bet · GG01JuU27 · 1993-03-30 00:00:00 — Anslag till brottsskadenämnden m.m. 1992/93JuU27ANDRA HUVUDTITELN I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till jämte ett stort antal motionersom väckts under den allmänna motionstiden . Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats åtta reservationer (nyd) och ettsärskilt yttrande (s) samt en meningsyttring (v). I proposition 1992/93:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill : Förvaltningskostnader för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på (G 3 s. 135--137),till : Ersättning för skador på grund avbrott för /94 anvisa ett förslagsanslag på35000000 kr (G 4 s. 137 och 138). 1992/93:Ju804 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av en central brottsofferfond.1992/93:Ju806 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inrätta en centralbrottsofferfond.1992/93:Ju807 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anslag till brottsofferskadefonden.1992/93:Ju809 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas2. att hos regeringen begär en översyn av hurmedelsfördelningen för olika brottsförebyggande åtgärder är.1992/93:Ju821 av m.fl. (nyd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för att skapasärskilda kriscentra för brotts- och olycksoffer,7. att för /94 anslår ytterligare1 till ellersammanlagt (ingår i G 4 andra huvudtiteln),8. att till : Ersättning förskador på grund av brott för /94 anvisar5 utöver vad regeringen föreslagit (G 4 andrahuvudtiteln),9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna och formernaför att inrätta en eller flera brottsofferombudsmän,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skapa förutsättningar för enbrottsofferfond med en huvudsaklig inriktning och omfattning sombeskrivs i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett belopp om avsättsför ändamålet brottsofferfond under /94,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda ett system som går ut på attden som döms för brott skall åläggas betalningsskyldighet tillbrottsofferfonden med visst belopp, förslagsvis ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ersättningsreglerna måste bligenerösare,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att jämkningsregeln i skadeståndslagentill förmån för skadegöraren, brottslingen, måste ses över,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en omprioritering måste ske av statensstöd från brottslingens bästa till brottsoffrets bästa.1992/93:Ju838 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till Ersättning till skador på grund av brottför /94 anslår utöver vad regeringenföreslagit enligt vad i motionen anförts om behovet av hjälptill brottsoffer.1992/93:Ju846 av m.fl. (s) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning och administrativa rutiner vidpolisen för hjälp och stöd åt brottsoffer.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas34. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av en central brottsofferfond. prövar ärenden enligt brottsskadelagen(1978:413) om ersättning för skador på grund av brott. Nämndenbestår av en ordförande, två vice ordförande och tre andraledamöter. Nämnden biträds av ett kansli.Utöver ersättning för skador på grund av brott betalas bidragtill över verksamhet har ökat mycket kraftigt underde såväl avseende antalet ärenden som avseendeutbetald ersättning. Sålunda har, som redovisas ibudgetpropositionen (s.135), antalet personskadeärenden underden senaste femårsperioden ökat från 576 till 1 618 och antaletsakskadeärenden från 783 till 863. Mellan budgetåren 1987/88 och1991/92 ökade de utbetalade personskadeersättningarna fråndrygt till ca ochsakskadeersättningarna från ca till 1,3 miljonerkronor.Pågående översynsarbeteI pågår ettöversynsarbete som syftar till att i olika avseenden stärkabrottsoffrens ställning.I arbetet övervägs frågor rörande bl.a. en brottsofferfondsamt samordning och samverkan mellan myndigheter för att bättrekunna möta brottsoffrens behov av stöd och hjälp.I översynen behandlas också frågor om information tillbrottsoffer rörande samhällets hjälp- och stödinsatser.En departementspromemoria med arbetsgruppens förslag kommeratt remitteras inom kort.MedelsanvisningenFörvaltningskostnaderRegeringen har föreslagit att under punkt G 