker motion 1992/93:Ub687 yrkande 2.I två motioner, nämligen motionerna 1992/93:So268 (v) yrkande9 och 1992/93:Ub683 (fp), föreslås att en obligatoriskundervisning om alkoholens skadeverkningar skall finnas inomalla sjukvårdsutbildningar. I den förstnämnda motionen anförsatt Verket för högskoleservice bör få i uppdrag att föra in enobligatorisk undervisning i universitetens sjukvårdslinjer omalkoholen kontra folkhälsan.Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avatt läkare och annan sjukvårdspersonal utbildas om alkoholensskadeverkningar och att personalen tidigt uppmärksammarförekommande eller begynnande alkoholproblem. Det ankommeremellertid på varje universitet och högskola att bestämma detnärmare innehållet i högskoleutbildningen. Motionerna1992/93:Ub683 och 1992/93:So268 yrkande 9 avstyrks därmed.En översyn av antagningssystemet inom vårdutbildningenbehövs enligt motion 1992/93:Ub606 (s). Motionärerna anför attden vårdinriktade kompletteringskursen skall ge möjlighet förden som redan har en teoretisk gymnasieutbildning att söka tillvårdhögskolan. Genom de förändringar som skett avutbildningssystemet kan de sökande komma i en omöjligkonkurrenssituation.Utskottet har inhämtat att den vårdinriktadekompletteringskursen, som inte längre ges, fortfarande gällersom behörighetsvillkor till arbetsterapeut- resp.sjukgymnastutbildning men inte till sjuksköterskeutbildning.Den förlängning av sjuksköterskeutbildningen till 120 poäng somgenomförs fr.o.m. innebär att de vårdämnen somden kompletterande kursen omfattade i fortsättningen kommer attges som en del av sjuksköterskeutbildningen. Utskottet villhänvisa till bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100)om tillträde till grundläggande högskoleutbildning, vari sägsatt frågor om antagning avgörs av högskolan. I den mån enhögskola uppställer krav på särskilda förkunskaper, skall dessavara relevanta för den aktuella utbildningen (8 kap. 6 och 11§§). Då utskottet inte anser den av motionärerna förordadeöversynen påkallad, bör avslå motion 1992/93:Ub606.Enligt motionerna 1992/93:Ub603 (fp), 1992/93:Ub615 (m),1992/93:Ub618 (v) och 1992/93:Ub670 (fp) finns behov av enförkortad psykoterapiutbildning för psykologer, vilken tarsin utgångspunkt i den särskilda grundkompetens, såvälteoretisk som tillämpad, som denna grupp besitter. Det ärangeläget med ett fortsatt kompletterings- ochekvivaleringsförfarande.Utskottet noterar att enligt den nya högskoleförordningensbilaga om examensordningen uppnås psykoterapeutexamen efterfullgjorda kursfordringar om sammanlagt 60 poäng under entreårsperiod. Därtill ställs krav på t.ex. avlagdpsykologexamen (enligt studieordning). Utskottet ärinte berett att nu förorda en ändring av bestämmelserna. Enligtvad utskottet inhämtat pågår vid av en särskild påbyggnadsutbildning i psykoterapi(25 poäng) som avses bli tillrättalagd för legitimeradepsykologer. Utskottet erinrar om att utskottet i sittbetänkande 1991/92:UbU2 s. 6 anförde följande.Utskottet utgår från att berörda högskoleenheter i detframtida systemet kommer att ha möjlighet att anpassautbildningen i psykoterapi till olika deltagargruppers skildaförutsättningar, med utbildningens mål som utgångspunkt ochutan hinder av centralt fattade beslut om utbildningenspoängtal.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1992/93:Ub603,1992/93:Ub615, 1992/93:Ub618 och 1992/93:Ub670.I motion 1992/93:Ub687 (s) yrkande 6, väckt under denallmänna motionstiden, och i motion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 9begärs ett tillkännagivande om att den ettåriga parallellalärarutbildningen för årskurserna 4--9 som införts underinnevarande år skall avbrytas och att resurser skallfrigöras för den ordinarie lärarutbildningen. Enligt motion1992/93:Ub79 (v) yrkande 5 är den ettåriga parallellalärarutbildningen för årskurserna 4--9 oacceptabel. Devarianter som finns inom ramen för grundskollärarlinjen medinriktning mot årskurserna 4--9 har