bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — De alternativ som, med beaktande avförslaget i proposition 178, kommer att finnas är medicinskrehabilitering och behandling på en kompensationsnivå av ,arbetslivsinriktad rehabilitering på en kompensationsnivå av eller -- om arbetsskadelivränta beviljas för den tidrehabilitering sker -- , samt förtidspension/sjukbidrag närrehabilitering inte är meningsfull och nedsättningen avarbetsförmågan kan väntas bli varaktig eller bestående underavsevärd tid. Den som vägrar att underkasta sig rehabiliteringutan giltig anledning kan få sin sjukpenning helt indragen,vilket innebär en press på den försäkrade att medverka till atthan rehabiliteras. Med dessa olika alternativ förutser utskottetatt kretsen av personer som kommer att få sjukpenning påkompensationsnivån vid en avsedd och riktig tillämpning avreglerna kommer att bli starkt begränsad. Därmed kommer ocksåbesparingarna till följd av den nya kompensationsnivån attbegränsas.Utskottet ifrågasätter vidare de beräkningar som gjorts iproposition 1992/93:178 av hur sjukförsäkringskostnaderna kommeratt öka till följd av att arbetsskadesjukpenningen slopas.Arbetsskadesjukpenningen ger full kompensation förinkomstbortfallet och finansieras med medel viaarbetsskadefonden. I propositionen anförs att av de tillkommandesjukpenningutgifterna när arbetsskadesjukpenningen avskaffasavser dagar i sjukfall som varat längre än . Fördessa dagar kommer enligt propositionen kompensationsgraden attminska från till . För sjukpenningdagar mellan den181:a och 365:e dagen i sjukperioden kommer enligt propositionenkompensationsgraden att minska från till . Utifråndessa antaganden om kompensationsnivåer när sjukpenning istället skall utges, beräknas i propositionen kostnadsökningenför sjukförsäkringen till . Utskottetöverlämnar åt finansutskottet att -- mot bakgrund av denbegränsade praktiska tillämpningen av kompensationsnivån 70 %som utskottet kan förutse på grund av att andra högrekompensationsnivåer kommer att tillämpas vid en rehabilitering-- göra den slutliga bedömningen av vilket belopp som bör förasupp under anslaget C 1. Bidrag till sjukförsäkringen för nästabudgetår.Bilaga 7 Studiestöd m.m. ()har för /94 under åttonde huvudtitelnanvisat till anslaget . ettramanslag på , till anslaget . ett förslagsanslag på , till anslaget F4. Studiemedel m.m. ett förslagsanslag på 6130000000 kroch till anslaget F 5. Vuxenstudiestöd m.m. ettreservationsanslag på (prop. 1992/93:100bil.9, SfU13, rskr. Regeringen har därefter i proposition1992/93:194 föreslagit en utökning av antalet platser inomgymnasieskolan med 11 000 platser och med anledning häravföreslagit att till anslaget Studiehjälp m.m. skall anvisasytterligare 72600000 kr.I kompletteringspropositionen föreslås att medel skall anslåsför ytterligare 29 000 platser i gymnasieskolan. Vidare föreslåsi propositionen en ökning av antalet platser inom den kommunalavuxenutbildningen med 33 000 och resursförstärkningarmotsvarande 10 000 nya platser i folkhögskolan vilket leder tillökade kostnader för studiestödet med tillhopa 3 239 400 000 kr.Kostnaderna belastar anslaget m.m.med ytterligare , anslaget Studiehjälp m.m.med ytterligare , anslaget Studiemedel m.m.med ytterligare och anslagetVuxenstudiestöd m.m. med ytterligare 2 788,9 miljoner kronor.I propositionen lägger regeringen också fram förslag tilländrade regler för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(SVUXA). Sålunda föreslås att SVUXA kan kunna utges till den somunder kalenderåret fyller eller är äldre, i stället försom , och att kravet på tidigareförvärvsarbete sänks från fyra till . Även kravet på attden arbetslöse skall vara med i en arbetslöshetskassa föreslåsslopat.I motion 1992/93:Fi120 av m.fl. poängterarmotionärerna vikten av utbildning. Motionärerna framhåller atthögskolans utbyggnad bör påskyndas och att antalet platser vidhögskolorna bör ökas med 5 000 vid och 5 000vid . Vidare framhålls folkbildningens uppgiftnär det