bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Utskottet är inte berett att föreslåytterligare medel eller tillstyrka den i motion 1992/93:Ub151förordade omfördelningen av medel.Med hänvisning till det anförda bör avslå de bådaförevarande motionerna.SuperdatorerFör att behålla och utveckla god kvalitet i svensk forskningkommer det enligt regeringen att krävas stora satsningar påmycket kraftfulla datorer, s.k. superdatorer. Delar avsvensk forskning och utveckling är helt beroende av tillgångtill mycket avancerad beräkningskraft.Naturvetenskapliga forskningsrådet () har haft i uppdragatt tillsammans med FRN fortlöpande bevaka frågan om samordningoch behov av superdatorkapacitet. Efter samråd med FRNtillsatte NFR en kommitté med uppgift att utredabehoven och föreslå åtgärder som säkrar svensk forsknings behovav superdatorer. redovisade förra åretsina förslag till regeringen.I propositionen konstateras att , , ochSverige har gjort stora insatser inom området, men står allainför ett behov av att förnya sina superdatoranläggningar. Förnärvarande pågår beredning inom i syfte attåstadkomma en samordning inom superdator- ochdatorkommunikationsområdet i de nämnda länderna. Regeringenbegär ett bemyndigande av att, om så skulle behövas,inrätta en superdatorstyrelse som tilldelas adekvata resurser.Utskottet tillstyrker vad regeringen förordat beträffandesuperdatorer.Universitetsdatornätet SUNETSUNET, det gemensamma universitetsdatornätet i , ärett viktigt hjälpmedel för svensk forskning. Det ger möjlighettill datakommunikation mellan högskolorna samt medorganisationer och företag. uppgraderades delar avSUNET:s datakommunikationslinjer från överföringskapaciteten 64kbit/s till 1Mbit/s. Det finns emellertid behov av enuppgradering av SUNET:s linjer till betydligt högrehastigheter.Regeringen finner det angeläget att svensk forskning fårtillgång till de avancerade funktioner som ett höghastighetsnäterbjuder och avser att göra omfattande satsningar pådatakommunikationens område. En uppgradering av SUNET till 34Mbit/s har kostnadsberäknats till per år.Under /94 kommer medel att ställas tillförfogande för att möjliggöra en kraftfull förstärkning avdatakommunikationen inom Sverige.Högskolornas lokala datornät behöver uppgraderas för att deskall kunna dra nytta av de nya funktionerna. Regeringenförutsätter att berörda högskolor inom sina ordinariebudgetramar prioriterar medel till en adekvat uppgradering avde lokala näten. För att stärka organisationen av SUNETföreslås Verket för högskoleservice (VHS) bli ansvarigtadministrativt organ. Från kommer VHS atttilldelas ett driftsanslag för SUNET.Det föreligger inget ärende till i frågan.Nationella forskningsanläggningarDe nationella forskningsanläggningarna möjliggör attsvensk forskning kan bedrivas inom områden som kräver såavancerad och dyr utrustning att ett universitet eller enhögskola inte ensamt kan svara för verksamheten. En nationellanläggning innebär koncentration av resurser och kompetenssamtidigt som tillgängligheten säkras för forskare i helalandet. De fyra nuvarande nationella anläggningarna är TheSvedberg laboratoriet (TSL) vid ,MAX-laboratoriet vid , OnsalaRymdobservatorium vid och detNationella superdatorcentret vid grundval av rapporten forskningsanläggningaroch nationella forskningsresurser (1992:5)utarbetad av NFR och det tidigare Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), vilken har remissbehandlats, föreslårregeringen vissa förändringar beträffande de nationellaforskningsanläggningarna. I sammandrag innebär de bl.a.följande.På förslag av ansvariga forskningsråd bör regeringen beslutaom inrättande resp. avveckling av nationellaforskningsanläggningar. Ett avtal reglerar relationerna mellanansvarigt forskningsråd, värduniversitet och anläggning. Varjeanläggning bör ledas av en styrelse där forskningsrådet utserordförande. Till styrelsen knyts ett vetenskapligt råd. Medeltill drift av de nationella anläggningarna anvisas