bet · GG01SkU22 · 1993-03-23 00:00:00 — Anslag till skatteförvaltningen, m.m. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag tillramanslag till samt några övriga anslag.Vidare avstyrker utskottet ett antal motioner på taxerings-,uppbörds- och folkbokföringsområdet. Med anledning av en motionangående kontrollen av torg- och gatuförsäljaresskatteredovisning föreslår utskottet dock ett tillkännagivande.Reservationer har avgivits av s beträffande anslaget tillSkatteförvaltningen, betalningslagen, skatteflyktslagen samtbetalningssäkrings- och bevissäkringslagen. Nyd har reserveratsig i fråga om eftertaxering, skattetillägg, beloppsgränser viduppbörd, anstånd, förhandsbesked, betalningssäkringslagen,lägenhetsregister och ändrad praxis. V har avgivit enmeningsyttring i fråga om anslaget till ,kontrolluppgift avseende ränteinkomster samt biträtt s-reservationerna ifråga om betalningslagen, lagen mot skatteflykt samtbetalningssäkrings- och bevissäkringslagen.SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen () föreslår i proposition1992/93:100 bilaga 8under punkt B (s. 32--40)1. att godkänner att den övergripande målsättningenför verksamheterna inom ansvarsområde --såvitt avser -- skall vara i enlighet medvad som förordats i avsnittet Slutsatser,2. att till för /94anvisar ett ramanslag på ,3. att till Skattemyndigheterna för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på 4 237 311 000 kr.under punkt I 1 (s. 129)att till Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för /94 anvisar ett förslagsanslag på6 ,under punkt I 2 (s. 129--130)att till Exportkreditbidrag för /94anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93:Sk354 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattesmitning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skärpning av de kontrollregler somersatt den s.k. betalningslagen,18. att beslutar att den tidigare lagen motskatteflykt återinförs.1992/93:Sk801 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärpta kontroll- ochsanktionsåtgärder i samband med tecknande av utländskakapitalförsäkringar.1992/93:Sk802 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om justering av beloppsgränserna iuppbördslagen.1992/93:Sk803 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av skatte- och avgiftsredovisninginom torg- och gatuhandeln.1992/93:Sk804 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tillsättande av en skatteplaneringskommission.1992/93:Sk805 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare förenklingar ideklarationsförfarandet.1992/93:Sk807 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag om attkontrolluppgiftsskyldighet för bankräntor även skall omfattajuridiska personer.1992/93:Sk810 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skattemyndigheten på den förtrycktadeklarationsblanketten redovisar deklarationsunderlaget för denskattskyldige.1992/93:Sk811 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga5. att som sin mening ger regeringen till känna attden som vidtar en helt laglig handling inte skall behövariskera att skattemyndigheterna betraktar handlingensom olaglig,6. att som sin mening ger regeringen till känna attförbud måste införas för retroaktiv tillämpning av skattelag,där skattedomstolarna tolkat en skattelag på annat sätt än somtidigare förutsatts gälla,7. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att använda betalningssäkring måste begränsas,8. att som sin mening ger regeringen till känna attbetalningssäkring i fortsättningen inte bör ske beträffandeskattefordringar, som inte är fastställda,9. att som sin mening ger regeringen till känna attden som drabbas av betalningssäkring alltid måste höras innanbeslut fattas,10. att som sin mening ger regeringen till känna attden som överklagar ett beslut till länsrätt automatiskt börmedges anstånd att betala den kvarskatt, som kan ha blivitföljden av taxeringsnämndens beslut, med undantag för fall därdet är uppenbart att besvär över taxeringsnämndens belut intekan bifallas,11. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att göra en eftertaxering skall begränsas till tvåår och endast skall vidtas i fall av uppenbaraskatteundandraganden,12. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att påföra skattetillägg skall begränsas till fallav uppenbara skatteundandraganden, och sanktionsavgiften skall iså fall sänkas till ,13. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjlighet till bindande förhandsbesked i alla skattefrågor måstefinnas.1992/93:Sk812 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anståndsreglerna i skattelagstiftningen.1992/93:Sk901 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande uppgifter frånfolkbokföringen.1992/93:Sk903 av (nyd) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett nytt system förfolkbokföring med lägenhetsregister i enlighet med vad somanförts i motionen.1992/93:Ju223 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga5. att under sjunde huvudtiteln anslaget B 2.Skattemyndigheterna för /94 anvisar ett extraanslag för insatser mot den ekonomiska brottsligheten på70 ,7. att beslutar att återinföra lagen motskatteflykt.1992/93:Ju817 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga4. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar 25miljoner kronor till för utökning av antalettjänster samt utbildning av skatterevisorer,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna om skatteflykt, betalnings- ochbevissäkringslagarna samt betalningslagen.1992/93:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga2. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att presentera en ändrad fördelningsmodell avresurserna för granskning av deklarationer. Anslag till skatteförvaltningenEnligt budgetpropositionen bör liksom tidigare detövergripande målet för skatteförvaltningens verksamhet vara attskatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och iden tid och ordning som åsyftas med gällande skattelagstiftning.Vikten av en rationalisering av grundhanteringen betonas för atttrots krav på besparingar skapa utrymme för ökade kontroll- ochserviceinsatser. Vidare anges att arbetet mer än börinriktas mot det väsentliga skatteundandragandet, attomfattningen av den planmässiga kontrollen av stora företag börupprätthållas och att urvalskontrollen bör byggas ut ochförfinas.Regeringen föreslår i propositionen att godkännerdenna övergripande målsättning för verksamheten och för nästabudgetår anvisar ramanslag på tillRiksskatteverket (RSV) och på drygt 4 tillSkattemyndigheterna.I motion Ju817 (yrkande 4) av m.fl. (s) yrkasatt anslaget till RSV höjs med utöver vad somföreslagits i budgetpropositionen. Dessa ytterligare resurserbör enligt motionärerna användas till en utökning av antalettjänster samt utbildning av skatterevisorer. Beloppet utgör endel av en summa på totalt som motionärernavill satsa på en kraftigare ekobrottsbekämpning och som iandra delar än avseende skatteförvaltningen behandlas av andrautskott. Yrkandet följs upp i motion Sk354 (yrkande 16), ocksåden av m.fl. (s), med förslag om olika åtgärderför att motverka skattesmitning. Motionärerna föreslår sålundabl.a. ytterligare förenklingar för att kunna omfördelakontrollresurserna till en utökad granskning av företag ochskattskyldiga med komplicerade förhållanden, effektivarerevisionsverksamhet, bättre samarbete mellan skattemyndigheternaoch polis och åklagare och utökat samarbete mellan svenska ochutländska myndigheter på skatteområdet.Vad särskilt gäller frågan om förenklingar konkretiseras dettayrkande i motion Sk805 vari och (båda s) återkommer med ett förslag om ytterligare förenklingari deklarationsförfarandet. Förslaget går ut på att denförtryckta deklarationsblanketten skall kunna läggas till grundför taxeringen även om den skattskyldige inte återsänthandlingen.