gäller insatser för arbetslösa och motionärerna villsatsa ytterligare resurser på arbetslösa ungdomar och vuxna. Imotionen anförs att de i propositionen beräknade kostnaderna förett utökat studiestöd för de föreslagna extra platserna inomskolväsendet, folkbildningen och den högre utbildningenförutsätter att samtliga dessa studerande är berättigade tillsärskilt vuxenstudiestöd. Motionärerna bedömer attsammansättningen av de studerande är annorlunda än vadregeringen förutsatt och anför att enligt deras beräkningar detotala kostnaderna för studiestöd uppgår till 2 970 miljonerkronor. Mot bakgrund av förslagen i motionen föreslårmotionärerna i yrkande 15 att till anslaget F 3.Studiehjälp m.m. anvisar mindre än vadregeringen föreslagit och iyrkande 16 att utöver vad regeringen föreslagitbeträffande anslaget F 4. Studiemedel m.m. anslår ytterligare145905000 kr. I yrkande 17 begärs att beträffandeanslaget F 5. Vuxenstudiestöd m.m. anvisar 41935000 krmindre än vad regeringen föreslagit.I yrkande 18 i samma motion begärs att beslutar attvillkoren för rätt till det särskilda vuxenstudiestödet (SVUXA)ändras så att möjligheter skapas att inomsystemet erhålla ersättning på alla studienivåer samt ävenmöjlighet att påbörja och avsluta längre utbildningar.I anslutning till proposition 1992/93:194 har väckts en motion1992/93:Ub156 av m.fl. (s) i vilken iyrkandena 5--8 berörs samma frågor som i motionen ovan.Utskottet anser inte att vad som anförts i motion Fi120 idenna del ger tillräcklig grund för att frångå regeringensbedömning att det huvudsakligen kommer att vara personer som ärarbetslösa eller ungdomar som har avslutat sin skolgång utan attfå ett arbete som kommer att ta de nya utbildningsplatserna ianspråk. bör därför avstyrka motion Fi120yrkandena 15--17 och Ub156 yrkandena 5--7. Vad avseranvändningen av stöden förutsätter utskottet att regeringen ochberörda myndigheter i tillämpningsföreskrifter m.m. strävarefter att stöden kan användas så flexibelt som möjligt inomramen för lagstiftningen. I den mån yrkandena 18 i motion Fi120och 8 i motion Ub156 inte tillgodoses med detta börfinansutskottet avstyrka bifall även till dessa motionsyrkanden.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attfinansutskottet tillstyrker regeringens lagförslag och förslagtill medelsanvisning.Bilaga 9 ()UtlänningsnämndenI budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 12) föreslogsatt till anslaget D 9. under elfte huvudtitelnskulle anvisas . Enligt propositionen skulle detbehövas ett anslag på om nämnden skulle kunnabehålla nuvarande extraordinära avverkningskapacitet, men medhänsyn till osäkerheten i planeringsförutsättningarna föreslogstills vidare endast ett pris- och löneomräknat anslag. Riksdagenbeslöt i enlighet med regeringens förslag som tillstyrkts avutskottet i betänkande 1992/93:SfU7.Mot bakgrund av hittillsvarande asyltillströmning från f.d.Jugoslavien och de nu liggande ärendebalanserna hos och återkommer regeringen ikompletteringspropositionen med förslag om att ytterligare19130000 kr skall anvisas till anslaget D 9.Utlänningsnämnden.Utskottet har ingen erinran mot detta förslag.MotionsyrkandenPå förslag av utskottet i betänkande SfU7 har riksdagenbeslutat att i enlighet med vad som föreslagits ibudgetpropositionen under anslaget D 2. anvisa ett förslagsanslag på 6407000000 kr.I motion 1992/93:Fi92 av m.fl. (s) anförs attSverige skall ha en generös flyktingpolitik, men att det krävsen effektiv administration av asylansökningarna ochförläggningsverksamheten. Motionärerna bedömer att det finnsgoda möjligheter att klara en fortsatt human flyktingpolitiktill betydligt lägre kostnader än . De anser att under detkommande budgetåret bör en effektivisering av invandrar- ochflyktingpolitiken inledas, som bl.a. kan innebära kortarehandläggningstider och ökade insatser i näraliggande länder.Motionärerna erinrar om att har extra resurser och kanfatta beslut snabbt, men att polisen inte har tillräckligaresurser för att verkställa