bet · GG01SoU16 · 1993-02-25 00:00:00 — Äldreomsorg -- inriktning och anslag Proposition 1992/93:100 bil. I betänkandet behandlas anslagen E 1 och E 6 i bilaga 6 tillbudgetpropositionen samt 16 motioner som väckts under allmännamotionstiden.I syfte att informera sig om läget inom äldreomsorgen ochutvecklingen framåt har utskottet hålliten offentlig utfrågning. En stenografisk utskrift frånutfrågningen fogas till betänkandet som bilaga.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till mål ochinriktning för äldreomsorgen och tillstyrker den ibudgetpropositionen föreslagna medelstilldelningen.Utskottet avstyrker motionsyrkandena. S-ledamöterna reserverarsig och yrkar att hos regeringen begär en analys avutvecklingen inom äldreomsorgen.FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1992/93:100 bil. Regeringen har under anslagen E 1 och E 6 föreslagitE 1 att till Stimulansbidrag inom äldreomsorgen /94 anvisar ett reservationsanslag på1 100 000 000 kr.E 6 att till Bidrag till pensionärsorganisationernaför /94 anvisar ett anslag på . 1992/93:So206 av My () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättandet av en äldreombudsman.1992/93:So218 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av överenskommelser som garanterarrehabiliteringsinsatser för äldre och handikappade.1992/93:So222 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en analys av den utveckling somsker i landet när det gäller äldreomsorgen.1992/93:So248 av och (nyd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att man omgående bör börja byggaålderdomshem i offentlig regi,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fri etablering av privata ålderdomshembör tillåtas och uppmuntras under förutsättning av att frikonkurrens råder och att lokaler och verksamhet godkänts av enoberoende organisation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att patientomvårdnaden bör varaproducentoberoende, vilket innebär att ansvaret för produktionoch finansiering skiljs åt och att alltså pengarna följerpatienten.1992/93:So249 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett specialdestinerat statsbidraginrättas, syftande till att stimulera tillkomsten av"kvalificerade" boendealternativ för exempelvis senildementa ochAlzheimersjuka.1992/93:So252 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en särskild äldreminister.1992/93:So266 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldre invandrares behov av vård och omsorgpå det egna språket.1992/93:So285 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att inrätta äldreombudsmän.1992/93:So298 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om äldre invandrarkvinnors situation.1992/93:So300 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attkommunerna bör stimuleras att snabbt börja bygga ålderdomshem.1992/93:So302 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad kulturkompetens ihemtjänstpersonalens utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad medverkan av tolk.1992/93:So479 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna inte skall vara skyldiga attutföra hemtjänst i institutioner med annan huvudman.1992/93:So483 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att se över konsekvenserna av Ädelreformeni syfte att förbättra vården för människor i livets slutskede. Mål och inriktning för äldreomsorgenPropositionenI budgetpropositionen 1992/93:100 bil. 6 redovisar regeringensin syn på inriktningen av äldreomsorgen. Målen föräldreomsorgen är:att människor skall kunna känna sig trygga ochveta att de får den omsorg de behöver,att de själva skall få bestämma över sin livssituation och fåbehålla sin integritet och valfrihet när vårdbehoven bliromfattande.Dessa övergripande mål skall, enligt budgetpropositionen, varavägledande både för planeringen av