bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — SIDA bör ges ytterligare 5miljoner kronor, totalt 50 miljoner kronor.Svenska institutet () har ett synnerligen värdefullt programför gäststipendier, forskningssamarbete och kulturutbyte. Iregeringens förslag till stor ökning av SI:s anslag ingår ettkostnadskrävande förslag om en handelshögskola i . Det måsteifrågasättas om projektet hör hemma hos SI i sin nuvarande form.Utskottet föreslår bibehållet anslag till Svenska institutet.Ett väl utformat näringslivsbistånd är av synnerligen storvikt. Regeringens förslag om en ram på en miljard förexportkreditgarantier är välkommet. Den avsättning somregeringen föreslagit för förlustrisker, exportkreditgarantiernaoch det finansiella stödet tar emellertid ett mycket stortutrymme i anspråk. Utskottet kan finna anledning att återkommatill denna fråga. Vad gäller övrigt näringslivsinriktat biståndbör få (mer än1992/93) och somkapitaltillskott.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena 6, 8, 9, 11och 13 i motion U251 (s). Utskottet avstyrker yrkandena 13 och14 i motion U258 (v) samt motion U222 (fp).dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.31 med "Utskottet välkomnar" och slutar med "anföra följande:"borde ha utgått,dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.31 med "Sammanfattningsvis anser" och på s. 32 slutar med"motion U251 (s)" bort ha följande lydelse:Utskottet föreslår bibehållen anslagsnivå.Därmed tillstyrks yrkande 14 i motion U251 (s).dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande medelsfördelning mellan myndigheter iövrigtatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkandena 6,8, 9, 11 och 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:21. beträffande multilateralt stödatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Överföring av vissa medel från BITS (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet finner" och som på s. 29 slutar med"besvarats" bort ha följande lydelse:Riksdag och regering har gemensamt bestämt attkunskapsöverföring och kompetensutveckling skall ges högprioritet i det svenska biståndet till . Trehuvudmålsättningar för samarbetet har därvid fastställts:utvecklingen av de demokratiska institutionerna, införandet aven fungerande marknadsekonomi samt en förbättring av miljön.Många kommuner, landsting, organisationer, kyrkor och ideellaföreningar, vars utbytesverksamhet blivit alltmer intensiv sedande baltiska staternas återvunna självständighet, ger värdefullabidrag till dessa målsättningar. Dess värre begränsar det kärvaekonomiska läget utrymmet för detta aktiva utbyte. Utskottetdelar därför den uppfattning som uttrycks i motion U211 (fp, s,m, c, kds, nyd), nämligen att delar av biståndet bör gå till attstödja den mångfald av studieutbyten som sker mellan ochde baltiska länderna inom alla samhällsområden.För att de stora mellanstatliga demokratiserings- ochuppbyggnadsprojekten skall kunna få en god förankring ochväxtkraft krävs att olika befattningshavare från kan fåtillfälle att på ort och ställe kunna studera hur derasmotsvarande institutioner i fungerar. Kostnaderna försådana enskilda utbyten -- resor, upphälle och sjukförsäkringar-- är som regel mycket små. Det rör sig om så små kostnader attdet enligt utskottets förmenande vore irrationellt att belastaSIDA eller BITS med enstaka ansökningar.Som anförs i motion U211 (fp, s, m, c, kds, nyd) vore detbättre att länsstyrelse eller annat regionalt organ, med godöversikt över existerande och planerade behov, kunde tilltrosuppgiften att fördela pengar för sådana insatser. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att visst belopp borde avsättasför dylika insatser ur de medel som anvisas BITS. Beloppet kanefter ansökan överföras till i resp. län ellerannan regional myndighet eller regionalt organ att användas förkostnader som rör resor/uppehälle i syfte att främjakunskapsöverföring och kompetensutveckling i de baltiskastaterna. Utskottet anser att BITS bör utforma de regler somskall tillämpas för utnyttjandet av dessa medel.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U211 (fp, s, m,c, kds, nyd) samt betraktar motionerna U642 (s), U277 (s),yrkandena 1--2 i motion U223 (kds, s, m, fp, c), yrkande 1 imotion U226 (s), yrkande 11 i motion U258 samt yrkande 10 imotion U251 (s) som besvarade.