Även i motion Ju223 (yrkande 5) av m.fl. (v)föreslås en extra uppräkning av anslaget tillskattemyndigheterna för insatser mot ekonomisk brottslighet. 70miljoner kronor anser motionärerna att skattemyndigheterna börtillföras utöver vad regeringen föreslagit för fördjupadkontroll och offensiva satsningar mot ekonomisk brottslighet.I motion T221 (yrkande 2) av m.fl. (fp)föreslås en ändrad fördelning av resurserna till förmån förStockholms län. Motionärerna framhåller bl.a. det stora antaletkomplicerade deklarationer och omfattande företagsdeklarationersom skall granskas i det länet.Företrädare för har beretts tillfälle att inför utskottetlämna synpunkter på budgetförslaget. Enligt RSV har de senasteårens stora reformer, som prioriterats högt av statsmakterna,genomförts på ett bra sätt. De långt drivna besparingskraven påskatteförvaltningen i årets budgetproposition och särskilt detökade besparingstrycket i inledningen av treårsperioden är dockenligt verket ägnade att inge farhågor för att ambitionsnivåninte kan hållas på en acceptabel nivå. För att uppfyllabesparingskraven har RSV beräknat att 450--500 årsarbetskraftermåste lämna skatteförvaltningen under /94 och1 500 årsarbetskrafter , men det tarlång tid innan några positiva besparingseffekter av uppsägningaroch andra besparingsåtgärder inträder. Resultatet kan bli enminskning av den offensiva kontrollverksamheten.Utskottet är således medvetet om att den strama budgeten förskatteförvaltningens vidkommande kan göra läget besvärligt närdet gäller den högprioriterade kontrollverksamheten. Till sakenhör emellertid att skatteförvaltningen i stor utsträckningundantagits från de generella besparingarna under de senasteåren. I det nuvarande ansträngda statsfinansiella läget är detenligt utskottets uppfattning av vikt att ävenskatteförvaltningen håller tillbaka kostnaderna i störstamöjliga utsträckning och vidtar nödvändiga rationaliseringar ochomprioriteringar.Vid detta förhållande är det naturligtvis viktigt att debefintliga resurserna används på effektivast möjliga sätt.Utskottet instämmer därvid i föredragande statsrådets bedömningatt ett långsiktigt förändringsarbete bör syfta till att minskaresursåtgången för grundhantering och på så sätt frigöraytterligare resurser för främst kontroll och riktad service.Utskottet vill också understryka vikten av att RSV konsekventtar till vara de möjligheter som finns att minska resursåtgångengenom vidareutveckling av teknikstödet och liknande åtgärder.Inriktningen av det långsiktiga arbetet bör vara att åstadkommasåväl kostnadsminskningar som kompetensuppbyggnad och förbättradskattekontroll.Vad gäller motionsyrkandena om ytterligare resurstillskott förbekämpning av den ekonomiska brottsligheten vill utskotteterinra om att regeringen i har presenterat ettsamlat program mot den ekonomiska brottsligheten (se Riksdagensprotokoll 1992/93:37 , 8 §). Programmet avseråtgärder inom flera områden och berör bl.a. organisationsfrågor,metodfrågor, regler om förundersökning samt skatte- ochuppbördslagstiftningen. Den bärande strategin bakom åtgärdernaär att genom förbättrad samordning koncentrera och effektiviseramyndigheternas brottsbekämpande arbete. Vad särskilt gällerbrottslighet i fråga om skatter betonas vikten av att dekontroller som görs av skattemyndigheterna och som leder tillmisstanke om eller konstaterande av ekonomisk brottslighet ocksåfår en uppföljning av de rättsvårdande myndigheterna i övrigt.Enligt utskottets uppfattning, som vinner stöd bl.a. av vadRSV anfört inför utskottet, är det inteskatteförvaltningen som utgör en flaskhals i kampen motekobrottslighet utan snarare de myndigheter som skall ta emotoch följa upp skattemyndigheternas anmälningar. Detta hindrargivetvis inte -- tvärtom -- att det är angeläget att ökaskattemyndigheternas offensiva kontrollverksamhet och höjahandläggarnas kompetens, men bör som utskottettidigare framhållit denna omställning kunna ske genomrationaliseringar, effektiviseringar