viaforskningsråden. Förändringarna bör träda i kraft den 1 juli1994.Regeringen anser att de fyra existerande nationellaanläggningarna väl uppfyller de krav som ställs på en nationellforskningsanläggning. De bör behålla sin status.CRYRING-laboratoriet vid för fysik börfrån ges status av nationellforskningsanläggning.Regeringen avser att ge NFR i uppdrag att tillsammans medberörda universitet och övriga forskningsråd bedömamedelsbehovet för anläggningarna inför överföring avdriftsmedel för de nationella anläggningarna frånfakultetsanslagen.Regeringen ämnar återkomma till inför budgetåret1994/95 med en bedömning av resursbehovet hos anläggningarna.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringenförordat beträffande nationella forskningsanläggningar.Tjänsteorganisatoriska frågorUtskottet redovisar i det följande en del förändringar närdet gäller tjänsteorganisationen, vilka regeringen redogör föri propositionen och som enligt den nya högskoleförordningen(SFS 1993:100) kommer att gälla vid universitet och högskolor.De lärartjänster som enligt förordningen får inrättas viduniversitet och högskolor är professor (inbegripet adjungeradprofessor), lektor, adjunkt, forskarassistent, nordisk lektor,utländsk lektor, timlärare och gästlärare. Särskilt högtkvalificerade lektorer kan ges ställning som biträdandeprofessor.När det gäller tidsbegränsning av anställning görs vissaförändringar. För att underlätta rekryteringen och ge ökadflexibilitet blir det möjligt att inledningsvis anställahögskolelektor för en treårsperiod.Enligt den nya förordningen kan innehavare av professur somär förenad med konstnärligt utvecklingsarbete förordnas tillsvidare. Möjligheten att tidsbegränsa förordnandena kvarstårdock. Eventuella kostnader för framtida specialarrangemang förprofessorer som anställs på tidsbegränsade förordnanden skallhelt bäras av den berörda högskolan. Avgångsvederlag kan intepåräknas från regeringen.De nya regler som träder i kraft innebär attregering och riksdag inte längre skall besluta om inrättande avprofessurer vid universitet och högskolor. De avgör självaantalet professurer och deras inriktning. Professurer som ärinrättade vid forskningsråden bör föras över till deuniversitet och högskolor där tjänsterna nu är placerade. Dettabör ske med verkan fr.o.m. . Medel för dessastjänster bör fr.o.m. /95 anvisas under anslagettill resp. universitet. Inga nya professurer bör inrättas vidforskningsråd.Vid andra myndigheter än forskningsråden finns ett sjuttiotaltjänster som professor inrättade. Det bör även framgent vararegeringen som inrättar och tillsätter professurer vid andramyndigheter än universitet och högskolor. Sådana tjänster börendast avse högre utbildning och forskning.Universitet och högskolor kan inrätta lektorstjänstermed tidsbegränsade förordnanden om högst medfinansiering från andra externa källor än forskningsråd. Dennarätt bör utsträckas till att gälla lektorstjänster finansieradeav externa medel generellt, dvs. inkl. forskningsrådsmedel.Regeringen avser att återkomma till denna fråga i annatsammanhang.För tjänster som forskare inrättade av råden medtidsbegränsade förordnanden bör i fortsättningen inteuniversiteten eller högskolorna åläggas något ansvar efterförordnandetidens utgång. Enligt utskottets mening bör dettasjälvfallet inte utesluta att överenskommelser med en sådaninnebörd träffas mellan forskningsråd och universitet.Det föreligger inget ärende till omtjänsteorganisationen.8. Kulturvetenskapliga forskningsområdetHumanistiska fakulteternaI propositionen konstaterar regeringen att det humanistiskaforskningsområdet har mycket stor bredd, och att de olikafakulteterna har utarbetat genomtänkta utvecklingsstrategierför att täcka forskningsområdets väsentligaste delar.Ett område där regeringen anser det viktigt att det finnstillfredsställande vetenskaplig kompetens är kulturvården. Detär angeläget att universitetens verksamhet på detta område kanutvecklas och att forskningen och forskarutbildningen