bet · GH01SkU10 · 1993-12-08 00:00:00 — 4 (nyd)men. (v)7. beträffande bilförmånatt med bifall till motion 1993/94:Sk23 ochproposition 1993/94:90 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om beskattningen avbilförmåner samt avslår motionerna 1993/94:Sk20 yrkande 3,1993/94:Sk21 yrkande 1, 1993/94:Sk25 och 1993/94:Sk26yrkandena 9--14 i den mån de inte är tillgodosedda,res. 5 (s)res. 6 (nyd)men. (v)8. beträffande övriga frågoratt godtar vad utskottet anfört i dessa delar,9. beträffande lagförslagenatt med anledning av vad utskottet ovan anfört ochhemställt antar de vid proposition 1993/94:90 fogade förslagentill1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med deändringarna att 19 § utgår ur förslaget, att sista meningen iden föreslagna lydelsen av 32 § 3 f mom. utgår och att punkt1 av anvisningarna till 48 § och punkt 1 avövergångsbestämmelserna erhåller följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag till 48 §1. Vid tillämpningen av 48 1. Vid tillämpningen av 48§ 4 mom. och denna § 4 mom. och dennaanvisningspunkt iakttas anvisningspunkt iakttasföljande. Som folkpension följande. Som folkpensionräknas inte barnpension räknas inte barnpensioneller vårdbidrag. eller vårdbidrag.Folkpension skall anses Folkpension skall ansesutgöra en inte obetydlig utgöra en inte obetydligdel av den skattskyldiges del av den skattskyldigesinkomst, om den uppgått inkomst, om den uppgåtttill eller till ellerminst en femtedel av den minst en femtedel av densammanräknade inkomsten. sammanräknade inkomsten.Som folkpension behandlas Som folkpension behandlasäven tilläggspension i även tilläggspension iden mån den enligt lagen den mån den enligt lagen(1969:205) om (1969:205) ompensionstillskott föranlett pensionstillskott föranlettavräkning av avräkning avpensionstillskott. Ålders-,folkpension skall vidare på förtids- ellerden skattskyldiges begäran efterlevandepension, sombehandlas utländsk betalas ut enligt utländskålders-, förtids- eller lagstiftning om socialefterlevandepension som trygghet och utgår enligtbetalas ut enligt utländsk grunder som ärlagstiftning om social jämförbara med vad somtrygghet och utgår enligt gäller för folkpension,grunder jämförbara med skall behandlas somde för folkpension samt folkpension om skattskyldighetför vilka skattskyldighet för utbetalningenföreligger i . Har föreligger i . Harfolkpension enligt folkpension enligtbestämmelserna i 17 kap. 2 bestämmelserna i 17 kap. 2§ lagen (1962:381) om § lagen (1962:381) omallmän försäkring allmän försäkringsamordnats med samordnats medyrkesskadelivränta eller yrkesskadelivränta ellerannan i nämnda lagrum annan i nämnda lagrumangiven livränta skall vid angiven livränta skall vidtillämpning av första, tillämpning av första,andra respektive tredje andra respektive tredjestycket första meningen b stycket första meningen bdet särskilda grundavdraget det särskilda grundavdragetberäknas med ledning av den beräknas med ledning av denfolkpension som skulle ha folkpension som skulle hautgått om sådan utgått om sådansamordning inte skett. samordning inte skett.För gift -- -- -- -- -- -- -- saknar folkpension.Det särskilda grundavdraget får -- -- -- den skattskyldige.Det särskilda grundavdraget Det särskilda grundavdragetreduceras av reduceras avden del av uppburen pension den del av uppburen pensionsom överstiger det för som överstiger det förden skattskyldige enligt andra den skattskyldige enligt andrastycket gällande stycket gällandeavdragsbeloppet. Som pension avdragsbeloppet. Pension somanses även utländsk utgår på grund av annanpension som enligt första pensionsförsäkring änstycket behandlas som tjänstepensionsförsäkringfolkpension samt utländsk eller frånpension som betalas ut enligt pensionssparkonto reducerarutländsk lagstiftning om dock inte det särskildasocial trygghet och utgår grundavdraget.enligt grunderjämförbara med de förtilläggspension samt förvilken skattskyldighetföreligger i Sverige.Pension som utgår pågrund av annanpensionsförsäkring äntjänstepensionsförsäkringeller frånpensionssparkonto reducerardock inte det särskildagrundavdraget.För den -- -- -- -- -- -- -- hade tillämpats. Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden och ochtillämpas första tillämpas förstagången vid gången vid 1995 årstaxering. Den nya lydelsen av taxering. De nya reglerna ompunkt 3 av anvisningarna till avdrag för väg-, bro-54 § skall dock och färjeavgifter i punkt 4tillämpas första av anvisningarna till 33 §gången vid och den nya lydelsen av punkttaxering. 3 av anvisningarna till 54 § skall dock tillämpas första gången vid taxering. 2. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) med den ändringen att orden "Vid värdering av förmån av fri eller delvis fri resa -- -- -- ." i den föreslagna lydelsen av 8 § utgår, 3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter med den ändringen att sista meningen i den föreslagna lydelsen av 3 kap. 7 § första stycket utgår, 4. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare med den ändringen att orden "eller om värde av reseförmån som bestäms enligt 8 § tredje stycket uppbördslagen avviker med från det värde som följer av 42 § andra stycket kommunalskattelagen" utgår ur den föreslagna lydelsen av 5 § andra stycket, 5. lag om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid taxering, 6. lag om beräkning av beskattningsbar förvärvsinkomst vid taxering till statlig inkomstskatt och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1995 och taxeringar, 7. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 8. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt.res. 1 (s) - delvismen. (v) - delvisStockholm den 8 december 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), JanFransson (s), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (nyd), GunnarNilsson (s), (), (), KarlHagström (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Grundavdrag, skatteskala (mom. 1 och mom. 9 i motsvarandedel), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Som anförs i den avvikande meningen i finansutskottetsyttrande är det väsentligt att i nuvarande konjunkturlägeavväga inkomstbeskattningen så att den privata konsumtionen sålångt som möjligt stimuleras, inom ramen för en ansvarsfullfinanspolitik. måste beskattningen ha en tydligfördelningspolitisk profil.De åtgärder som den borgerliga regeringen genomfört ochfortsätter att genomföra på skatteområdet ger miljardbeloppefter miljardbelopp i årliga skattelättnader till kapitalägareoch företag, och de skatteskärpningar som aktualiseras av deborgerliga partierna drabbar i första hand hushåll med små ochmedelstora inkomster. Detta sker som kraven påbesparingar i fråga om offentliga utgifter drabbar redanutsatta grupper. Kraven från vårt håll om en mer rättvisfördelning avvisas bl.a. med hänvisning till att"marginalskattereformen" kräver att man slår vakt om enmarginalskatt på högst 50 %.Vi reagerar mot denna missvisande beskrivning av 1990 årsskattereform. Denna reform utgjorde en genomgripandeomläggning med stora ändringar i syfte bl.a. att neutraliserade skattelättnader för höginkomsttagare som en sänktmarginalskatt innebar. Målsättningen var att skapa en bättregrund för socialpolitiska åtgärder av olika slag(1989/90:SkU30 s. 57).De åtgärder som de borgerliga partierna sedan genomdrivitinnebär allvarliga brott mot dessa grundläggande principer.Samtidigt med skattesänkningar för redan gynnade grupper harmarginalskatterna och den totala skatten höjts för små ochmedelstora inkomster. Skatten höjs väsentligt i känsligainkomstskikt och i viss utsträckning även över den s.k.brytpunkten (ca 200 000 i årsinkomst). Men för inkomster över7,5 basbelopp motsätter sig regeringspartiernaskattehöjningar.Den ekonomiska situationen