äldreomsorgen och i detdagliga omsorgs- och vårdarbetet. Äldreomsorgen måste fortsättautvecklas för att kunna tillgodose stora omsorgs- och vårdbehovi det egna hemmet liksom i särskilda boendeformer för serviceoch vård.I propositionen anförs att har genomgått enkraftfull utbyggnad och antalethjälptimmar har fördubblats. Antalet personer som får hemtjänsthar dock minskat. Merparten av samtliga hjälptagare beviljashjälp i begränsad omfattning. Antalet 80-åringar som fåromfattande hjälpinsatser har ökat under hela 80-talet.Antalet platser och antalet boende i särskilda boendeformerför service och omvårdnad har också minskat under det senastedecenniet.Antalet personer med färdtjänstlegitimation ökade kraftigtunder . har emellertid enviss minskning av antalet personer med färdtjänstlegitimationskett.I propositionen anförs att det är viktigt att se kommunalfärdtjänst och andra former av särskilt anpassad kollektivtrafiksom komplement till den ordinarie kollektivtrafiken. Härviderinras om att i sitt huvudbetänkande (SOU1991:46) liksom i slutbetänkandet (SOU 1992:52) lämnat en radförslag som avser utformningen av färdtjänsten och frågor omtillgängligheten i kollektiva färdmedel. Slutbetänkandet ärföremål för remissbehandling.I propositionen erinras om att kommunerna den 1 januari 1992övertog det samlade ansvaret för äldreomsorgen. Detta innebaratt sammanlagt 31 000 platser inom långtidssjukvården fördesöver från landstingen liksom betalningsansvaret för ytterligare3 400 platser för somatisk långtidssjukvård. Ett särskiltbetalningsansvar infördes också för medicinskt färdigbehandladeinom somatisk korttidssjukvård och geriatrisk sjukvård.Kommunerna övertog också ansvaret för dagverksamheter ochsjukvårdsinsatser i särskilda boendeformer för service och vårdsamt gavs befogenheter att svara för hemsjukvården i ordinärtboende. Om och en kommun är överens om det skallkommunen kunna överta skyldighet att erbjudahemsjukvård.Riksdagen fattade beslut om den ekonomiskaregleringen som följde av Ädelreformen (prop. 1990/91:150 bil.I:3, bet. 1990/91:SoU25, rskr. 1990/91:384). Regleringen innebaratt totalt fördes över från landstingentill kommunerna.Riksdagen beslutade om ett utökat statligt stöd tilläldreomsorgsområdet uppgående till totalt 5,5 miljarder kronorunder en femårsperiod. Av medlen avses utgessom stimulansbidrag till byggande av gruppbostäder för personermed åldersdemens och utvecklingsstörning samt fysiskthandikappade och psykiskt sjuka. För ombyggnad av sjukhem samtnybyggnad av äldrebostäder avsattes . För atttäcka viss del av kostnaden för medicinskt färdigbehandladekompenseras kommunerna med ett särskiltstatsbidrag om sammanlagt . År 1991utbetalades vidare till kommunerna som stödtill utbildningsinsatser och information i samband medgenomförandet av Ädelreformen. Landstingen och de landstingsfriakommunerna tillfördes ett särskilt statsbidrag på 500 miljonerkronor med syfte att bl.a. förkorta kötiderna inomden somatiska korttidssjukvården.Regeringen beslutade att ge iuppdrag att dels följa och utvärdera Ädelreformen, dels isamarbete med beskriva utvecklingen när det gällersärskilda boendeformer samt att följa upp utnyttjandet avstimulansbidragen. Uppdraget avses pågå ochsärskilda medel anvisas för ändamålet.I budgetpropositionen redovisas att iseptember lämnade den första årsrapporten som redovisarerfarenheter av Ädelreformen och utnyttjandet avstimulansbidragen. sammanfattar det förstahalvårets erfarenheter så att huvudmännen i första hand harprioriterat organisatoriska och ekonomiska frågor. Frågorna harvarit många kring regelverket, och har iförfattningar och allmänna råd preciserat oklarheter som berörtden kommunala hälso- och sjukvården. Vissa oklarheter i fråga ombegreppet medicinskt färdigbehandlade har föranlett särskildatillsynsinsatser från , och vissagränsdragningsfrågor