påområdet får en fastare organisation. Det är av stor vikt attforskningen och forskarutbildningen i språk har god täckningoch hög standard. Regeringen framhåller vidare att forskningoch forskarutbildning inom språken inte bara gäller rentspråkvetenskapliga frågor utan även innefattar litteratur ochkultur. Det är enligt regeringens mening värdefullt attuniversiteten har gjort prioriteringar rörande såväl de mernäraliggande europeiska språken som vissa utomeuropeiska språk,t.ex. I en värld av ökande internationellarelationer spelar även de historiska perspektiven en avgöranderoll. Vidare anförs i propositionen att en mer fördjupad ochallsidig vetenskaplig diskussion och kunskapsuppbyggnad när detgäller världs- och livsåskådningsproblem liksom olika etiskafrågor bör inta en väsentlig plats inom det humanistiskaforskningsområdet.Regeringens förslag innebär att till de humanistiskafakulteterna anvisas sammanlagt /94. För de därpå följande två budgetårenföreslås oförändrade resurser.Som utskottet i det föregående (avsnitt 2) redovisat,föreslås i motion 1992/93:Ub128 (s) en kraftig förstärkning avresurserna till forskarutbildningen. För de humanistiskafakulteterna föreslås i motionen en förstärkning av deöronmärkta medlen för detta ändamål med 10 miljoner kronorutöver regeringens förslag (yrkande 41). För de två följandebudgetåren i perioden föreslår motionärerna oförändraderesurser (yrkande 42).Utskottet, som i det föregående har avstyrkt den totalamedelsökning för forskarutbildningen som föreslås i motion1992/93:Ub128, föreslår att med avslag på nämndamotion yrkandena 41 och 42, båda delvis, godkänner vadregeringen under avsnittet Slutsatser förordat ommedelsanvisning till de humanistiska fakulteterna.När det gäller de humanistiska fakulteterna i övrigtföreligger fem motionsyrkanden.En ökad satsning på forskning om turkiska språket ochkulturen bör enligt motion 1992/93:Ub602 (fp) komma till stånd.I motion 1992/93:Ub681 (fp) föreslås ett tillkännagivandetill regeringen om behovet av en långsiktig uppbyggnad av ökaderesurser vid svenska universitet i de baltiska ländernas språkoch i slaviska språk. Motionärerna vill se en uppbyggnad i och . Behoven är mycket stora och kaninte täckas av omprioriteringar inom de humanistiskafakulteterna, hävdar motionärerna.En professur i historia med inriktning på "Förintelsen" börenligt motion 1992/93:Ub682 (fp) inrättas i som ettförsta steg mot upprättande av ett forskningscentrum medinternationell utblick och inriktat mot rasism och folkmord ivår tid. upprättasför närvarande i och avsikten är enligt motionären attliknande centra skall upprättas i de länder som har speciellanknytning till i bör enligt motion 1992/93:Ub672(fp) göras till föremål för ett forskningsprojekt. Ättlingartill svenskar som förvisades till leverfortfarande och talar gammelsvenska, men de har nått myckethög ålder. Efter börförutsättningarna för att genomföra ett sådantforskningsprojekt vara goda, heter det i motionen.I motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 36 anförs att ett centrumför dansforskning, som enligt motionärerna beslutatom , bör komma till stånd vid universitet.Utskottet erinar om att professurer enligt beslut(prop. 1990/91:150 bil. II:7, bet. UbU21, rskr. 389) fr.o.m.den 1 juli 1993 inte längre skall inrättas av regeringen utanav resp. universitet eller högskola. Det bör enligt utskottetsmening ankomma på resp. universitet att besluta omdispositionen av tillgängliga medel och om eventuellaomprioriteringar.Vid Lunds universitet finns om gammelsvenskbyn i pågår enligt vadutskottet erfarit, bl.a. vid har fyra gånger (bet. UbU1984/85:33, UbU 1985/86:3, UbU 1985/86:32 och UbU 1986/87:26)avslagit motioner om inrättande av ett centrum fördansforskning. Även inrättande av ett sådant centrum är enfråga som enligt utskottets mening bör avgöras av berördaläroanstalter. I fråga om dansforskning erinrar utskottet ocksåom att regeringen under anslaget till konstnärligtutvecklingsarbete föreslår en betydande förstärkning av medlentill . Av anslagsframställningframgår också att flera forskningsprojekt pågår i samverkanmellan och olika universitet. De berör såvälhumanistiska som samhällsvetenskapliga discipliner.