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande överföring av vissa medel från BITSatt med bifall till motion 1992/93:U211 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Utökade möjligheter till export i övrigt, m.m (mom. 25--26), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "anser vidare" och slutar med"motion A471 (s)" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet konstaterar i sitt yttrande att det givetvisinte är möjligt att förutse storleken på eventuella förlustervid den typ av affärer som är aktuella. Utrikesutskottetmenar för sin del att det emellertid är rimligt att vissaresonemang förs om garantigivningens konstruktion. Underberedningen i näringsutskottet har enligt uppgift vissytterligare information kunnat inhämtas, bl.a. när det gällerstorleken på avsättningen. Två intressen står mot varandra,nämligen dels att medel avsätts i den utsträckning att inteandra anslag riskerar att bli lidande, dels att avsättningeninte tar onödigt utrymme i anspråk av den s.k. östmiljarden. Motdenna bakgrund är det enligt utrikesutskottets uppfattningväsentligt att utvecklingen av garantigivningen följs noga frånregeringens sida.Utrikesutskottet anser, i likhet med yrkande 5 i motion A471(s), att en utredning kan vara motiverad i syfte att ytterligaresöka öka förutsättningarna för ökad export till ochandra delar av Central- och har i likhet med näringsutskottet ingenerinran mot att villkoren för exportkreditgarantiramen utvidgastill att täcka även s.k. transfereringsrisker vidinvesteringsgarantier avseende de baltiska staterna ochRyssland.Därmed tillstyrker utskottet yrkande 12 i motion U251 (s) ochyrkande 5 i motion A471 (s) samt avstyrker yrkande 9 i motionU258 (v), yrkandena 3 och 4 i motion U255 (nyd) samt yrkande 4 imotion N315 (nyd).dels att momenten 25 och 26 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:25. beträffande utökade möjligheter till export i övrigtatt med bifall till motion 1992/93:A471 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. beträffande inhämtande av ytterligare underlag iavsättningsfråganatt med bifall till motion 1992/93:U251 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombehovet att noga följa utvecklingen av garantigivningen,5. U-krediter (mom. 27)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Beträffande förslagen" och på s. 36 slutar med"motion U210 (s)" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotion N315, nämligen att det är oacceptabelt att u-krediterinte kan komma i fråga annat än för vissa . Regeringenbör enligt utskottets åsikt sträva efter att en omförhandlingkommer till stånd av de internationella överenskommelser somhittills reglerat u-kreditgivningen. Det är enligt utskottetsuppfattning angeläget att OSS-staterna och de baltiska ländernages möjlighet att fritt ansöka om denna typ av krediter.Därmed tillstyrker utskottet yrkande 5 i motion N315 (nyd).Därmed torde även yrkande 1 i motion U210 (s) få ansestillgodosett.dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:27. beträffande u-krediteratt med bifall till motion 1992/93:N315 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Valutagarantifond (mom. 30)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet har tidigare" och som på s. 37 slutar med"motion U280 (nyd)" bort ha följande lydelse:Vad gäller förslaget att upprätta en valutagarantifond medLettland, enligt motion U280 (nyd), finner utskottet att deninternationella erfarenhet som finns av dylika fonder är mycketintressant. Ett bra monetärt system med lågainflationsförväntningar är det som skulle gagna våra baltiskagrannar bäst. En valutagarantifond skulle skapa trygghet förutländska investerare i och naturligtvis även gagnasvenskt näringsliv. En sådan fond skulle också förväntas ge enprogressiv utveckling med låg inflation.Utskottet anser att frågan om inrättandet av en bilateralvalutagarantifond för skyndsamt bör utredas avregeringen. Regeringen bör därvid också utreda förutsättningarnaför att samarbetet i form av en valutagarantifond skulle kunnautvecklas till en regelrätt ekonomisk gemenskap med Lettland.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena 1--2 i motionU280 (nyd).dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande valutagarantifondatt med bifall till motion 1992/93:U280 yrkandena1--2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en valutagarantifond i ,7. Infrastruktur i kustnära områden (mom. 34)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Även om det på grund av" och och på s. 45 slutar med"som besvarade" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att infrastrukturen i kustområdena iBaltikum, och är mycket eftersatt och iblandobefintlig. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget, såsom föreslås i motion T205 (nyd), att riktade biståndsinsatserkommer till stånd för att skapa en välståndsutvecklandeinfrastruktur i dessa våra grannländer. Det är inte bara enekonomisk fråga utan i lika hög grad en fråga om att säkerställademokratins fortlevnad i det åter självständiga Baltikumsamt i och . Genom sådant riktat stöd skulleSverige också hjälpa sig självt. Många länder skulle vilja haSverige som bas för sin handel med de baltiska staterna, Polenoch . Med rätta kommunikationer och en god infrastrukturrunt har enligt utskottets bedömning godaförutsättningar att bli en betydelsefull utvecklingsmotor i vårdel av världen.Därmed tillstyrker utskottet yrkandena 4--6 i motion T205(nyd) samt betraktar motion U281 (s), yrkandena 1--3 i motionT214 (fp, m, c) samt motion U271 (c) som besvarade.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande infrastruktur i kustnära områdenatt med bifall till motion 1992/93:T205 yrkandena4--6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Bistånd till bostadsbyggande (mom. 36)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Som konstaterats" och som på s. 47 slutar med"därmed besvarade" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar, som tidigare i betänkandet, att behovetav bistånd är stort inom flertalet sektorer i . Detkalla klimatet och energibristen gör behovet av bostäder stort.I utvecklingen mot en hållbar demokrati får primära behov somtillgång till mat, kläder och bostäder anses vara av störstavikt.I finns ledig industrikapacitet som, enligt utskottetsuppfattning och i likhet med det förslag som framförs bl.a. imotion U219 (nyd), borde utnyttjas till att producera hus i debaltiska staterna. I den svenska krisen vore en satsning påbundet bistånd till för industriprodukter synnerligenangeläget. Eftersom syftet är dubbelt -- att hjälpa såvälmottagarna som oss själva -- delar utskottet den uppfattning somuttrycks i motion U219 (nyd), nämligen att stödet skulle kunnafinansieras till hälften med arbetsmarknadsstöd och till hälftenmed biståndsmedel. En ytterligare fördel, som enligt utskottetförtjänar att nämnas, är att balterna genom projektet givetvisskulle få inblick i svensk produktionsteknik. Därmed skulle tvåav prioriteringarna i utformningen av det svenska östbiståndet,kunskapsöverföring och kompetensutveckling, också komma tillstånd.Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motion U219(nyd) yrkandena 1 och 2. Motionerna U279 (m), U206 (m), U220 (m)samt U238 (fp) får anses tillgodosedda. Utskottet avstyrkeryrkande 17 i motion U258 (v).dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36. beträffande bistånd till bostadsbyggandeatt med bifall till motion 1992/93:U219 (nyd)yrkande 1 och 2 och med anledning av motionerna U279 (m), U206(m), U220 (m) samt U238 (fp) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om bistånd till bostadsbyggande,9. Bemyndigande samt anvisning av medel till anslaget G 1(mom. 43 -- 44)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet välkomnade" och som på s. 16 slutar med"därmed besvarade" bort ha följande lydelse:Utskottet tvingas med beklagande konstatera att regeringenännu inte vidtagit en omorientering av biståndet från ,och till , inkl.Baltikum. Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motion U255 (nyd), nämligen att en större andel avSveriges bistånd inom C- och G-anslagen borde ges till länder ivårt närområde. Det får anses vara ett uttryck för regeringenscynism att räkna in tillbakalämnandet av baltisk egendom -- dets.k. baltguldet -- i biståndsanslaget.Utskottet noterar att fem länder i det forna Sovjetunionennumera internationellt klassificeras som utvecklingsländer.Utskottet finner det därför märkligt att regeringen vidhållersin konstlade uppdelning av biståndet på olika anslag och förföregivet olika typer av mottagare (utvecklingsländer resp.samarbetsländer). I likhet med motion U255 kan konstateras attSveriges totala bistånd gott och väl överstiger av BNI ombiståndet till också räknas in.Utskottet har tidigare uttalat att