kring t.ex. psykiskt sjuka kommer enligtstyrelsen att behöva diskuteras vidare. Sammanfattningsvis görstyrelsen bedömningen att genomförandet av Ädelreformen inteförorsakat något större problem.Antalet gruppbostäder har ökat snabbt. fanns266 gruppbostäder för knappt 2 000 boende. harantalet ökat till 641 gruppbostäder med drygt 5 000 boende.I budgetpropositionen erinras också om att nyligenfattat beslut med anledning av förslagen i propositionen(1992/93:129, bet. 1992/93:SoU12, rskr. 1992/93:132) om avgifterinom äldre- och handikappomsorgen. Beslutet innebär attkommunerna fr.o.m. får ta ut avgifter för hjälpi hemmet, service och omvårdnad samt boende. Avgifterna skallvara skäliga och får inte överstiga kommunens självkostnad. Deskall bestämmas så att den enskilde får kvar tillräckliga medelför sina personliga behov. Beslutet innebär bl.a. att kommunernakommer att få ta ut avgifter i de sjukhem som till följd avÄdelreformen övertagits från landstingen. Vidare innebärbeslutet att den nuvarande särskilda bestämmelsen isocialtjänstlagen om avgifter för helinackordering i särskildboendeform upphävs.I propositionen redovisas vidare att med stödur Allmänna arvsfonden fördelat medel till utvecklingsinsatserinom området stöd till anhöriga. Resultatet av verksamheten harredovisats av i rapporten Den tysta omsorgen --om försök att ge stöd till anhöriga.Slutligen redovisas att till följd av EES-avtaletkommer att delta i EG:s äldreprogram. Regeringen har underhösten tillsatt en nationalkommitté inför det europeiskaäldreåret 1993.Regeringsförklaringen m.m.I regeringsförklaringen sägs att regeringen ärstarkt medveten om de växande problemen inom sjukvården ochäldreomsorgen. Att förbättra och förändra vården är en av deviktigaste uppgifterna när det gäller välfärdspolitiken. Arbetetmed att skapa värdiga villkor för gamla och sjuka måsteintensifieras. Detta gäller bl.a. tillskapandet av ålderdomshemoch andra trygga boendealternativ för äldre, dagvård ochgruppbostäder för dementa och rätten till ett eget rum för demsom lever på institutioner. Vidare betonas att ett viktigt målär att öka valfriheten för patienter och äldre. Bättreförutsättningar skall skapas för att nya former av vård ochomsorg snabbt skall växa fram.Regeringen har i förslaget till tilläggsbudget förinnevarande budgetår (prop. 1992/93:105, bil. 4) begärt att endel av stimulansbidragen till gruppboende och andra alternativaboendeformer som utgör en del av den s.k. Ädelreformentidigareläggs inom den beslutade femårsperioden för attytterligare öka utbyggnadstakten. Totalt föreslås 600 miljonerkronor tidigareläggas till 1992/93.MotionerI motion So222 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en analys av den utveckling somsker i landet när det gäller äldreomsorgen. Motionärerna anföratt Ädelreformens syfte var att få ett samlat ansvar föräldreomsorgen och att föra besluten närmare dem som berörs avverksamheten. Reformen ger frihet för kommunerna att utifrånsina önskemål organisera verksamheten.Runt omkring i kommuner och landsting förekommer i dagorganisationsförändringar. Det tillhör den kommunalasjälvstyrelsen att organisera verksamheten utifrån de lokalaförutsättningar som finns i olika kommuner och landsting. Ickedesto mindre slås motionärerna av den övertro som finns påorganisationsförändringars positiva effekter och dentrendmässighet som präglar förändringarna.I en del kommuner signaleras om system med s.k. servicecheckarinom äldreomsorgen. Detta system skulle enligt dess förespråkareöka valfriheten för de äldre. Motionärerna har svårt att se atten äldre smått förvirrad person skulle uppleva det som en ökadvalfrihet att med en check i handen söka sig runt i en skara avolika producenter. Motionärerna anser att den enskildesvalfrihet är viktig och att omsorgen och servicen när denutformas