och omprioriteringar. Fördagen är det således enligt utskottets mening inte nödvändigtatt tillskjuta mera resurser till just skatteförvaltningen föratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten.En annan väsentlig sida av saken är att lagstiftningen påskatteområdet ges en sådan utformning att den avhåller från ochförsvårar skattebrott. I bl.a. det syftet har regeringen nyligenbeslutat om direktiv till en översyn av uppbördslagstiftningen(dir. 1993:22) och en översyn av skattebrottslagen m.m. (dir.1993:23). Däremot finns det enligt utskottets uppfattning ingenanledning att ändra på utskottets så sent som intagnaståndpunkt beträffande det nya deklarationsförfarandet medförtryckta blanketter som innebär att den skattskyldige på ettaktivt sätt bör godkänna de förtryckta uppgifterna pådeklarationsblanketten genom att underteckna den och sändatillbaka den till skattemyndigheten. , bör detframhållas, underströk utskottet behovet av en noggrannuppföljning av det nya deklarationssystemet.Vad särskilt gäller resurserna i vill utskottetframhålla att utskottet har uppmärksammatresurssituationen i . harStockholmsområdet också tillförts avsevärda resurser. Förnärvarande torde det dock vara svårt att omfördela några störreresurser till förmån för utan att andraskattemyndigheter drabbas av en oacceptabel resursminskning.Med det anförda ansluter utskottet sig till regeringens ovanredovisade slutsatser med avseende på skatteförvaltningensverksamhet. De föreslagna ramanslagen till ochSkattemyndigheterna finner utskottet väl avvägda. Utskottettillstyrker således propositionen i angivna delar och avstyrkerde nu behandlade motionsyrkandena.Övriga anslagBudgetpropositionens förslag i fråga om övriga anslag inomskatteutskottets beredningsområde gäller ett förslagsanslag tillbidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon på 6miljoner kronor och ett förslagsanslag till exportkreditbidragpå . I fråga om dessa förslag har utskottet inte funnitnågon anledning till erinran. Utskottet tillstyrker följaktligenpropositionen i dessa delar.Förtryckta deklarationsblanketterRiksdagen beslöt att till 1995 årsdeklarationsavlämnande införa ett ännu mer förenklatdeklarationsförfarande än . Förfarandet, som skallkunna utnyttjas företrädesvis av löntagare och pensionärer,innebär i huvudsak att en förtryckt deklarationsblankett skallsändas ut före under taxeringsåret till deskattskyldiga, vilka skall underteckna den ochsända tillbaka den till skattemyndigheten. Om de förtrycktauppgifterna är oriktiga eller ofullständiga skall deskattskyldiga lämna de kompletteringar som behövs.I motion Sk810 av och (båda fp)begärs en utredning av möjligheten att förtryckadeklarationsblanketten med deklarationsunderlaget.Utskottet hänvisar till den ovan lämnade redogörelsen förriksdagens beslut om ett nytt deklarationsförfarande.Det nya systemet med förtryckta deklarationsblanketter torde iallt väsentligt tillgodose motionärernas önskemål och utskottetavstyrker därför motionen.Kontrolluppgift avseende ränteinkomsterI motion Sk807 tar och (båda s) ånyo upp ett förslag om en utvidgning av skyldighetenatt lämna kontrolluppgift avseende bankräntor som uppbärs avjuridiska personer. Införandet av en sådan uppgiftsskyldighetskulle enligt motionärernas uppfattning bidra till att kommatill rätta med en omfattande underdeklaration av ränteinkomsteroch dessutom tillgodose starka rättvisekrav.Utskottet har tidigare ställt sig tveksamt till detändamålsenliga i en sådan utvidgning avkontrolluppgiftsskyldigheten som motionärerna förespråkar, bl.a.därför att syftet har ansetts kunna uppnås på ett effektivaresätt med andra metoder, t.ex. en förbättrad revisionsverksamhet.Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och avstyrkermotionen.EftertaxeringEftertaxering får ske om den skattskyldige i självdeklarationeller på annat sätt lämnat oriktig uppgift till ledning för sintaxering och den oriktiga uppgiften medfört atttaxeringsbeslutet blivit felaktigt. Eftertaxering får däremotinte ske om beslutet med hänsyn till omständigheterna framstårsom uppenbart oskäligt. Beslut om eftertaxering skall normaltmeddelas före utgången av det femte året efter taxeringsåret.I motion Sk811 (yrkande 11) av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande om att tidsfristen för eftertaxeringbör begränsas till och att eftertaxering bör få företasendast i fall av uppenbara skatteundandraganden.Utskottet vill erinra om de uppmjukningar ochtillrättalägganden av eftertaxeringsreglerna som införts till1992 års taxering i syfte att få till stånd en mer rättvis ochlikformig tillämpning. Bl.a. har den ovan nämndaeftergiftsgrunden vid uppenbart oskäliga eftertaxeringar införtsvilken gör det möjligt att väga in samtliga omständigheter ochdärmed få en mer flexibel ordning. Utskottet anser atterfarenheterna av de nya reglerna bör avvaktas innan ställningtas till nya långtgående begränsningar aveftertaxeringsinstitutet. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet.SkattetilläggHar en skattskyldig lämnat oriktig uppgift påförsskattetillägg om skatten har blivit för låg till följd av denoriktiga uppgiften eller om den skulle ha blivit för låg om denoriktiga uppgiften hade följts. Skattetillägg tas normalt ut med40 % av inkomstskatten men reduceras till om den oriktigauppgiften hade kunnat rättas med ledning av kontrollmaterial somnormalt är tillgängligt vid taxeringen. Skattetillägg fårefterges om den oriktiga uppgiften på olika grunder bedöms somursäktlig eller -- liksom i fråga om eftertaxering -- om detframstår som uppenbart oskäligt att ta ut skattetillägg.I motion Sk811 (yrkande 12) av m.fl. (nyd)yrkas en begränsning av skattetillägg till fall av uppenbaraskatteundandraganden och att sanktionsavgiften sänks till idessa fall.Även i fråga om skattetillägg har relativt nyligenbeslutat om olika preciseringar och lättnader, bl.a. den ovanredovisade eftergiftsgrunden för skattetillägg som framstår somoskäliga. Ett ställningstagande till frågan om ytterligareändringar bör enligt utskottets uppfattning anstå till dess atttillräcklig erfarenhet vunnits av de nya reglerna. Utskottetavstyrker följaktligen motionen även i denna del.Beloppsgränsen för uppbörd av kvarstående skattEnligt 28 § uppbördslagen gäller att kvarstående skatt under25 kr ej uttas. Den senaste höjningen av denna beloppsgränsgenomfördes , då gränsen höjdes från 10 till25 kr. Motsvarande gräns gäller för återbetalning av ö-skattenligt 68 § 1 mom. uppbördslagen.I motion Sk802 av och (båda c)yrkas en ändring av beloppsgränserna till . Enligtmotionärernas uppfattning medför den nuvarande låga gränsen ettkostsamt förfarande med ut- resp. inbetalning.Regeringen har, som tidigare nämnts, beslutat omdirektiv till en särskild utredare som skall se överuppbördslagstiftningen, bl.a. med avseende på olikabeloppsgränser. Utredningsarbetet skall vara avslutat föreutgången av . Ett ställningstagande till frågan omeventuella ändringar i de berörda reglerna bör enligt utskottetsuppfattning anstå i avvaktan på resultatet av denna översyn.Utskottet avstyrker därför motionen.AnståndAnståndsmöjligheterna utvidgades i samband med införandet avden nya taxeringsordning som gäller fr.o.m. taxeringsåret 1991.Anstånd med att betala in skatt får numera medges bl.a. om denskattskyldige begärt omprövning eller överklagat ett beslut omskatt och utgången i ärendet eller målet är oviss. Anståndbeslutas av skattemyndigheten och beslutet får överklagas tilllänsrätt. Länsrättens beslut om anstånd får däremot inteöverklagas.Enligt motion Sk812 av () börbehörighetsregeln att medge anstånd med inbetalning av skattändras. För att garantera en objektiv och opartisk behandlingbör enligt motionen behörigheten flyttas över frånskattemyndigheten till någon annan myndighet när denskattskyldige överklagar. I motion Sk811 (yrkande 10) av IanWachtmeister