3 tillBrottsskadenämnden: Förvaltningskostnader anvisa ett ramanslagpå 7 103 000 kr.Regeringens budgetförslag (prop. s. 136 f) innebär attBrottsskadenämnden i fråga om förvaltningskostnaderna övergårtill systemet med budgetramar. Medel för förvaltningskostnadertilldelas alltså över ramanslag medtillämpning av s.k. anslagskredit. Regeringens förslaginnefattar medel dels för utbyggnad av nämndens datorstöd, delsför de ytterligare behov som sammanhänger med den kraftigavolymökningen av brottsskadeersättningar. Med hänsyn tillvolymförändringen och den ovisshet som råder kring den framtidaärendeutvecklingen samt ersättningsnivåerna föreslås en ettårigbudgetram.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Ersättning för skador på grund av brottRegeringen har föreslagit att under punkt G 4 tillBrottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brottanvisa ett förslagsanslag på . I beloppet ingår1 i bidrag till ().I motion Ju821 yrkas att anslaget till ersättning för skadorpå grund av brott ökas med utöver regeringensförslag. Härav är avsedda för BOJ.I motion Ju838 yrkas att anslaget till ersättning för skadorpå grund av brott höjs med och att dessamedel tillförs BOJ.Utskottet har tidigare behandlat frågor om bidraget till (se /92:Ju18 s. 3 med där gjorda hänvisningar).Utskottet påminde därvid om sina tidigare av godkändauttalanden att bidraget till borde uppgå till en sådan nivåatt det blir möjligt att fortsätta uppbyggnaden av ochutvecklingsarbetet vid brottsofferjourerna. Utskottet tilladeatt brottsofferjourernas styrka ligger i att de bygger på ettideellt och frivilligt mänskligt engagemang och på att de intehar det författningsreglerade förhållningssätt som myndighetermåste ha.Utskottet, som anser att BOJ:s verksamhet är ett viktigtkomplement till den som utförs av polisen, har alltjämt dennainställning i fråga om bidrag till . Utskottet anser attregeringens förslag är väl avvägt och avstyrker bifall tillmotionerna Ju821 och Ju838 i nu behandlade delar.Utskottet, som noterar att regeringen föreslår ettförslagsanslag, delar justitieministerns bedömning avmedelsbehovet och avstyrker bifall till motion Ju821 och Ju838 inu behandlade delar.MotionsspörsmålUtskottet kommer i det följande att behandla en rad frågor somtagits upp i olika motioner.Ersättning till brottsofferI motion Ju821 begärs generösare regler om ersättning tillbrottsoffer och en översyn av reglerna om jämkning av skadeståndtill förmån för skadegöraren.Rätten till skadestånd regleras i skadeståndslagen (1972:207).Sammanfattningsvis innebär regleringen att var och en somuppsåtligen eller av vårdslöshet vållar person- eller sakskada iprincip skall ersätta skadan. Vid personskada utgår ersättningför sjukvårdskostnader m.m., inkomstförlust och ideell skada(förluster av icke ekonomisk natur). För ideell skada utgårersättning för sveda och värk, lyte eller annat stadigvarandemen samt olägenheter i övrigt till följd av skadan. Vid brottmot den personliga friheten och vissa andra integritetskränkandebrott utgår dessutom ersättning för lidande. För renförmögenhetsskada, dvs. ekonomisk skada som uppkommit utansamband med person- eller sakskada, utgår ersättning om skadanvållats genom brott.Genom beslut bemyndigade regeringen chefenför att tillkalla en kommitté för att seöver reglerna om ideell skada i samband med personskada m.m.Kommittén har antagit benämningen Kommittén om ideell skada.Till kommitténs huvuduppgifter enligt direktiven (dir. 1988:76)hör att överväga om den nuvarande ersättningsnivån bör höjas,vilka ersättningsprinciper som bör tillämpas och hur normer föratt bestämma ersättningen bör fastställas. I kommitténs uppdragingår bl.a. att uppmärksamma ersättningen för lidande i sambandmed sexualbrott e.d. Denna ersättning har, framhålls det idirektiven, inslag av upprättelse för den nesliga och kränkandebehandling som skadehandlingen utgjort, och kommittén bör bl.a.klargöra syftet med ersättningen i detta fall.Enligt tilläggsdirektiv (dir. 1990:66) skall kommittén ocksåöverväga en förändring av ersättningsnivån och regelverket vidskadestånd till våldtäktsoffer och offer för andra våldsbrottsom ger utrymme för inte bara kompensation för lidande utanockså hjälp till en förändring av livssituationen. Arbetet skallbedrivas skyndsamt.Kommittén