inte blir schablonmässig utan tar hänsyn tillindividers olika önskemål och behov.Motionärerna anför vidare att det i en del kommuner ochlandsting pågår vad som närmast kan betecknas som enprivatiseringshysteri. Producentintresset, dvs. vem som bedriververksamheten, synes vara det väsentliga, inte medborgarnas behovoch önskemål.Motionärerna anför att formen måste underordnas verksamhetensinnehåll och producentintresset underordnas de äldres behov ochönskemål. Äldreomsorgen är och kommer att förbli en till stordel skattefinansierad verksamhet. Självklart är då attmedborgarna som enskilda individer och genom demokratiskt valdaombud skall ha det avgörande inflytandet över hur verksamhetenutformas och hur resurserna används. Resurserna måste fördelasefter behov.Inför fortsättningen av 90-talet ter sig kommunernasekonomiska situation minst av allt ljus. Besparingar behövs inombefintlig verksamhet för att få en ekonomi i balans. Enligtmotionärerna har regeringen med sina indragningar av ekonomiskamedel ytterligare förvärrat situationen. Därför är detnödvändigt att kommunerna ser över all sin verksamhet i syfteatt effektivisera. I detta hänseende går det inte att undantaäldreomsorgen. är äldreomsorgen också ett område somkommer att behöva utökade resurser enbart av det faktum attantalet mycket gamla kommer att öka och dessa kommer att behövafler insater inom vården och omsorgen. Följaktligen blir det,enligt motionärerna, inte bara nödvändigt med omprioriteringarinom äldreomsorgen utan också inom andra delar av den kommunalaverksamheten i syfte att bibehålla en hög kvalitet inomäldreomsorgen. råder ett kommunalt skattestopp. Detta hargjort att många kommuner tvingas att höja avgifter och taxor somberör de äldre kraftigt. Detta drabbar ensidigt de människor somär i behov av samhällets stöd och hjälp.Riksdagen sa nej till ett förslag frånSocialdemokraterna att pröva frågan om ett statligt regleratkommunalt högkostnadsskydd i syfte att ekonomiskt skydda de mestutsatta grupperna. Motionärerna anser att det nu med anledningav oroande tendenser finns skäl för regeringen att noga följautvecklingen i kommuner och landsting när det gäller avgifternaoch återkomma till med en samlad bild av läget och avde tendenser som finns i utvecklingen. Finns behov av ettstatligt reglerat kommunalt högkostnadsskydd bör regeringenlägga förslag om det.Motionärerna anför att det kommer signaler ombesparingar inom äldreomsorgen runt om i landet. Givetvis måstealla verksamheter vara öppna för effektiviseringar, men eftersomäldreomsorgen är ett område som på grund av åldersutvecklingenrimligen kommer att fordra mer resurser ärsignalerna oroande. Regeringen bör skaffa sig en bild över lägeti landet samt över den utveckling som pågår och återkomma tillriksdagen med en rapport.I motion So248 av och (bådanyd) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att man omgående bör byggaålderdomshem i offentlig regi (yrkande 2) samt att frietablering av privata ålderdomshem bör tillåtas och uppmuntrasunder förutsättning av att fri konkurrens råder och att lokaleroch verksamhet godkänts av en oberoende organisation (yrkande3). Motionärerna yrkar vidare att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attpatientomvårdnaden bör vara producentoberoende, vilket innebäratt ansvaret för produktion och finansiering skiljs åt och attpengarna följer patienten (yrkande 4).Motionärerna anför att ett stort problem inom äldreomsorgen äratt kostnaderna delas upp mellan landsting och kommuner.Detta delade huvudmannaskap innebär dels att överblicken av dentotala ekonomiska situationen blir svår, dels att intresset fören optimering av totalkostnaderna bortfaller eller åtminstoneminskas avsevärt. Ädelreformen är, enligt motionärerna, ett stegi rätt riktning. Tveklöst har reformen underlättat situationenpå