kompetensutveckling ochkunskapsöverföring är väsentliga element i igångsättandet av enekonomisk utvecklingsprocess. Det är inom ramen för dennastrategi angeläget att större möjligheter skapas för svenskföretagsamhet. På flera centrala områden kan Sverigesnäringsliv, med dess kunskaper och teknologiska kompetens, spelaen central roll. Det gäller t.ex. på energiområdet, där inteminst de baltiska staternas industriproduktion starkt begränsasav bl.a. ransoneringar och stora brister i distributionsnätet.Det gäller t.ex. också infrastruktur- och miljöområdena. Attutnyttjandet av svensk kompetens och svensktsmåföretagarkunnande därmed binder biståndet till svenskupphandling kan i sammanhanget enbart uppfattas som en fördel.Med det ovan anförda tillstyrker utskottet yrkandena 1 och 2 imotion U255 (nyd) och yrkande 22 i motion Fi211 (nyd) ochavstyrker yrkandena 3 och 5 i motion U258 (v). Yrkandena 1--4 imotion U251 (s), yrkande 1 i motion Jo631 (c) samt yrkande 5 imotion U283 (fp) anses därmed besvarade.dels att momenten 43 och 44 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:43. beträffande bemyndigandeatt med bifall till motion 1992/93:U255 yrkande 1och med avslag på regeringens förslag bemyndigar regeringen attunder /94 få göra utfästelser intill ett beloppom högst 2 ,44. beträffande G 1 Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropaatt med bifall till motion 1992/93:U255 yrkande 2,med avslag på regeringens förslag och med anledning av motion1992/93:U258 yrkande 3 till Samarbete med länderna i Central-och för /93 anvisar ettreservationsanslag på 1 ,10. Statsgaranti för exportkrediter samt avsättning förförlustrisker (mom. 46 -- 48)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Som påpekas" och som på s. 35 slutar med "motionA471 (s)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med flera motioner, att regeringen isin finansplan för /94 målar en alltför ljus bildav den svenska exportindustrins möjligheter att dra urkrisen. Många av de siffor som ges i planen är orealistiska medhänsyn till världsekonomins dystra utsikter och de sprucknaGATT-förhandlingarna. Mer än tidigare kommer svenska exportöreratt bli tvungna att använda sig av en full arsenal avexportfrämjande åtgärder. Exportkrediter ochexportkreditgarantier kommer därvid att vara verksammainstrument.Utskottet har med tillfredsställelse noterat, att regeringen ipropositionen föreslår att förexportkreditgarantier reserveras för affärer med framför allt debaltiska staterna. Utskottet gör dock samma bedömning som kommertill uttryck i motionerna U255 (nyd) och N315 (nyd), nämligenatt denna exportkreditgarantiram är helt otillräcklig med tankepå den förväntade kraftiga ökningen av exporten till . Svenska företag står i kö för att exportera till ochinvestera i dessa länder samt . Utskottet förordar motdenna bakgrund en höjning av exportkreditgarantiramen till 4miljarder kronor. Som följd av en sådan höjning förordarutskottet också en ökning av anslaget avseende avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier till 680000000 kr.dels att momenten 46 och 48 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:46. beträffande G 2 statsgaranti för exportkreditgivningatt med bifall till motionerna 1992/93:U255 yrkande3 och 1992/93:N315 yrkande 4 och med avslag på regeringensförslag godkänner att staten ikläder sig betalningsansvar i formav statsgaranti för exportkreditgivning för vissa länder iCentral- och till ett belopp om högst 4 000 000 000kr,48. beträffande G 3 Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantieratt med bifall till motion 1992/93:U255 yrkande 4och med avslag på regeringens proposition till Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier för /94 anvisar ettreservationsanslag på 680 000 000 kr.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Demokratiseringen i är hotad. Riskenför återfall i auktoritära mönster skall inte underskattas.