tillsammans allaförutsättningar att ge väl kvalificerade lärare.Möjligheter bör enligt motion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 10finnas för personer med för skolan lämplig kompetens attgenomgå förkortad lärarutbildning. Personer som är inne ieller genomgått viss akademisk utbildning bör erbjudas s.k.sneddning in i lärarutbildningen.Utskottet kan inte ställa sig bakom de i motionernaframställda yrkandena. Enligt utskottets mening finns inte skälatt ändra det beslut som fattade så sent som underföregående (prop. 1991/92:75, bet. UbU20, rskr. 282)om införande av en alternativ utbildning om 40 poäng för läraremed inriktning på årskurserna 4--9 i . Motionerna1992/93:Ub55 yrkande 9, 1992/93:Ub79 yrkande 5 och1992/93:Ub687 yrkande 6 bör alltså avslås av riksdagen.Utskottet behandlade vid samma tillfälle frågan om s.k.sneddning och anförde (s. 27) att frågan var av sådan karaktäratt det enligt utskottets mening är svårt att ange generellaregler och att det bör ankomma på regeringen ellerhögskolemyndighet att besluta härom. Med samma motiveringavstyrker utskottet det nu aktuella motionsyrkandet.Det är enligt motion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 11förvånansvärt att regeringen i propositionen som avnämare tilllärarutbildningarna nämner och näringslivetsbranschorganisationer, men bortser från kommunerna, skolanshuvudmän. bör uttala sig för attlärarutbildningarna skall utvecklas i samverkan medkommunerna.Enligt utskottets mening är det självklart att universitetoch högskolor har kontakt med skolans huvudmän i syfte attutveckla lärarutbildningarna. Det finns heller inga hinder församråd med det syftet. Något initiativ från krävsalltså inte i frågan. Motionsyrkandet kan därför avslås avriksdagen.Vikten av lärarutbildares kontakt med skolans vardagframhålls i motion 1992/93:Ub85 (s) yrkande 1. Denna kontaktkan främjas genom t.ex. några veckotimmars undervisning iskolväsendet eller medverkan i skolans utvecklingsarbete ochfortbildning.Utskottet vill erinra om att universitet och högskolor i detnya högskolesystemet själva bestämmer hur de skall organiseraoch lägga upp sina utbildningar. Utskottet utgår från atthögskolan ser till att de som utbildar blivande lärare har enpraktisk kunskap om skolans verksamhet och att högskolan gördet möjligt för lärarutbildarna att fortlöpande skaffa sigerfarenheter från "skolans vardag". Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1992/93:Ub85 yrkande 1.Frågor om innehåll m.m. i lärarutbildningen tas upp iflera motioner. I denna bör ingå undervisning omskadeverkningar av alkohol, narkotika och tobak, framhålls imotionerna 1992/93:Ub450 (kds) delvis, 1992/93:Ub684 (fp) och1992/93:Ub910 (fp) yrkande 2. Jämställdhetsfrågor måste enligtmotion 1992/93:A811 (c) yrkande 39 ges utrymme inomlärarutbildningen. Enligt motion 1992/93:Ub902 (m) yrkandena 2och 3 bör lärare i ämnet religionskunskap ha både förkunskaperoch få sådan utbildning och fortbildning att en godundervisning enligt läroplan kan uppnås. I syfteatt underlätta rekryteringen av lärare inom specialskolan fördöva bör utbildningen ses över i vad avser längd ochbehörighetskrav, anförs det i motion 1992/93:Ub678 (c). Imotion 1992/93:Ub625 (s) anförs beträffande innehållet ivårdlärarutbildningen att vårdläraren behöverpedagogisk/didaktisk kompetens.Utskottet hänvisar när det gäller ANT-undervisningen tillsitt betänkande 1992/93:UbU1 (s. 8) där utskottet anförde atten saklig och allsidig information om måste bedrivas isåväl grund- som gymnasieskolan. Detta måste självfalletbeaktas i lärarutbildningen.Beträffande lärarutbildning för döva och hörselskadade harutskottet erfarit att frågan på regeringens uppdrag är föremålför utredning i samverkan mellan ,Högskolan för lärarutbildning i och Högskolan iÖrebro.Utskottet vill vidare peka på att Huvudmannaskapsutredningeni betänkandet SOU 1993:12, Vårdhögskolor, föreslår attvårdlärarutbildningen skall avvecklas fr.o.m. /95.Den pedagogiska/didaktiska utbildningen för vårdlärare börenligt utredningen genomföras enligt samma modell som förhögskolans övriga lärarutbildningar. Betänkandet bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Frågor rörande utbildningars innehåll beslutas lokalt av denenskilda högskolan.