sjukhusen där väntetiderna för en hel del operationer,behandlingar och utredningar kunnat minskas avsevärt. Menvinsten har skett på äldre medborgares bekostnad. Ädelreformenföreskriver att kommunerna skall återta s.k. färdigbehandladepatienter från sjukhusen inom . saknarkommunerna möjligheter och ekonomiska resurser för att kunna gedessa patienter en fullgod vård och omvårdnad. Specielltdemenspatienterna blir enligt motionärerna hårt drabbade.Ett annat stort problem är enligt motionärerna attäldreomsorgen i landet bedrivs enligt planhushållningsprinciperi stället för marknadshushållningsprinciper. Iregeringsförklaringen framhålls att man avser att öppna denmonopoliserade offentliga sektorn och ge plats för privatainitiativ. Ännu har dock inga förslag i denna riktningframlagts.Motionärerna anför att äldreomsorgen måste vara så konstrueradatt rättigheten till omvårdnad är garanterad oavsett bostadsort,ålder och diagnos. Detta kan endast åstadkommas genom attomvårdnaden blir producentoberoende, vilket innebär att deekonomiska resurserna samlas i en nationellomvårdnadsförsäkring. Denna skall finansieras solidariskt.Motionärerna pekar på att antalet vårdavdelningar påakutsjukhus och långvårdssjukhus successivt har minskat sedan1970-talet. saknas det alltför många platser på sjukhem,ålderdomshem och . Problemen kommer att öka genom attantalet personer kommer att öka med mellan 4 och 5 %fram till sekelskiftet.Motionärerna konstaterar att det behöver byggasålderdomshem och sjukhem. är arbetslösheten blandbyggnadsarbetare . Det är obegripligt att man inteutnyttjar lågkonjunkturen till att bygga ålderdomshem ochsjukhem. Det kostar lika mycket att ha folk arbetslösa som attskapa meningsfulla och ur samhällets synpunkt sett nyttiga jobb.I motion So300 av m.fl. (nyd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attkommunerna bör stimuleras att snabbt börja bygga ålderdomshem.Motionärerna anför att många äldre far illa då de kommer i klämmellan olika vårdformer. Genom en plats på ett ålderdomshemskulle många människor kunna beredas den omsorg de så välbehöver.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis ansluta sig tillbudgetpropositionens mål och inriktning för äldreomsorgen.Människor skall kunna känna sig trygga och vetaatt de får den omsorg de behöver. De skall själva få bestämmaöver sin livssituation och kunna behålla sin integritet även närvårdbehoven blir omfattande.Kommunerna måste fortsätta att utveckla och bygga utäldreomsorgen för att möta behoven framför allt hos den ökandegruppen mycket gamla, dvs. de som är . Utskottetställer sig bakom regeringsförklaringens mål att arbetet skallintensifieras på att skapa värdiga villkor för de gamla ochsjuka bl.a. genom tillskapandet av ålderdomshem och andra tryggaboendealternativ för äldre, dagvård och gruppbostäder fördementa och rätten till ett eget rum för dem som lever påinstitution.Genom beslut om avgifter inomäldre- och handikappomsorgen skapas nu förutsättningar för enmer rättvis avgiftssättning mellan personer boende på sjukhemoch personer boende på ålderdomshem. Utskottet anförde ibetänkande 1992/93:SoU12 att kommunerna förutsattes skapa egnahögkostnadsskydd för att åstadkomma en rättvis tillämpning.Utskottet framhöll också vikten av att ochRiksrevisionsverket noga följer utvecklingen avavgiftssättningen och dess effekter.Det är som framhålls i motion So222 angeläget att noga följautvecklingen inom äldreomsorgen i hela landet. Utskottetkonstaterar att har i uppdrag att under enfemårsperiod följa upp Ädelreformen. Utvärderingen skall enligtuppdraget ha en bred ansats och allsidigt belysa olika aspekterpå reformen. Av första rapport, , årsrapport , framgår att styrelsenavser att belysa hur samhällets kostnader för äldre- ochhandikappomsorgen utvecklas, hur kommunens ansvar för medicinskainsatser