i innebär bl.a. att statensoch kommunernas finanser har försämrats dramatiskt och attangelägna uppgifter på olika välfärdsområden har trängts ut.Redan utsatta grupper har drabbats, och klyftorna i samhällethar vidgats. Den höga arbetslösheten har lett till en ökadutslagning och stora problem som hotar att bli bestående.Dessa problem och de lösningar som krävs innebär svårauppoffringar för flertalet hushåll. För att en politik meddenna inriktning skall lyckas är det nödvändigt att den har enbred förankring i samhället och att bördorna får bäras även avdem som har arbete och goda inkomster.Som anförs i den avvikande meningen av m.fl. (s)bör en försämring av grundavdraget inte genomföras, eftersomen sådan åtgärd är direkt åtstramande i ett läge närefterfrågan behöver stimuleras och skulle drabba hushåll medsmå och medelstora inkomster. Propositionen bör alltså avslåsliksom också förslag till avtrappning avgrundavdraget. För att finansiera kostnaderna förarbetslösheten bör man i stället höja den statligainkomstskatten till över brytpunkten i enlighet medyrkande 2 i motion Sk19 av m.fl. (s) ochyrkande 4 i motion Sk20 av m.fl. (s). Samtidigtbör man kompensera låginkomsttagarna genom att återställagrundavdraget till nivån av basbeloppet.Vi instämmer således också i yrkande 1 i den förstnämndamotionen.Höjningen av skatteuttaget bör -- som anförs i motionerna Sk20yrkande 5 och A23 yrkande 4 -- användas för att finansierakostnaderna för arbetslösheten och gälla till dess attArbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter är i balans. Vadsom här har anförts bör med anledning av dessamotioner som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 1 och moment 9 i motsvarande del hemställt1. beträffande skatteskala, grundavdrag9. beträffande lagförslagen i motsvarande dela) att med bifall till motionerna 1993/94:A26yrkande 6, 1993/94:Sk19 yrkandena 1 och 2 och 1993/94:Sk20yrkande 4 och till avslagsyrkandet i motion 1993/94:Sk21yrkande 2 samt med avslag på motion 1993/94:Sk21 yrkande 2 iövrigt avslår regeringens förslag till lag om beräkning avbeskattningsbar förvärvsinkomst vid taxering till statliginkomstskatt och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid1995 och taxeringar (lagförslag 6) samt antarföljande9. Förslag tillLag om upphävande av lagen (1992:1484) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom upphävs lagen (1992:1484) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370).10. Förslag tillLag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskattHärigenom föreskrivs att orden "samt " i 10 § lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt skall bytas ut mot "samt 25procent".Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. b) att med anledning av motionerna 1993/94:A23yrkande 4 och 1993/94:Sk20 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts om att höjningenav den statliga inkomstskatten skall användas för attfinansiera kostnaderna för arbetslösheten och gälla till dessatt Arbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter är i balans.2. Utlandstraktamenten (mom. 3)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk26 av och Bo G Jenevall(nyd) bör normalbeloppen för vissa yrkesgrupper som avsäkerhetsskäl måste äta på vissa av arbetsgivaren bestämdarestauranger räknas upp till 120--av normalbeloppet.Regeringen är medveten om att tjänsteförrättningen i utlandetpå grund av särskilda skäl regelmässigt är förenad medgenerellt sett högre kostnader än vad normalbeloppen äravsedda att täcka. Men i propositionen anförs att man börvänta och se om vissa yrkesgrupper generellt kommer att yrkaoch få avdrag med högre belopp. Det kan t.ex. gällaflygpersonal på vissa orter.Vi delar inte uppfattningen att man bör avvakta med enuppräkning. Frågan om ett förhöjt normalbelopp ochavgränsningen av de grupper som kommer i fråga bör utredas,och