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1992/93:Ub450delvis, 1992/93:Ub625, 1992/93:Ub678, 1992/93:Ub684,1992/93:Ub902 yrkandena 2 och 3, 1992/93:Ub910 yrkande 2 och1992/93:A811 yrkande 39.När det gäller frågor om utbildningsutbud i övrigt anförsi motion 1992/93:Ub657 (m) att behov finns av enhögskoleutbildning för finanssektorn med inriktning mot ekonomimed extern räkenskapsanalys och riskbedömning, juridik ochspråk. En högskoleutbildning med särskild inriktning mot bank-och fastighetssektorerna efterfrågas i motion 1992/93:Ub691(c). Det totala utbildningsutbudet av högskolekurser specielltriktat mot bank- och fastighetssektorn är litet och intetillräckligt väl avpassat för dessa kategorier.Högskoleutbildning med fritidsvetenskaplig inriktning börenligt motion 1992/93:Ub508 (s) kunna erbjudas dem som studeratpå gymnasieskolans barn- och fritidsprogram. Ökade insatserbehövs enligt motion 1992/93:Ub651 (fp) för att främjautbildning i ämnen som rör turistnäringen. I motion1992/93:Ub620 (kds) pekas på behovet av undervisning i etik ochmiljöekonomi inom ekonom- och teknikerutbildningarna. I motion1992/93:Ub611 (s) föreslås att några högskolor får i uppdragatt, i kontakt med myndigheter och verk samtTrygghetsstiftelsen och Förnyelsefonden, utvecklacollegeutbildningar för administratörer, vilka utbildningaranpassas för behoven inom den statliga sektorn. Kunskapen inomyrkesområdet för kontorsadministration måste tas till vara ochvidareutvecklas som en del i den statliga sektorns förnyelse.Enligt motion 1992/93:Ub660 (s) bör uttala sig föratt ett nytt ämne, skuldsaneringsrätt, införs inom högskolan.Förändringar i journalistutbildningen begärs i motion1992/93:Ub650 (m) i syfte bl.a. att öka betydelsen avämneskunskap och vetenskaplig bakgrund.Utskottet erinrar om att den nya studieorganisationen gerfrihet för universitet och högskolor att själva besluta ifrågor om utbildningsutbud. Syftet med denna nya ordning är attutbildningsutbudet på skall komma att präglas avökad mångfald och flexibilitet. Universitet och högskolor kanvälja skilda utbildningsprofiler anpassade till de egnaförutsättningarna. Då det således inte ankommer på riksdagenatt ta ställning i hithörande frågor, bör motionerna1992/93:Ub508 i denna del, 1992/93:Ub611, 1992/93:Ub620,1992/93:Ub650, 1992/93:Ub651, 1992/93:Ub657, 1992/93:Ub660och 1992/93:Ub691 enligt utskottets mening avslås av riksdagen.6. KårobligatorietVid de statliga universiteten och högskolorna är destuderande skyldiga att tillhöra studentkår. Vid universiteteni och gäller denna skyldighet även nation och vidStockholms universitet fakultetsförening. De obligatoriskasammanslutningarnas verksamhet kan grovt indelas i tvåhuvudområden. Till det studentfackliga området hörrepresentation i universitets eller högskolas organ,utbildningsbevakning och annan intressebevakning. Inom detstudiesociala området handhar kårer m.fl. frågor omstudentbostäder, studerandehälsovård, motionsidrott,restauranger och samlingslokaler.Regeringen begär i propositionen godkännande avatt tvånget för studenter att tillhöra studentkår, nation ochstudentförening för fakultet, det s.k. kårobligatoriet, skallupphöra fr.o.m. den 1 juli 1995.Utbildningsministern utvecklar skälen för regeringensförslag. Han anför att bakgrunden till det omfattandeutredningsarbete som har ägt rum när det gällerkårobligatoriets vara eller inte vara är den vitt spriddauppfattningen, att det utifrån grundläggande demokratiskaprinciper är felaktigt med obligatoriskt medlemskap isammanslutningar av detta slag.Enligt statsrådet finns det ett samband mellanobligatoriefrågan och den allmänna utvecklingen inomuniversitets- och