avvisningsbeslut i den takt somsådana beslut fattas. Detta har inneburit att vid utgången av år1992 fanns ca 6 300 personer på flyktingförläggningarna somväntade på polisens verkställighet, vilket medför kraftigt ökadeförläggningskostnader. Mot denna bakgrund föreslår motionärernaatt redan under innevarande budgetår ges iuppdrag att vidta åtgärder som medför ett minskatanslagsbehov för /94, vilket innebär en minskningav förläggningskostnaderna med . I yrkande22 hemställer motionärerna att beslutar attInvandrarverkets anslag skall minska med 1 100 miljoner kronor.I motion 1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) yrkande 28begärs att i fråga om förläggningskostnader beslutarom en sänkning av anslaget med /94. Vidare begär motionärerna i yrkande 25 etttillkännagivande om att outnyttjade kommunala bostäder måsteutnyttjas som flyktingförläggningar i syfte att få neddygnskostnaden.Utskottet bedömer att de medel som för /94anvisats för under anslaget D 1. och förförläggningskostnader under anslaget D 2. behövs. Det senareanslaget, som är ett förslagsanslag, har beräknats efter ettantal asylsökande om 30 000 personer och ett genomsnittligtantal belagda platser på förläggningarna om 62 000 med engenomsnittlig dygnskostnad om . Även om Invandrarverketkommer att kunna pressa dygnskostnaderna till under 250 kronortorde antalet belagda platser på förläggningarna snarare varaför lågt än för högt beräknade med hänsyn till att drygt 83000personer f.n. finns på slussar och förläggningar med engenomsnittlig vistelsetid av drygt och till atttillströmningen av asylsökande från f.d. är fortsatthög. Utskottet utgår från att verket fortlöpande prövar vilkabesparingar som går att göra på området, men anser inte att detfinns anledning att redan nu räkna med besparingar på anslagetav de storleksordningar som föreslagits i de båda förevarandemotionerna. Utskottet föreslår därför att finansutskottetavstyrker bifall till motion Fi92 yrkande 22 och Fi93 yrkandena28 och 25.Regeringen har beslutat om direktiv (dir.1993:1) för en parlamentarisk kommitté som skall se överinvandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken.En huvuduppgift för kommittén skall vara att lägga framförslag om hur invandrarpolitiken bör vara utformad för att gebättre förutsättningar för invandrare att integreras i detsvenska samhället. En annan huvuduppgift är att se över hurmänniskor från andra länder som söker en undan förtryckav olika slag skall kunna få detta tillgodosett i vårt land.Kommittén skall även göra överväganden om flyktingpolitiskainsatser internationellt. I sitt arbete bör kommittén beakta vadinvandringstryck samt invandringens omfattning ochsammansättning kan betyda för såväl politikens mål som förpolitikens närmare utformning. Kostnader för stat och kommunsamt invandringens samhällsekonomiska konsekvenser bör belysasav kommittén. Kommittén bör vidare lägga förslag till hur vårtland på ett resursmässigt effektivt sätt skall kunna biståutanför -- i krisens eller konfliktens närområde och påannat sätt. I fråga om arbetets bedrivande i övrigt sägs idirektiven att kommittén bör kunna redovisa sina förslag genomdelbetänkanden. I den del som avser de invandrarpolitiskafrågorna skall arbetet vara avslutat . I den delsom uppdraget berör invandrings- och flyktingpolitiken skallarbetet vara avslutat . Kommittén skall likaledesi en särskild expertstudie redovisa det samlade kunskapsläget ifrågor om invandringens samhällsekonomiska konsekvenser.Kommittén kan i övrigt initiera de expertstudier som ansesnödvändiga.I motion 1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd)kritiseras regeringens flyktingpolitik. Motionärerna anser attmånga åtgärder måste vidtagas omgående och inte skjutas påframtiden i avvaktan på den parlamentariska kommitténsställningstaganden. De anser att Invandrarverketsasylprövningstid måste nedbringas till högst tre månaderoch begär i yrkande 17 ett tillkännagivande härom.I motionen begärs även i yrkande 15 ett tillkännagivande ombehovet av att snabba åtgärder vidtas inom flyktingpolitikenvilka omfattar strikt begränsning tillkonventionsflyktingbegreppet, anhöriginvandringen till attendast omfatta make/maka och deras barn, införande av skärptaviseringsregler samt kraftfulla åtgärder mot illegaltasylsökande.Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden av samma slag isitt av godkända betänkande SfU7 med hänvisning tillatt resultatet av den parlamentariska kommitténs arbete böravvaktas och utskottet vidhåller denna inställning.Finansutskottet bör därför avstyrka bifall till yrkandena 17 och15 i motion Fi93.Motionärerna bakom motion Fi93 begär vidare i yrkande 18 etttillkännagivande om att avdrag på dagbidraget skall göras om denasylsökande inte deltar i anbefallt arbete, uteblir frånsvenskundervisning eller undanhåller sig från utredning samt iyrkande 22 ett tillkännagivande om att asylsökande ochflyktingar skall betala vanlig patientavgift för sjuk- ochtandvård.Utskottet har i betänkandet SfU7 behandlat liknande yrkandenvarvid utskottet mot bakgrund av att betänkandet Mottagande avasylsökande och flyktingar (SOU 1992:133) bereds iregeringskansliet inte ansåg att motionerna påkallade någonriksdagens åtgärd. I betänkandet föreslås bl.a. att den som utangiltiga skäl vägrar att delta i meningsfull sysselsättning skallfå ett reducerat ekonomiskt bistånd till sitt uppehälle.Utredaren anser vidare att den asylsökande redan i samband medgrundutredningen måste upplysas om att bl.a. indraget biståndkan bli konsekvensen för den som inte inställer sig förutredning. Utredaren hävdar också att asylsökande ävenfortsättningsvis skall ha tillgång till akut sjuk- och tandvård,men att tillgången inte skall vara större än för befolkningen iövrigt och att asylsökande i första hand bör ges sjukvård påvanliga vårdcentraler etc. För att dämpa efterfrågan och för attge en realistisk bild av vad det kostar att leva i börde asylsökande enligt utredaren betala för sina sjuk- ochtandvårdsbesök på samma sätt som övriga i samhället gör.Utskottet föreslår, mot bakgrund av sitt tidigareställningstagande, att finansutskottet avstyrker bifall tillmotion Fi93 yrkandena 18 och 22.I motion Fi93 begärs vidare i yrkande 23 ett tillkännagivandeom att utländska medborgare under sina första i Sverigeendast skall erhålla av socialbidragsnormen.I samband med behandlingen av proposition 1991/92:172 omintroduktionsersättning för flyktingar och vissa andrautlänningar prövade utskottet ett liknande yrkande. Utskottetframhöll därvid i sitt av godkända betänkande1992/93:SfU1 att utländska medborgares behov av socialbidraginte generellt kan bedömas vara mindre än andra invånares i enkommun, och att ett system med inskränkt rätt till socialbidragför utländska kommuninvånare skulle innebära diskriminering.Utskottet vidhåller denna uppfattning och föreslår attfinansutskottet avstyrker yrkande 23 i motion Fi93.Vidare begärs i yrkande 26 i motion Fi93 ett tillkännagivandeom att en noggrann kontinuerlig granskning görs avInvandrarverkets verksamhet och kostnader. Liknande yrkanden harnyligen behandlats av utskottet i såväl betänkande SfU7 sombetänkande SfU20, varvid utskottet framhållit att den granskningsom gjort av upphandling avförläggningsplatser inte ger belägg för att någon kontinuerliggranskning av verksamhet och kostnader behövs,utöver den som görs inom budgetprocessen. Utskottet vidhållerdenna uppfattning och föreslår att finansutskottet avstyrkerbifall till motion Fi93 yrkande 26.I yrkande 20 i motion Fi93 begärs ett tillkännagivande om attschablonersättningen till kommunerna sänks med 20 %.