regeringen bör skyndsamt återkomma till med ettnytt förslag.dels vid moment 3 hemställt3. beträffande utlandstraktamentenatt med bifall till motion 1993/94:Sk26 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts om uppräkning av schablonbeloppen i vissa fall ochgodtar proposition 1993/94:90 i övrigt.3. Reseförmåner (mom. 4)(), (), (), (), (), () och () har ansettdels att det avsnitt i utskottets yttrande under rubrikenReseförmåner som börjar med "Enligt gällande principer ärfria" och slutar med "Sk26 yrkande 5." bort ha följandelydelse:Enligt gällande principer är fria eller subventionerade resori princip en förmån som bör beskattas i likhet med andraförmåner i tjänsten. Den kritik som har riktats motpropositionen visar emellertid att det är förenat medadministrativa problem att genomföra en beskattning somgrundar sig på en värdering av varje enskild resa.Med hänsyn härtill bör beskattningen av dessa förmånerförenklas och i görligaste mån bli föremål för s.k.schablonbeskattning. Den aviserade utredningen ompersonalvårdsförmåner bör få i uppdrag att i sin helhetbehandla även beskattningsfrågan avseende reseförmåner.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med ett nytt förslag i enlighet med vad utskottetanfört. I avvaktan härpå förutsätter utskottet att nuvaranderegler kan tillämpas på samma sätt som även vid 1995års taxering. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet i berördadelar propositionen och motionerna i den mån de intetillgodoses av vad utskottet anfört. Vad som här har anförtsbör ges regeringen till känna.dels att utskottet under moment 4 bort hemställa4. beträffande reseförmåneratt med bifall till avslagsyrkandena i motionerna1993/94:Sk20 yrkande 1 och 1993/94:Sk26 yrkande 5, medanledning av motion 1993/94:Sk24 och med avslag påproposition 1993/94:90 i denna del och på motionerna1993/94:Sk20 yrkande 1 i övrigt och yrkande 2 och1993/94:Sk26 yrkandena 2--4 som sin mening ger regeringentill känna vad som här har anförts om beskattningen avreseförmåner.4. Lunchförmåner (mom. 6)(nyd) hardels anfört följande:Ny demokrati har tidigare yrkat att beskattningen avlunchförmåner skall slopas. I motion Sk26 av ochBo G Jenevall (nyd) vidhåller motionärerna detta krav. Somanförs i motionen har de negativa konsekvenserna avbeskattningen blivit allt tydligare, vilket bl.a. visas av enundersökning som har gjorts på uppdrag av Finansdepartementet.Omkring 850 000 personer har helt förlorat sinamåltidsförmåner. Andra har fått försämrade förmåner. Man äteri stället medhavd mat, och gemenskapen och trivseln i arbetethar blivit sämre. Reglerna har dessutom försvårat problemeninom restaurangbranschen. Arbetslösheten i branschen harstigit till och var tionde krog har gått i konkurs.Man ser klart och tydligt att beskattningen av lunchförmånermedför stora problem utan att några fördelar uppnås.Skatteutfallet har hamnat långt under beräknade 1,2 miljarderkronor, och nettointäkten har blivit blygsamma 155 miljonerkronor. Ingenstans i har man så orimliga regler.Beskattningen av lunchförmåner bör upphöra , redan frånden . I realiteten torde det finnas ett brettstöd i för denna uppfattning, och det kan inte ansesrimligt att skjuta på ställningstagandet.Jag tillstyrker alltså motion Sk26 i denna del och motion Sk22av och () som går i sammariktning.