högskoleområdet. Den avreglering ochfrigörelse som pågår minskar av naturliga skäl styrkan iargumenten för att just vad gäller studenterna bibehålla encentral reglering av organisationsstrukturen. är det lågadeltagandet från studenternas sida i de obligatoriska kårernasval och arbete ett stort problem för det studentfackligaarbetet. Det kan också med fog ifrågasättas, anför statsrådet,i vilken utsträckning det kan betraktas som demokratisktrimligt att basera ett av staten säkerställt inflytande inomden högre utbildningen på en kårstruktur som endast förmårengagera en bråkdel av studenterna.När det gäller konsekvenserna av en avveckling avobligatoriet konstaterar utbildningsministern att en radpraktiska frågor kräver fortsatt beredning. Till de frågor somdet är angeläget att lösa på ett sådant sätt att viktigastudentintressen kan tillgodoses hör formerna för studenternasrepresentation i olika organ. Andra betydande frågor som måstelösas gäller ansvaret för studenternas sociala omvårdnad ochtillgången till studentbostäder och samlingslokaler. Isammanhanget anmärker statsrådet att bl.a. frågan omnationernas framtida beskattning övervägs inom stiftelse- ochföreningsskattekommittén (Fi 1988:03) som väntas avge ettbetänkande under hösten 1993.Statsrådet anför att han avser att låta genomföraavvecklingen av kårobligatoriet i sådana former att ettfortlöpande samråd kan ske mellan företrädare för regeringen,universiteten och högskolorna samt berördastudentsammanslutningar. En särskild beredning skall tillkallasför denna uppgift. Beredningen bör vara färdig med sina förslagtill hur avvecklingen skall genomföras till den 1 januari 1994för att ge universitet, högskolor och studentkårer tillräckligtid att förbereda denna.Avslag på regeringens förslag att slopa kårobligatorietfr.o.m. begärs i motion 1992/93:Ub55 (s)yrkande 15. I motionen framhålls att ett absolut villkor för enavveckling av kårobligatoriet är att först, dvs.innan datum för en avveckling fastställs, får ta ställning konkret plan. Denna plan bör innefatta förslag omstudentrepresentation i olika organ inom högskolan, om mål föroch full finansiering av studenthälsovården samt om driften avstudentbostäder och samlingslokaler. Den bör vidare innehållaen ekonomisk kalkyl för kårobligatoriets avveckling. I dettafortsatta beredningsarbete skall studenterna vararepresenterade.Även i motion 1992/93:Ub79 (v) yrkande 11 delvis angermotionärerna att de vill avvakta ytterligare beredning, bl.a.av formerna för studentrepresentation, innan de är beredda attmedverka till ett avskaffande av kårobligatoriet. Mycketviktigt är också att studentkårernas jämställdhetsarbete tasmed i den samlade bedömningen.Till dess staten påtagit sig de kostnader för verksamhetensom en avveckling innebär bör enligt motion 1992/93:Ub67 (s)kårobligatoriet behållas. Motionärerna påpekar att i annat fallmåste nationernas sociala verksamhet skäras ned ochnationshusen försäljas.I två motioner från den allmänna motionstiden framförsargument till förmån för en avveckling av kårobligatoriet.Enligt motion 1992/93:Ub649 (s) kan föreningsfrihet,studentinflytande och studiesociala verksamheter förenas.Motionärerna anger vissa principer för studentkårernasverksamhet efter avregleringen. Enligt motion 1992/93:Ub654 (m)skall studenter inte tvingas till kollektivanslutning. Däremotbör studenterna solidariskt bidra till vissa gemensammanyttigheter, såsom studerandehälsovård och samlingslokaler,genom avgifter som samlas in av universitets- ellerhögskoleledningen.Utskottet delar regeringens bedömning att det utifrångrundläggande demokratiska principer är felaktigt medobligatoriskt medlemskap i studentkårer, nationer ochfakultetsföreningar. Det är därför, som framhålls ipropositionen, principiellt riktigt att nu fattarbeslut om avveckling av kårobligatoriet. Ett avskaffande av detobligatoriska inslaget kan leda till att studenternasengagemang i för universiteten och högskolorna viktiga ärendenökar