Övergången från kommando- till marknadsekonomi leder till storapåfrestningar, ökande klyftor och ren misär för miljontalsmänniskor. Nationella minoriteter görs till syndabockar.Antisemitism och andra former av rasism sprider sig. Omkonflikterna inte hejdas, blir följderna förödande för helaEuropa.Det behövs en framsynt politik för att integrera dessa länderi ett alleuropeiskt samarbete. De svenska insatser somregeringen föreslagit och majoriteten i utrikesutskottet stöder,räcker inte. Mer måste göras för att stimulera handel ochinvesteringar. Östeuropabiståndet bör höjas successivt --har beslutat höja sitt till 0,av BNI år 2000.Folkrörelsesamarbetet måste understödjas bättre.Företagssatsningar (mom. 11)föreslog att en arbetsgrupp med industri- ochfackföreningsfolk skulle tillsättas för att snabbutredaförutsättningarna för företagssatsningar i Östeuropa.Utskottsmajoriteten besvarar emellertid frågan om investeringarsom om det blott vore en angelägenhet för internationellafinansinstitutioner, och det baltiskainvesteringsprogrammet, dvs. Men för att tillvaratade tekniskt välutbildade människornas kapacitet och skapamoderna företag i öst behövs folk med praktisk erfarenhet avproduktion och marknadsvillkor.Jag anser därför att med bifall till yrkande 1 imotion U258 (v) bör ge regeringen till känna vad i motionenanförts om en arbetsgrupp för att utreda förutsättningarna förföretagssatsningar i Östeuropa.Samarbete genom enskilda organisationer (mom. 14)Organisationerna har visat stort intresse för att medverkatill en demokratisk uppbyggnad i . Förrabudgetåret fick SIDA in ansökningar från 121 organisationer --men kunde bara bevilja 56. SIDA begärde fördenna verksamhet, men utskottsmajoriteten vill bara ge 45miljoner kronor.Jag anser att med bifall till yrkande 13 i motionU258 (v) till enskilda organisationers samarbete med Central-och genom SIDA för /94 anvisar 20miljoner kronor utöver vad utskottet föreslår eller således 65miljoner kronor.Svenska institutet (mom. 15)Även spelar en central roll för utbyte ochkunskapsöverföring. De inkomna ansökningarna för bl.a. expert-och stipendiatutbyte skulle endast till en mindre del kunnatillgodoses med det anslag som utskottsmajoriteten vill ge.Jag anser att med bifall till yrkande 14 i motionU258 (v) till samarbete med genom för /94 anvisar 5 miljoner kronorutöver vad utskottsmajoriteten föreslår eller således 50miljoner kronor.Exportgarantier (mom. 24)Den exportgarantiram på som föreslås ärklart otillräcklig. Från näringslivshåll har man påpekat dettagång på gång. krävde tremiljarder enbart till Baltikum.Vänsterpartiet föreslog i sin motion att regeringen i samrådmed näringslivet och kapitalexporterande länder som ochSydkorea borde undersöka möjligheterna till betydligt ökadeexportkrediter till . Detta vill utskottsmajoritetenavslå.Jag anser att med bifall till yrkande 9 i motionU258 (v) bör ge regeringen till känna vad som ovan anförts omexportkrediter till Östeuropa.Bostäder till återvändande rysk militär (mom. 37)För att underlätta hemtagningen av de ryska trupperna frånBaltikum har föreslagit ett specialdestineratbidrag på för trähus för återvändandeofficerare. En sådan insats skulle bli en påtryckning på demilitaristiska kretsar, som förhalar frågan.Jag anser att med bifall till yrkande 17 i motionU258 (v) till trähus för återvändande ryska officersfamiljer /94 anvisar 150 miljoner kronor.Biståndets storlek (mom. 44)Den miljard som regeringen utlovade har naggats i kanten i ochmed att det s.k. baltguldet betalades från Östeuropabiståndet.Detta var ju inte bistånd utan en svensk återbetalning.Jag anser därför att med bifall av yrkande 3 imotion U258 (v) till Samarbete med /94 anvisar 1 miljard kronor.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under momenten 11, 14, 15, 24, 37 och 44 bort haföljande lydelse:11. beträffande utredning om företagssatsningaratt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,14. beträffande medel till enskilda organisationeratt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande medel till Svenska institutetatt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,24. beträffande utredning av ökade exportkreditmöjligheteratt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,37. beträffande medel avseende bostäder till återvändanderysk militäratt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 17ur nytt anslag /94 anvisar tillbyggande av trähus för återvändande ryska officersfamiljer,44. beträffande G 1 Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropaatt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 3,med anledning av motion 1992/93:U255 yrkande 2 samt med avslagpå budgetpropositionen för /94 anvisar ettreservationsanslag på 1 000 000 000 kr.Större statliga insatser i underandra huvudtitlar än UD:s(budgetåren 1992/93 och 1993/94; milj. kr)