bet · GG01SkU34 · 1993-05-18 00:00:00 — Härigenom får bl.a. vårafjällanläggningar, som använder el vid snötillverkning och fördrift av skidliftar, rimligare konkurrensvillkor.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande turistindustrins elskattatt med bifall till motion 1992/93:Kr519 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om skatt på elenergi för turistföretag.Särskilda yttranden1. Beskattningen av blandbränslen (mom. 2), , , ,, och (alla s)anför:Det finns enligt vår mening goda skäl att ändra skattereglernaför blandbränslen med låg mineraloljehalt () så attvillkoren för import och framställning inom landet blirdesamma. Detta syfte kan enkelt uppnås genom att reglernaändras så att dieseloljan i sådana blandningar beskattas ocksåvid import. På detta sätt begränsas åtgärden till vad som ärmotiverat med hänsyn till det akuta behovet att skapaneutralitet, och några negativa statsfinansiella effekter kaninte befaras uppkomma.Utskottet har valt att gå längre och föreslår att principen ombeskattning av insatt mineralolja skall gälla också förbränsleblandningar med hög mineraloljehalt (). Härfinns inte något akut neutralitetsproblem. Beskattningen vidimport av sådana oljor överensstämmer med beskattningen vidframställning inom landet. Det är i stället önskemålet om attfå till stånd en så långt möjligt riktig behandling av devegetabiliska oljorna som ligger bakom detta beslut.Vi har inte någon invändning mot utskottets ställningstagandemen vill här peka på vissa osäkerhetsmoment.Även om skattebefrielsen för det vegetabiliska inslaget ioljor med hög mineraloljehalt utgör en förbättring urmiljösynpunkt bör det framhållas att den kan innebära attoljor med låg mineraloljehalt får en relativt sett sämrekonkurrenssituation. Enligt vår mening är det bl.a. med hänsynhärtill viktigt att den förutsättningslösa omprövning avbeslutet som skall genomföras av utredningen om en teknisköversyn av energibeskattningen sker skyndsamt och att ennoggrann genomgång av miljökonsekvenserna görs.De statsfinansiella konsekvenserna är också oklara. Beslutetatt skattebefria det vegetabiliska inslaget i oljor med högmineraloljehalt kommer att medföra ett skattebortfall, mendetta är svårt att beräkna. Vi förutsätter att regeringenåterkommer med en redovisning och med ett förslag tillfinansiering.Med det anförda ställer vi oss bakom utskottets förslag.2. Beskattningen av blandbränslen (mom. 2)() anför:Vid den fortsatta prövningen avseende beskattningen avblandbränslen bör beaktas blandbränslenas betydelse föruppbyggnad av marknaden för rena biobränslen. Paraffinetsmiljöfördelar i jämförelse med vanliga mineraloljor bör ocksåuppmärksammas och i ett slutligt förslag påverkabeskattningen.3. Den lägre elskatten i norra (mom. 21)(nyd) anför:Jag anser i likhet med motionären att det är viktigt attgränsen för den lägre elskatten verkligen är dragen så attinte kommuner med samma klimat får olika elskatt. Jag utgårifrån att regeringen följer utvecklingen och vid behov läggerfram förslag till ändrad gränsdragning och har därför intenågot yrkande i denna del.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Sänkt skatt på dieselolja (mom. 1)Miljöskäl och den statsfinansiella situationen gör detolämpligt att medge skattesänkningar för den tunga trafiken.Jag biträder yrkandet i reservation 1 Sänkt skatt pådieselolja om avslag på regeringens förslag om en sådanskattesänkning.Beskattningen av blandbränslen (mom. 2)Jag instämmer i de synpunkter på beslutet om ändradbeskattning av blandbränslen som utskottets socialdemokratiskaledamöter redovisat i sitt yttrande Beskattning avblandbränslen.Fordonsskatt och drivmedelsskatt (mom. 5 och 6)syftar till att alla nationer senast år 2000skall ha stabiliserat sina växthusgaser nivå. Irapporter från IPCC, som har ansvaret för den vetenskapligauppföljningen, hävdas att de globala utsläppen av koldioxidmåste minska för att inte koldioxidhalten iatmosfären skall öka ytterligare och därmed risken förklimatförändringar.Sverige förbrukar en alltför stor andel av världensfossila bränslen. För att nå en globalt rättvis användning percapita av de fossila bränslena måste man enligt IPCC:srapporter minska de svenska utsläppen med . Ettförsta delmål bör enligt mening vara attkoldioxidutsläppen skall minska till år2010.En metod att styra bort från fossila bränslen utan att öka dettotala skatteuttaget är att använda sig av en skatteväxling.På vägtrafikområdet kan detta ske genom att avskaffafordonsskatten och i stället ta in motsvarande skatteintäktergenom höjda bränsleskatter.På detta sätt kan syftet att få till stånd en höjd beskattningav de fossila bränslena och därmed en minskning av utsläppenav fossilt bundet kol uppnås inom ramen för ett oförändratskatteuttag. En sådan omläggning skulle även stimulera till enmiljömässigt motiverad förnyelse av fordonsparken.Med hänsyn till att miljökostnaden för en stor del avutsläppen från trafiken är större i storstadsregionerna än pålandsbygden bör en regional differentiering avdrivmedelsskatten genomföras.Som anförs i motion A424 av () talar ocksårättviseskäl för en differentiering av drivmedelsskatten. Iglesbygd saknas ofta användbar kollektivtrafik. Den nyligengenomförda höjningen av bensinskatten har medfört attglesbygden drabbats ytterligare. En differentiering avdrivmedelsskatten innebär att glesbygden får rättvisarevillkor.Riksdagen bör ge regeringen till känna att beskattningen avfordonsinnehav bör upphöra och motsvarande intäkter i ställettas ut som en regionalt differentierad skatt på fossilabränslen.Beskattningen av blyad bensin (mom. 7)Det är viktigt att utvecklingen mot ett blyfritt samhälle intestannar upp i avvaktan på olika utredningar och överväganden.