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1992/93:Ub121 yrkande 36,1992/93:Ub602, 1992/93:Ub672, 1992/93:Ub681 och 1992/93:Ub682godkänner vad regeringen utöver medelsanvisningen förordatunder avsnittet Slutsatser beträffande de humanistiskafakulteterna.Teologiska fakulteternaRegeringen anför i avsnittet Slutsatser att denreligionsvetenskapliga forskningen har många och aktuellauppgifter i det moderna samhället inte minst när det gällerstudiet av värderingsförskjutningar. Livsåskådnings- ochetikfrågor behöver belysas. Regeringen anser att denreligionsvetenskapliga forskningen har många angelägnauppgifter i dagens mångkulturella och internationella samhälle,där religionen spelar en stor roll.Regeringens förslag innebär att det till de teologiskafakulteterna anvisas sammanlagt /94. För de därpå följande två budgetårenföreslås oförändrade resurser.Som utskottet i det föregående (avsnitt 2) redovisat,föreslås i motion 1992/93:Ub128 (s) en kraftig förstärkning avresurserna till forskarutbildningen. För de teologiskafakulteterna föreslås i motionen en förstärkning av deöronmärkta medlen för detta ändamål med 2 miljoner kronorutöver regeringens förslag (yrkande 41). För de två följandebudgetåren i perioden föreslår motionärerna oförändraderesurser (yrkande 42).Utskottet, som i det föregående har avstyrkt den totalamedelsökning för forskarutbildningen som föreslås i motion1992/93:Ub128, föreslår att med avslag på nämndamotion yrkandena 41 och 42, båda delvis, godkänner vadregeringen under avsnittet Slutsatser förordat ommedelsanvisningen till de teologiska fakulteterna.Den etiska forskningen bör enligt motion 1992/93:Ub103 (kds)yrkande 10 prioriteras vid de teologiska fakulteterna.Utskottet hänvisar till vad som i det föregående anförts omregeringens slutsatser. Något särskilt uttalande av idenna fråga är enligt utskottets mening inte påkallat, varförriksdagen bör avslå motionsyrkandet.Riksdagen bör enligt utskottets mening även godkänna vadregeringen i övrigt anfört i avsnittet Slutsatser om deteologiska fakulteterna.Juridiska fakulteternaRegeringen anser att och framför allt ett svensktmedlemskap i innebär den största omvandlingen av svensk rättnågonsin. Det är väsentligt att inte begränsar sig tillatt enbart anpassa sig till den existerande EG-rätten utanaktivt bidrar till rättsutvecklingen inom genom attockså ägna sig åt olösta problem som diskuteras inom EG.Medelsanvisningen till de juridiska fakulteterna föreslåsi propositionen öka /94 med sammanlagt 5miljoner kronor till knappt 46 miljoner kronor.I motion 1992/93:Ub128 (s) anförs att bör bidra tillrättsutvecklingen i . Mot denna bakgrund föreslås enökning med utöver regeringens förslag(yrkande 4). Som utskottet i det föregående (avsnitt 2)redovisat, föreslås i samma motion en kraftig förstärkning avresurserna till forskarutbildningen, nämligen för de juridiskafakulteterna en förstärkning av de öronmärkta medlen för dettaändamål med utöver regeringens förslag(yrkande 41). För de två senare budgetåren i perioden föreslåsoförändrade resurser (yrkande 42).Utskottet konstaterar att regeringen har samma uppfattningsom motionärerna om att bör bidra tillrättsutvecklingen i . Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget kan utskottet dock inte tillstyrka denytterligare medelsökning som föreslås i yrkande 4 i motionen.Utskottet, som i det föregående har avstyrkt den totalamedelsökning för forskarutbildningen som föreslås i motion1992/93:Ub128, föreslår att med avslag på motion1992/93:Ub128 yrkandena 4, 41 och 42, samtliga delvis,godkänner vad regeringen under avsnittet Slutsatser förordat ommedelsanvisningen till de juridiska fakulteterna.Forskningsresurserna för EG-rätt vid rättsvetenskapligainstitutionen vid bör enligt motion1992/93:Ub119 (fp) förstärkas. vid nämndauniversitet har enligt motionärerna varit heltberoende av externa anslag. De anser att balans bör skapasmellan den juridiska grundutbildningen vid dess forskningsresurser i juridik.Utskottet erinrar om att någon juridisk fakultet inte finnsinrättad vid . Med hänvisning härtillföreslår utskottet att med avslag på motionengodkänner vad som i övrigt anförts om de juridiskafakulteterna under avsnittet Slutsatser i propositionen.Samhällsvetenskapliga fakulteternaRegeringen föreslår under avsnittet Slutsatser att medel (3miljoner kronor) för /94 anvisas tillUniversitetet i för koncentrerade insatser rörandeCentral- och med inriktning på samhällsvetenskap,juridik och humaniora. Vidare föreslår regeringen, i enlighetmed beslut i samband med den förraforskningspolitiska propositionen (prop. 1989/90:90, bet.UbU25, rskr. 328), att anslaget till förstärks med 1658000 kr.Universitetet i skall enligt regeringen /96 överta ansvaret för Kollegiet församhällsforskning (SCASSS) frånHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () ochFRN.En särskild utredningsman har på regeringens uppdrag settöver hur resurserna för kriminologisk forskning bäst kanutnyttjas för en verksamhet av hög kvalitet ochsamhällsrelevans. I betänkandet (SOU 1992:80) Kriminologisk ochkriminalpolitisk forskning har utredaren kartlagt den forskningoch utredningsverksamhet som bedrivs inom universitet ochhögskolor och vid de s.k. sektorsmyndigheterna. Regeringenframlägger i propositionen vissa förslag om verksamheten vidBrottsförebygande rådet (BRÅ), vilka behandlas avjustitieutskottet. De samhällsvetenskapliga fakulteterna vidLunds och tillförs i propositionen750000 kr resp. 2miljoner kronor för /94 förkriminalvetenskaplig forskning.I motion 1992/93:Ub128 (s) anförs att BRÅ -- till skillnadfrån vad regeringen föreslagit -- även i fortsättningen skallha en central roll i den kriminalvetenskapliga forskningen, ochatt en tydlig uppdelning av forskningsansvaret behövs mellanBRÅ, polisen, universitet m.fl. (yrkande 1). Samma uppfattningframförs i motion 1992/93:Ju844 (s), där det också anförs attfler professurer och doktorandtjänster behövs inom detkriminalvetenskapliga området (yrkandena 3 och 4). Denna motionväcktes under allmänna motionstiden och således innanpropositionen lades fram för riksdagen.Vänsterpartiet anför i motion 1992/93:Ub121 (v) att denkriminologiska forskningen bör koncentreras till universitetenvarvid den del av BRÅ:s forskning som kan övertas avuniversiteten bör avvecklas vid BRÅ (yrkande 26). Vidare anförsi motionen att en professur bör inrättas i kriminalpsykologi,som är den del av den kriminalvetenskapliga forskningen somfrämst behöver förstärkas (yrkande 27). En professur irättspsykologi bör enligt motionärerna också inrättas för attbidra till att sanera vittnespsykologisk verksamhet ochtillföra domstolarna underbyggd sakkunskap (yrkande 28).Motion 1992/93:Ub103 (kds) (yrkande 2) tar upp inrättandet aven professur i kriminalpsykologi med anknytning tilllongitudinell forskning, som enligt motionärerna bör vara en avregeringen prioriterad åtgärd.Utskottet konstaterar att regeringens förslag ger utrymme fören utbyggnad av den kriminalvetenskapliga forskningen viduniversiteten, varför yrkandena 3 och 4 i motion 1992/93:Ju844får anses i huvudsak tillgodosedda. Vidare erinrar utskottet omatt inrättande av professurer inte längre ankommer påregeringen och utan på resp. universitet ellerhögskola. Regeringen föreslår att två av universiteten tillförsresurser för kriminalvetenskaplig forskning. Dessa universitetfår därmed ansvaret för att besluta vilket eller vilka ämnensom skall få del av de nya resurserna, och hur dessa skallanvändas.När det gäller uppdelningen av forskningsansvaret mellan BRÅ,universiteten och övriga instanser utgår utskottet från attregeringen kommer att klargöra vad resp. organ skall ansvaraför. Något tillkännagivande i enlighet med vad som anförs imotionerna 1992/93:Ub128 yrkande 1 och 1992/93:Ub121 yrkande 26är därför enligt utskottets mening inte påkallat.