och vitaliseras. Enligt utskottets mening återstår dockett betydelsefullt arbete med att bereda de studentfackliga ochstudiesociala frågor, som tas upp i både propositionen ochmotionerna, inför avvecklingen. Utskottet vill för sin delbetona det angelägna i att en kontinuerlig dialog äger rum medstudenternas representanter och med företrädare för universitetoch högskolor i syfte att hos dessa förankra förslag tilllösningar.Utskottet förutsätter att regeringen, när klarhet vunnits ifrågan, informerar om de ekonomiska konsekvensernaför studentkårerna m.fl. Om särskilda statliga medel behövs förstuderandesammanslutningarnas fortsatta verksamhet eller förandra kostnader till följd av obligatoriets avveckling börregeringen framlägga förslag härom.Mot bakgrund av vad utskottet anfört föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1992/93:Ub55 yrkande 15,1992/93:Ub67, 1992/93:Ub79 yrkande 11 delvis, 1992/93:Ub649 och1992/93:Ub654 godkänner regeringens förslag om att tvånget förstudenter att tillhöra studentkår, nation och studentföreningför fakultet skall upphöra fr.o.m. den 1 juli 1995.7. Organisatoriska frågorStyrelserna för högskolorna i /ochÖstersund har hos regeringen hemställt att de bådahögskolorna fr.o.m. slås samman och bildarMitthögskolan. Regeringen ställer sig i propositionen bakomdetta förslag. Enligt utbildningsministern ger den såledesbildade nya högskolan ökad slagkraft åt den högre utbildningeni denna del av landet, och förutsättningarna för profileringökar. Vidare bör sammanslagningen kunna leda till etteffektivare resursutnyttjande. I propositionen erinras också omden granskning som på regeringens uppdrag genomförts avseendeHögskolorna i /och i samband medden förstnämnda högskolans begäran om rätt att gemagisterexamen. Under granskningen har enligt propositionenframkommit att en sådan rätt kunde ges i flera ämnen, menendast vid ett samgående mellan de båda högskolorna.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag.Utskottet föreslår således att godkänner vad somförordats i propositionen om att högskolorna iSundsvall/och skall upphöra vid utgången avjuni 1993. Vidare föreslår utskottet att med bifalltill regeringens förslag beslutar om inrättande avMitthögskolan den 1 juli 1993.Inrättande av en självständig högskola på Gotlandföreslås i motion 1992/93:Ub907 (s) yrkande 1. Ett samarbetemellan och har enligt motionären redanpåbörjats och bör kunna utvecklas och utvidgas samt utgöra ettförsta steg mot ett Östersjöuniversitet (yrkande 2). Lövstalantbruksgymnasium, som är engagerat i det påbörjadesamarbetet, bör kunna utvecklas till ett centrum förlantbruksutbildning för ungdomar från de baltiska länderna(yrkande 3).Utskottet erinrar om att högskoleutbildningen på Gotlandnumera har en fast plats i högskolesystemet genom att medelårligen anvisas särskilt för denna verksamhet. Under anslagetLokala och individuella linjer samt fristående kurser harhögskoleutbildningen på utgjort en särskild anslagspostsedan budgetåret 1988/89. Under anslaget Utbildning förtekniska yrken finns /92 också en särskildanslagspost för högskoleutbildning på . Medlendisponeras av på , som fördelar dem tillde högskolor och universitet som anordnar utbildningen.Länsstyrelsen har det direkta planeringsansvaret för vilkenhögskoleutbildning som skall förläggas till . Iförevarande proposition föreslås att medel anvisas under ettsärskilt anslag till högskoleutbildning på . Utskottetanser inte att det finns anledning att nu förändra dennaorganisation.Det i motionen nämnda påbörjade samarbetet mellan ochGotland kan enligt utskottets mening föras vidare genom deberörda intressenternas egna initiativ. Detsamma gällerutvecklingen av Lövsta lantbruksgymnasium. Någottillkännagivande av är enligt utskottets mening intepåkallat.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub907.Planerna på ett kvinnouniversitet i tas upp imotionerna 1992/93:A443 (fp) yrkande 4 och 1992/93:A811 (c)yrkande 21.