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande lunchförmåneratt med bifall till motion 1993/94:Sk26 yrkandena7 och 8 och med anledning av motion 1993/94:Sk22 begärförslag från regeringen om slopande av beskattningen avlunchförmåner med verkan fr.o.m. den 1 januari 1994.5. Bilförmån (mom. 7), , , ,, och (alla s) hardels anfört följande:Vi anser fortfarande -- i likhet med motionärerna i motionSk20 av m.fl. (s) -- att värdet av bilförmånerbör göras mer beroende av den privata körsträckan. Detta ärviktigt från såväl miljöpolitisk som fördelningspolitisksynpunkt. Nuvarande stela regler har väcktberättigad kritik, och denna kritik kvarstår i allt väsentligtmed det förslag som regeringen nu lägger fram.Utredningens förslag, som fordrade utredning om faktiskakörsträckor och körjournaler, skulle ha vållat administrativasvårigheter och kontrollproblem och bör inte genomföras.Enligt vår uppfattning är det viktigt att man så snart sommöjligt hittar andra och enklare lösningar. Frågan börlämpligen snabbutredas genom en parlamentarisk kommitté. Vitillstyrker alltså motionärernas yrkande om en sådanutredning.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande bilförmånatt med avslag på motionerna 1993/94:Sk21 yrkande1, 1993/94:Sk23, 1993/94:Sk25 och 1993/94:Sk26 yrkandena9--14 bifaller proposition 1993/94:90 i denna del och medbifall till motion 1993/94:Sk20 yrkande 3 hos regeringenbegär utredning om beskattning av bilförmåner i enlighet medvad som här har anförts.6. Bilförmån (mom. 7)(nyd) hardels anfört följande:De förslag som regeringen lägger fram om beskattningen avbilförmåner innehåller marginella förbättringar men ocksåskatteskärpningar som inte kan anses motiverade.Som anförs i motion Sk26 av och Bo G Jenevall(nyd) bör man behålla skattefriheten för extrautrustning.Vidare krävs i motionen att säkerhetshöjande utrustning inteskall höja förmånsvärdet. Att undanta luftkuddar ochABS-bromsar kan bidra till enorma samhällsvinster genom attpersonskadorna minskar. Att på detta sätt "subventionera"säkerhetsutrustning betalar sig självt om ochbegränsar de personliga katastrofer som uppkommer i trafiken.Detta är enligt min mening en mycket angelägen åtgärd, och mankan t.ex. jämföra med den subventionering som man har haft ifråga om avgasrening.Vidare bör specialinredda bilar och skåpbilar av olika slagkunna ses som rena arbetsredskap som man utan vidare bör kunnaundanta från förmånsbeskattning. Även i andra fall där det kanantas att bilen används privat endast i begränsad omfattningbör man kunna ha regler som inte drabbar enskilda personeralltför hårt. Om en bil har använts i en förvärvsverksamhetmer än 8 bör man kunna slippaförmånsbeskattning, och detsamma gäller om privatkörningenbegränsar sig till högst 300 mil.Enligt min mening bör regeringen skyndsamt utarbeta ett nyttförslag i enlighet med vad som här har anförts. Det anfördainnefattar avslag på de skatteskärpningar som föreslås imotionerna Sk20 (s) och Sk21 (v) och att övrigamotionsyrkanden är tillgodosedda.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande bilförmånatt med avslag på motionerna 1993/94:Sk20 yrkande3 och motion 1993/94:Sk21 yrkande 1 och med anledning avmotionerna 1993/94:Sk23, 1993/94:Sk25 och 1993/94:Sk26yrkandena 9--14 antar proposition 1993/94:90 i denna del somett provisorium och begär nytt förslag från regeringen ombeskattning av bilförmån i enlighet med vad som här haranförts.Särskilda yttranden1. Reseförmåner (mom. 4), , , ,, och (alla s) anför:Regeringens förslag om beskattningen av reseförmåner föranställda inom rese- och trafikbranschen skulle ha blivitmycket krångliga för både arbetsgivare och arbetstagare. Förarbetsgivarna skulle förslaget dessutom bli dyrt attadministrera. För skattemyndigheterna leder det till ökadekontrollproblem. I stället bör man överväga om inte deförmånsvärden som gäller för t.ex. personalfrikort hosSJ och inom flygbranschen skall höjas något.2. Reseförmåner (mom. 4)(nyd) anför:Reglerna om beskattning av reseförmåner för personal inomresebranschen är ett exempel på en jantelag som orsakarbyråkrati, krångel och irritationer och som skulle förvärrasorimligt med regeringens förslag. Som anförs i motion Sk26 avPeter Kling och Bo G Jenevall (nyd) bör denna beskattningslopas omgående. Jag har inte fått gehör för detta yrkande iutskottet och har därför vid utskottsbehandlingen anslutit migtill andrahandsyrkandet om avslag på propositionen. Vid