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1992/93:Ub103 yrkande 2, 1992/93:Ub121 yrkandena 26,27 och 28, 1992/93:Ub128 yrkande 1 och 1992/93:Ju844 yrkandena3 och 4.Enligt regeringens förslag skall tillförasUniversitetet i för koncentrerade insatser rörandeCentral- och . Enligt motionerna 1992/93:Ub105 (s)och 1992/93:Ub130 (fp) bör dessa resurser inte koncentrerastill ett enda universitet. Motionärerna pekar på att det är ettområde som skapat ett omfattande engagemang även på flera andrahåll, bl.a. vid . De anser det rimligt attmedlen fördelas på flera universitet som i likhet med Lundsuniversitet har kompetens för uppgiften. I den förstnämndamotionen framförs som ett alternativ att medlen ställs tillförfogande centralt så att intresserade och kvalificeradeforskare kan söka i likvärdig konkurrens. Ett särskilt institutför Central- och Östeuropaforskning, som nämns i propositionenssammanfattning s. 3, bör enligt motion 1992/93:Ub112 (c) inteinrättas med statliga medel. Motionären anför ingen motivering.Utskottet har inte funnit skäl att i denna fråga göra någonannan bedömning än den regeringen har gjort. börsåledes enligt utskottets mening avslå motionerna 1992/93:Ub105delvis, 1992/93:Ub112 och 1992/93:Ub130 delvis.Tillkännagivanden om behovet av forskning inomtjänstesektorn föreslås i tre motioner. Enligt motionerna1992/93:Ub113 (s) och 1992/93:Ub150 (nyd) yrkande 3 ärtjänstesektorn av mycket stor betydelse för landets ekonomi,men forskningen inom detta område har ringa omfattning. I densistnämnda motionen föreslås att anvisasunder vart och ett av de tre åren i budgetperioden för sådanforskning, fördelade på , Högskolan iKarlstad och (yrkande 4). Motion 1992/93:Ub107(s) tar upp behovet av forskningsstöd för utvecklingen av enspeciell del av tjänstesektorn, nämligen lagtillämpande ochmyndighetsutövande verksamhet. Den forskning som motionärernaföreslår skulle kunna ta sin utgångspunkt i en grundligutvärdering av det förnyelsearbete som redan utförts på fleraverk med i huvudsak myndighetsutövande och lagtillämpandeverksamhet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Utskottet konstaterar att tyngdpunkten i forskningspolitikenoch i den tekniska utbildningen är inriktad mot varuproduktionför att förbättra och utveckla olika varors egenskaper. I dagbestår samhället till två tredjedelar av personer som äranknutna till tjänstesektorn. Forskningen på detta område äreftersatt, trots att den stora konkurrenspotentialen iframtiden kommer att ligga i hur tjänsterna utformas. När detgäller det offentliga området anfördes i den förraforskningspolitiska propositionen (prop. 1989/90:90 s. 452) attdet behövs inte bara ett ökat utvecklingsarbete utan också enmer omfattande grundforskning än . I proposition1991/92:16 framlades förslag om ett program för forskning omden offentliga sektorn (bet. FiU4, rskr. Inom dess ram harinnevarande budgetår ca anvisats vardera tillStockholms universitet och och ca 9,5miljoner kronor anvisats till för förstärkning av sådanforskning. Utskottet anser det angeläget att forskning kommertill stånd om hur lagtillämpande och myndighetsutövandeverksamhet kan effektiviseras sett ur ett medborgarperspektiv.Den kompetens som finns inom vissa högskolor och universitetnär det gäller tjänsteforskning bör tas till vara. Forskningenbör också inriktas mot den privata tjänstesektorn och dessutveckling. Utskottet anser dock inte att bör peka utvilka forskare eller läroanstalter som skall tilldelas medelför sådan forskning.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1992/93:Ub107, 1992/93:Ub113 och 1992/93:Ub150 yrkande 3 samtmed avslag på motion 1992/93:Ub150 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om forskning inomtjänstesektorn.Motion 1992/93:Ub116 (s) tar upp behovet av resurser tillforskning inom socialförsäkringsområdet.