Även ett motionsyrkande i denna fråga har utskottet nyligenbehandlat i betänkandet SfU7 och därvid avstyrkt bifall tillmotionsyrkandet med hänvisning till att en arbetsgrupp inomKulturdepartementet har i uppgift att göra en översyn av vissaregler i förordningen om statlig ersättning förflyktingmottagande m.m. i syfte att skapa ökadkostnadseffektivitet och ökad rättvisa mellan kommuner. Ävenresultatet av detta utredningsarbete bör avvaktas varförutskottet föreslår att finansutskottet avstyrker bifall tillmotion Fi93 yrkande 20.Vidare föreslås i yrkande 21 i motion Fi93 att vid utvisningsamt vid utlandsboende skall pension och andrasocialförsäkringsförmåner upphöra. Även ett sådantmotionsyrkande har avslagits av på förslag avutskottet i betänkande SfU14. Utskottet har därvid framhållitatt en indragning av den intjänade ATP-pensionen närmast skulleinnebära en konfiskation. Utskottet har också erinrat om attfolkpensionsförmån i princip inte utges till utländskamedborgare när dessa är bosatta utanför och om att, förden händelse en socialförsäkringskonvention som ingåttmed annat land garanterar en exporträtt av svenskafolkpensionsförmåner, en indragning av förmånen skulle innebäraett brott mot konventionen. Utskottet föreslår attfinansutskottet avstyrker bifall till motion Fi93 yrkande 21.Motionärerna begär vidare i yrkande 27 i samma motion etttillkännagivande om behovet av en flyktingminister som sysslarmed flyktingfrågor på heltid. Även ett sådant motionsyrkande haravslagits av på förslag av utskottet i betänkandeSfU7. Utskottet har därvid erinrat om att det enligtregeringsformen är regeringen som fördelar ärendena mellandepartementen och statsministern som bland statsråden utserchefer för departementen. bör avstyrka bifalläven till yrkande 27 i motion Fi93.I samma motion yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om attInvandrarverket måste bantas, rationaliseras och effektiviseras.Utskottet har i sitt betänkande SfU7 avstyrkt ett flertalmotionsyrkanden i delvis samma syfte. Utskottet utgår från attde ytterligare besparingar och effektiviseringar av som är möjliga att göra också görs fortlöpande ochfinner inte anledning till något tillkännagivande med anledningav motion Fi93 yrkande 38.Stockholm den 13 maj 1993På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), MargitGennser (m), (), (), (), (), (), Nils-OlofGustafsson (s), (), (nyd), Gustafvon (m), (), () och BoFinnkvist (s).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningarBilaga 11. , , , , och Bo Finnkvist (alla s) anför:Regeringen har i sitt förslag till långsiktig utgiftsstrategiräknat med en besparing på vid en omläggningav ATP-systemet utan att närmare klarlägga hur en sådanbesparing skulle kunna uppkomma och utan att invänta resultatetav Pensionsarbetsgruppens arbete. Utskottet kan inte ställa sigbakom regeringens förslag i denna del. Utskottet avvisar ocksåregeringens förslag om att dramatiskt höja egenavgifterna iATP-systemet och höja avgifterna inom sjuk- och tandvården.Däremot anser utskottet att man bör sträva efter att höja denfaktiska pensionsåldern, och detta bör åstadkommas viarehabilitering och andra åtgärder för att undvika att människortvingas att pensionera sig . Utskottet avvisar ocksåvarje förslag om att använda en finanspolitiskt motiveradbesparing i föräldraförsäkringen som anledning till att införaett vårdnadsbidrag.De förslag till åtgärder för att få sunda statsfinanser sominom utskottets ämnesområde lagts fram i motion Fi92 av IngvarCarlsson m.fl. bör tillstyrkas av finansutskottet. Förslageninnebär en genomgripande förändring av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringens organisation och finansiering som skallge ett starkare samband mellan lönebildning och inkomsttrygghet.Utgångspunkten är att försäkringen skall omfatta alla, följaprincipen om skydd mot inkomstbortfall och också ifortsättningen regleras i lagen om allmän försäkring. Ansvaretför försäkringen bör överföras till arbetsmarknadens parter föratt skapa ett system som har en tydlig försäkringsmässigutformning med ersättningsnivåer och finansiering i balans.Finansieringen bör helt ske genom egenavgifter som tas ut överskattsedeln. Ett sådant finansieringssystem bör byggas upp underen period . Däremot börarbetsskadeförsäkringen finansieras som medarbetsgivaravgift.Finansutskottet bör också tillstyrka