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna att detär angeläget att skatten på blyad bensin höjs.Skatter som motverkar hushållning (mom. 10)Det är uppenbart att det behövs en samlad översyn avskattereglerna för att uppmärksamma regler som motverkarhushållning med naturresurser och god miljö. Jag kommer därföratt biträda yrkandet i reservation 3 Skatter som motverkarhushållning.Energibeskattningens allmänna utformning (mom. 14)Ansvaret för miljön kräver en hållbar utveckling och enekologiskt uthållig ekonomisk tillväxt. Vänsterpartietförespråkar en omläggning av energisystemet i riktning mot ettökat skatteuttag på energi- och råvaruförbrukning. Skatter ochavgifter skall styra mot ett minskat råvaruuttag och ökadåtervinning inom produktionen. Energiförbrukningen skallstyras bort från fossil- och kärnkraftsenergi motförnyelsebara energislag.Det innebär ett omfattande arbete att lägga om skattesystemeti denna riktning, och arbetet måste vara noggrant förberettoch analyserat. Det måste också sättas i relation tillinternationella processer.Då uppgiften att trygga en hållbar utveckling är omfattandefordras omedelbara beslut på skatteområdet så att arbetet föratt skapa ett ekologiskt balanserat samhälle, på allvar kaninledas.Jag anser att som sin mening bör ge regeringen tillkänna att skattesystemet bör läggas om i riktning mot ett ökatuttag baserat på energi- och råvaruförbrukning.Industrins energiskatter (mom. 17)På förslag av regeringen beslöt att sänka industrinsenergiskatter mycket kraftigt från den 1 januari 1993.Beslutet innebär att industrin befrias från energiskatt påbränslen och el. Koldioxidskatten för industrin fastställdestill en fjärdedel av den allmänna nivån. Skattesänkningarnaskall enligt regeringen ge upphov till ett skattebortfall påca 4 miljarder kronor.Vänsterpartiet gick emot de kraftiga skattesänkningarna förindustrins energiförbrukning. En uthållig industripolitik kaninte bygga på att industrin skall stimuleras med låga priserpå el eller andra energikällor. Det är riktigt att de svenskaenergiskatterna för industrin var höga, men dettakompenserades av att de svenska elpriserna var och är mycketlåga vid en internationell jämförelse.Industrins energiskatter bör återställas, och detta måste skepå ett sätt som inte kortsiktigt försvårar en förstärkning avden svenska industriproduktionen. Genom devalveringen harexportindustrins konkurrenskraft förstärkts kraftigt. Dettager utrymme för en viss återställning av industrinsenergibeskattning.För /94 föreslår attskatteuttaget på industrins energikonsumtion återställsdelvis. Totalt bör den ökade skattebelastningen på industrinunder /94 ge skatteinkomster på 1,5 miljarderkronor. Detta kan ske genom att industrin åter får erläggaskatt på elektrisk kraft och genom att industrinskoldioxidskatt höjs till hälften av den allmänna nivån.För de fall en sådan ökning skulle innebära en för snabbökning av skattebelastningen på enskilda företag, kan detövervägas att sätta taket för det samlade energiskatteuttagettill 0,6%.Vidare bör skattesatsen för produktion av elektrisk krafthöjas i genomsnitt med , dvs. från till 9,8öre, per kWh. Höjningen bör läggas ut så att den blir störreför den el som produceras från kärnkraftverk. Detta ger eninkomstförstärkning på 1miljard kronor.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till återställdenergibeskattning för industriell produktion och om höjd skattpå elektrisk kraft.Den lägre elskatten i norra (mom. 21)Gränsen för den lägre elskatten i norra drogs 1981,och i underlaget ingick bl.a. mätningar avårsmedeltemperaturen --1960. Medhänsyn till att det nu föreligger mätningar för en senarenormalperiod finns det anledning att ompröva gränsdragningen.Härvid bör utgångspunkten vara att kommuner som har enårsmedeltemperatur C skall ingå i området. Riksdagenbör ställa sig bakom yrkandet i motion Sk650 om en utredningav denna gränsdragning.YrkandenMed hänvisning till det anförda anser jag att utskottet undermomenten 5, 6, 7, 14, 17 och 21 bort hemställa5. beträffande en regionalt differentierad drivmedelsskattatt med bifall till motion 1992/93:A424 yrkande 1och med anledning av motionerna 1992/93:Sk604,1992/93:Sk620, 1992/93:Sk625, 1992/93:Sk633 och1992/93:Sk636 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,6. beträffande en växling mellan fordonsskatt ochdrivmedelsskattatt med bifall till motion 1992/93:Jo677 yrkande 4och med avslag på motion 1992/93:Sk651 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,7. beträffande beskattningen av blyad bensinatt med bifall till motion 1992/93:Sk654 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,14. beträffande energibeskattningens allmänna utformningatt med bifall till motion 1992/93:Jo707 yrkande 2och med avslag på motion 1992/93:N439 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,17. beträffande industrins energiskatteratt med bifall till motion 1992/93:Sk388 yrkandena19 och 20 och med anledning av motionerna 1992/93:Sk354yrkande 15 och 1992/93:N432 yrkande 5 hos regeringen begärförslag i enlighet med vad ovan anförts,21. beträffande den lägre elskatten i norra med anledning av motion 1992/93:Sk650 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.