utvecklas, hur integrationen sker mellan hemsjukvårdoch social hemtjänst i de kommuner där hemsjukvården övertagitshelt eller delvis och hur den kommunala hjälpmedelsverksamhetenutformas. har också i uppdrag att följa upp ochbeskriva utvecklingen avseende särskilda boendeformer för äldreoch handikappade och att tillsammans med följagruppboende och gruppbostäder för äldre. Utskottet anser detvara en fördel om det även fortsättningsvis går att särskiljaolika typer av boendeformer för äldre i statistiken.Utskottet anser att den breda uppföljning och utvärdering somnu görs av Ädelreformen bör ge god kunskap om äldreomsorgensutveckling i . Utskottet utgår ifrån att Socialstyrelseninformerar regeringen om styrelsen finner att tillräckligaresurser inte avsätts och att regeringen om det skulle behövasvidtar lämpliga åtgärder. Något initiativ från sidabehövs inte. Utskottet avstyrker motion So222 (s).Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat attålderdomshem bör byggas. Statligt stöd utgår också för attstimulera kommunerna att bygga ut särskilda boendeformer föräldre och handikappade och för att höja kvaliteten påsjukhemsboendet genom ombyggnadsstöd för att skapa egna rum förde sjukhemsboende. Stimulansbidrag utgår under en femårsperiod.Utskottet har tillstyrkt ett förslag från regeringen atttidigarelägga utbetalningen av för attmöjliggöra en snabbare ut- och ombyggnad. Under år 1992beviljades enligt uppgift stimulansbidrag till offentliga ochprivata projekt för totalt 6 700 boendeenheter.Under år 1992 har genomfört en informationskampanj omboende för äldre. har nya regler för statligabostadssubventioner antagits. utgår statligabostadssubventioner till de bostäder som uppfyller degrundläggande krav som följer av bestämmelserna i plan- ochbygglagen (1987:10). Kraven för bostadssubvention skall ansesvara uppfyllda om bygglov har lämnats för projektet. De nyabestämmelserna innebär att kommunerna självständigt har attpröva om ett planerat ålderdomshem uppfyller kraven på fullgodbostad.Utskottet har inhämtat att håller på att utarbeta nyabyggregler kopplade till . Det är enligtutskottets uppfattning angeläget att de nya bestämmelserna ochtolkningen av dessa inte leder till att byggandet av särskildaboendeformer för äldre försvåras.Motion So248 (nyd) yrkandena 2 och 3 samt motion So300 (nyd)får med det anförda i huvudsak anses tillgodosedda och avstyrks.Utskottet behandlade en motion liknande So248 (nyd) yrkande 4i 1991/92:SoU15 och anförde då att regeringen tillsatt enkommitté med uppgift att överväga sjukvårdens finansiering ochorganisation (dir. 1992:30). Enligt direktiven bör kommittén taställning till vem som skall finansiera vården, vem som skallansvara för att vården finns tillgänglig, i vilka formerproduktionen bör ske samt hur samhällets kontrollsystem bör varauppbyggt. Förslagen bör utgå från att konkurrens mellan olikatyper av vårdproducenter, offentliga såväl som privata, iallmänhet främjar produktiviteten. Mot den bakgrunden börkommittén undersöka förutsättningarna för att bl.a. överföravissa offentliga vårdinrättningar till stiftelser, offentligaeller privata bolag m.m. Utskottet konstaterade att innehållet iutredningsdirektiven tillgodosåg syftet med den då aktuellamotionen.Utskottet vidhåller denna inställning. Motion So248 (nyd)yrkande 4 är sålunda tillgodosett och avstyrks.Stimulansbidrag inom äldreomsorgen (E 1)PropositionenI budgetpropositionen föreslås 1 underanslaget E 1. Anslaget är nytt. Medel har tidigare anvisatsunder anslagen Bidrag till byggande av gruppbostäder och andraalternativa boendeformer, Bidrag för viss ombyggnad av sjukhemm.m. samt Bidrag till kommunerna för medicinsktfärdigbehandlade.Under anslaget utbetalas bidrag till anordnande avgruppbostäder och andra alternativa boendeformer med 500 000 krper gruppboendeenhet.