denslutliga behandlingen i kommer Ny demokrati attfullfölja yrkande 2 i motion Sk26 om att helt undanta dessaförmåner från beskattning. Detta kan uppnås genom att heltenkelt stryka orden "av en valfri resa tur och retur" i sistameningen i den av regeringen föreslagna ändringen av 32 §3 e mom. kommunalskattelagen.Jag hoppas på en bred anslutning till detta yrkande så att vifår regler som stämmer bättre med vad som tillämpas i våromvärld.3. Lunchförmåner (mom. 6), , , ,, och (alla s) anför:Bred enighet har rått om att effekterna av beskattningen avlunchförmåner bör undersökas och att beskattningsfrågan böranstå i avvaktan på resultatet av undersökningen. De rapportersom har redovisats är preliminära och slutresultatetkommer att redovisas inom kort.Motionerna Sk22 av och () och Sk26av och Bo G Jenevall (nyd) har inte något direktsamband med de andra frågor som behandlas i detta betänkande,och behandlingen av motionerna borde mot denna bakgrund haskjutits upp till ett senare tillfälle.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Grundavdrag, skatteskala (mom. 1 och mom. 9 i motsvarande del)Propositionen innebär att regeringen fullföljerriksdagsbeslutet om att slopa grundavdraget vidtaxeringen till statlig inkomstskatt.Vänsterpartiet har alltsedan skattereformen drivit kravet attgrundavdraget skall reduceras. Vi har föreslagit detta för attöka statens skatteinkomster och därmed minskabudgetunderskottet. har dessutom drivit krav påett minskat grundavdrag för att öka skatteuttaget på högreinkomster och därmed motverka de sneda fördelningspolitiskaeffekter som följde på skattereformen.Riksdagens beslut att slopa grundavdraget vid taxering tillstatlig inkomstskatt var ett steg i rätt riktning. Vi noteraratt beslutet innebär att delvis fått gehör försin uppfattning.Vänsterpartiets förslag är dock mer långtgående änriksdagsmajoritetens. Vi anser att grundavdraget skall slopashelt -- både statligt och kommunalt -- över den s.k.brytpunkten, dvs. att något grundavdrag över huvud taget inteskall utgå om inkomsten överstiger ca . Förinkomster innebär detta att grundavdragetminskas successivt så att marginalskatten stiger från ca 33 %till , beräknat med utgångspunkt i ett grundavdrag på0,av basbeloppet.Genom denna metod att helt slopa grundavdraget för högreinkomster ökar även basen för kommunalskatten. Detta gerkommunsektorn ökat ekonomiskt utrymme, och det ger möjlighetatt bromsa de friställningar som sker i kommunsektorn. Totaltskulle förslag till slopat grundavdrag förinkomster över brytpunkten ge ökade skatteinkomster på ca 4miljarder kronor.Vidare anser att den statliga skatten skallhöjas från för inkomster över brytpunkten ochtill för inkomster -- eninkomstförstärkning på ca 3,5 miljarder.Tillsammans skulle dessa åtgärder stärka den offentligaekonomin med ca 7,5 miljarder. I nuvarande ekonomiska läge meden mycket svag inhemsk efterfrågan bör dock skattehöjningarnakombineras med andra åtgärder. Åtgärder som gynnarlåginkomsttagare och som ökar den effektiva efterfrågan.Vänsterpartiet har därför bl.a. föreslagit vissa sänkningar avmervärdesskatten samt ökade ekonomiska ramar förkommunsektorn.Även Socialdemokraterna har motionerat om en höjning av denstatliga skatten från . föreslogSocialdemokraterna en tidsbegränsad höjning under 2 år.Vänsterpartiet noterar att Socialdemokraterna i motion Sk19 nuföreslår att höjningen skall ligga kvar tills dess attArbetsmarknadsfondens utgifter och inkomster är i balans.Detta gör att förslagen från Socialdemokraterna ochVänsterpartiet i princip sammanfaller vad gäller höjningen avden statliga skatten från 20 till 25 %.Som framgår av vad () anfört i det yttrandesom finansutskottet har avgivit i det aktuella ärendet står vikvar vid våra förslag . Det innebär att vi vidmom. 1 och mom. 9 i motsvarande del hemställer följande:1. beträffande skatteskala, grundavdrag9.