bifall till förslaget iyrkande 12 om att de arbetsgivaravgifter som tagits utför att finansiera sjukförsäkringen bör omdisponeras för attförstärka Arbetsmarknadsfonden.I motionen har också riktats kritik mot de splittrade ochgodtyckliga nivåerna för olika försäkringar. Utskottet anser attfinansutskottet bör föreslå att med bifall till motionFi92 yrkande 17 som sin mening ge regeringen till kännaföljande:Utskottet hade gärna sett att de beslut beträffandesjukförsäkringen som fattats under innevarande ibesparingssyfte hade präglats av mer långsiktighet och bättreanalyserade konsekvenser ur ekonomisk och administrativ synpunktsamt ur rättvisesynpunkt. Utskottet ifrågasätter också om debesparingar som åsyftats kommer att infrias och återkommer nedani denna fråga vid behandlingen av medelsanvisning till anslagetBidrag till sjukförsäkringen. Utskottet finner att det kommeratt bli en angelägen uppgift för den nämnda beredningen meduppgift att utforma en ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna att analysera effekterna av deändringar som gjorts i dessa försäkringar och till dem knutnaandra ersättningsformer och konstruera ett nytt system sompräglas av rationalitet och trygghet för individen.För att redan under nästa budgetår förstärka statens inkomsteranser utskottet att den egenavgift till sjukförsäkringen sominförts fr.o.m. , den allmänna sjukförsäkringsavgiften, börhöjas till fr.o.m. . Härigenom frigörsett utrymme på som kan användas till attsänka arbetsgivarnas avgift till sjukförsäkringen med 1,03 %.Därmed kan arbetsmarknadsavgiften höjas i motsvarande mån.Finansutskottet bör därför tillstyrka bifall till yrkandena 13och 14 i motion Fi92.Bilaga 4 (), avsnitt 12. , , , , och Bo Finnkvist (alla s) anför:Med anledning av den föreslagna överföringen till landstingenav administrationen av ersättningen till de försäkringsanslutnavårdgivarna vill vi erinra om att Socialdemokraterna motsatt sigatt ett husläkarsystem införs.3. , , ochLiselotte Wågö (alla m) anför:Moderaterna har motionerat om att nuvarandefinansieringssystem för sjukvården skall slopas och att enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring som följer patientenskall införas. Införandet av en sådan försäkring är också ett avde tre alternativ HSU 2000 fått i uppdrag att utreda.Förslagen om husläkarsystem och om att administrationen aversättningarna för försäkringsanslutna privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster skall överföras frånförsäkringskassorna till landstingen går i helt motsatt riktningoch befäster ytterligare landstingens starka ställning inomhälso- och sjukvården. Vi finner detta högst tveksamt. Det ärockså otillfredsställande att utredningsarbetet inom HSU 2000åsidosätts genom att förslagen läggs fram redan nu.För att säkerställa de privata läkarnas och sjukgymnasternasmöjligheter till fortlevnad för framtiden anser vi att det ärnödvändigt att en fri etablering för läkare tillåts och attersättning för den vård de lämnar utges enligt en nationell taxaom administrationen överförs till landstingen. Vi förutsätteratt förslag härom läggs fram i den kommande propositionen.4. (nyd) anför:Som vi tidigare med kraft framfört till socialutskottet isocialförsäkringsutskottets yttrande SfU5y överhusläkarpropositionen, är Ny demokrati rent principielltmotståndare till att man, som blir följden av det föreliggandeförslaget, ytterligare stärker landstingens roll inom hälso- ochsjukvården. Detta strider markant mot partiets politik om attavskaffa landstingens beskattningsrätt.Ny demokrati kräver att en allmän obligatorisk sjukförsäkringskall införas som följer patienten.Förslagen om husläkarsystem och om att administrationen aversättningarna för försäkringsanslutna privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster skall överföras frånförsäkringskassorna till landstingen går i helt motsatt riktningoch befäster ytterligare landstingens starka ställning inomhälso- och sjukvården. Vi finner detta högst tveksamt.