m.fl. (nyd) begärs ett tillkännagivande om att densom överklagar ett beslut till länsrätt automatiskt bör fåranstånd med betalning av skatten, om det inte är uppenbart attöverklagandet inte kan vinna bifall.Reglerna om anstånd med betalning av skatt ingår i det uppdragsom regeringen har givit vidbeskattningen (Fi 1992:07, dir. 1992:27). Inriktningen är attmöjligheterna till anstånd skall förbättras. Enligt utskottetsmening bör resultatet av denna kommittés arbete avvaktas innanställning tas till sådana förändringar som föreslås imotionerna, vilka utskottet därför avstyrker.FörhandsbeskedFörhandsbesked beträffande en enskilds taxering till statligoch inkomstskatt m.fl. skatter får lämnas om det är avsynnerlig vikt för sökanden. Förhandsbesked får vidare meddelasi s.k. prejudikatfall, dvs. om beskedet är av vikt för enenhetlig lagtolkning och rättstillämpning.I motion Sk811 (yrkande 13) av m.fl. (nyd)efterlyses en möjlighet att erhålla bindande förhandsbesked ialla skattefrågor. Motionärerna åberopar rättssäkerhetsskäl.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom regeringskanslietvissa överväganden rörande reglerna om förhandsbesked såvittavser tolkningsbesked. Innan man går in på en prövning av enytterligare utvidgning av rätten till förhandsbesked bör enligtutskottets uppfattning resultatet av dessa övervägandenavvaktas. Utskottet avstyrker således motionen.Betalningslagen och utländska försäkringarRiksdagen beslöt att avskaffa lagen (1990:750) ombetalningar till och från utlandet (betalningslagen) fr.o.m. den1 . infördes nya föreskrifter i lagen omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter om skyldighet att lämnamedgivande till insyn för inlåningskonton i utlandet, liksomskyldighet att lämna en förbindelse från den utländskekontoföraren att automatiskt lämna kontrolluppgifter till RSVbeträffande avkastningen. Vidare föreskrevs en skyldighet attförvara utländska fondpapper i depå utom när det är fråga omfondpapper i ett kontobaserat system. Om fondpapperen deponeraseller kontoförs hos ett utländskt institut skall enligt de nyareglerna den skattskyldige lämna ett liknande medgivande och enliknande förbindelse som beträffande utländska inlåningskonton.Den tidigare gällande skyldigheten för valutahandlare att lämnakontrolluppgifter på betalningar till eller från utlandet på merän ändrades till att omfatta alla som förmedlarbetalningar till eller från utlandet.Ett specialfall av betalningsöverföringar till utlandet gällerpremiebetalning av utländska försäkringar. I samband medskattereformen infördes som ett komplement tillavkastningsskatten på pensionsmedel en premieskatt på påutländska kapitalförsäkringar. Premieskatten är avsedd attåterställa konkurrensläget mellan utländskt och inhemsktpensionssparande, vilket skulle ha rubbats om enbartavkastningsskatten på pensionsmedel hade funnits, och motverkaatt pensionssparandet av skatteskäl flyttar från tillutlandet.I motion Sk354 (yrkande 17) av m.fl. (s) yrkasen skärpning av de kontrollbestämmelser som har ersattbetalningslagen. Motionärerna åberopar bl.a. RSV:s kritik överde nya reglernas bristande effektivitet från kontrollsynpunkt. Imotion Ju817 (yrkande 18, delvis) av m.fl. (s)begärs dessutom ett uttalande av om att börbevaka och försöka påverka utvecklingen på kontrollområdet inomEG/EFTA för att få till stånd ett effektivt och rutinmässigtkontrolluppgiftslämnande mellan länderna.I motion Sk801 av och (bådas) krävs skärpta sanktions- och kontrollåtgärder i samband medtecknandet av utländska kapitalförsäkringar. Enligt motionärernafinns det anledning att befara att sådana försäkringar i starktökad utsträckning kommit att användas för kvalificeratskattefusk.Som nämnts beslöt så sent som om deregler som gäller för skattekontrollen på detta område. Dekommer att utvärderas när tillräcklig erfarenhet vunnits, ochutskottet anser att det ännu är för tidigt att aktualiseraförändringar i dem.