lade fram ett delbetänkande(SOU 1992:84) Ersättning för kränkning genom brott. Ibetänkandet föreslås nya regler om ersättning för lidande somnågon tillfogar annan genom brott mot den personliga friheteneller annat integritetskränkande brott som sexualbrott och grovavåldsbrott. Förslagen går bl.a. ut på att ersättningen förkränkning i många fall bör höjas. Remissbehandling avbetänkandet pågår för närvarande.I budgetpropositionen redovisas också förslag i en promemoriafrån (BRÅ-PM 1990:1) rörande bl.a.utvidgat skadeståndsansvar för föräldrar avseende skador somvållats av deras barn. En departementspromemoria (DS 1993:11)Vårdnadshavares skadeståndsansvar har därefter utarbetats inomJustitiedepartementet, och den remissbehandlas för närvarande.Som framgått utgår enligt skadeståndslagen full ersättningoavsett om skadan orsakats genom brott eller på annat sätt. Närdet gäller ideell skada pågår utredningsarbete med deninriktning mot högre ersättning som motionärerna eftersträvar.Vissa förslag har redan presenterats och i den delen pågårremissbehandling. Någon åtgärd med anledning avmotion Ju821 erfordras inte, och utskottet avstyrker bifall tillden.Den allmänna regeln om jämkning av skadestånd återfinns i6 kap. 2 § skadeståndslagen. Denna bestämmelse innebär att ettskadestånd kan jämkas, om skyldigheten att utge skadeståndetskulle vara oskäligt betungande med hänsyn till denskadeståndsskyldiges ekonomiska förhållanden. även beaktas den skadelidandes behov avskadeståndet och övriga omständigheter. Förutom denna regelfinns i skadeståndslagen bestämmelser som innebär attskadeståndsansvar i särskilda fall kan bestämmas eller nedsättasefter en skälighetsbedömning. Hit hör bl.a. reglerna omskadeståndsansvarets omfattning när skada har vållats av någonsom är eller av vissa psykiskt störda personer(2 kap. 2 och 3 §§).I förarbetena till 6 kap. 2 § skadeståndslagen (prop. 1975:12,LU:16, rskr. 133) understryks att bestämmelsen har en begränsadräckvidd; den bör bara användas för att hindra sådana resultatsom är klart oskäliga mot den skadeståndsskyldige (prop. s.136 f). När fråga är om uppsåtliga brott anförs att huvudregelnskall vara att skadestånd inte skall jämkas. Enligtdepartementschefen bör man så långt möjligt tillgodose denskadelidandes intresse av att få full ersättning för sin skada.Avsteg från den förordade huvudregeln kan dock ske om i övrigtstarka skäl, t.ex. hänsyn till den brottsliges möjligheter tillanpassning, talar för att skadeståndet sätts ned.Här bör också nämnas att regleringen i brottsskadelageninnebär att en person som drabbas av brott kan få ersättning avstaten för i första hand personskada om gärningsmannen saknarbetalningsförmåga.Utskottet har inhämtat att det pågående arbetet medbrottsofferfrågor inte inbegriper några överväganden rörandeskadeståndslagen i denna del.Utskottet, som i princip delar de bedömningar som ligger tillgrund för intresseavvägningen i skadeståndslagen, kan för sindel inte finna att jämkningsreglerna därstädes i någon väsentligomfattning minskar möjligheterna för brottsoffer att erhållafull ersättning för sin skada. Utskottet avstyrker motion Ju821i denna del.PrioriteringsfrågorI motion Ju809 yrkas en översyn av medelsfördelningen förolika brottsförebyggande åtgärder, och i motion Ju821förespråkas en omprioritering av statens stöd från brottslingensbästa till brottsoffrets bästa. I motionerna sägs att de medelsom avsätts för hjälp till brottsoffer är för små i förhållandetill det som anslås för rehabilitering av brottslingar.I budgetpropositionen framhålls (s. 6) att gärningsmännenlänge stått i centrum för kriminalpolitiken och att brottsoffrenkommit i skymundan, men att brottsofferfrågorna nu fått enstarkt ökad vikt och att åtskilliga reformer har gjorts för attstärka ställningen för den som utsatts för brott.Justitieministern anför vidare att det finns all anledning attfortsätta detta arbete.I ett särskilt avsnitt om brottsofferfrågor ibudgetpropositionen (s. 44 f) redogörs för de olika åtgärder somunder senare år vidtagits på olika områden för att stärkabrottsoffrens ställning. När det gäller möjligheterna tillrättsligt bistånd för dem som utsatts för brott utvidgades frånden möjligheterna att få målsägandebiträde. Idepartementspromemorian (Ds 1992:24) Några brottsofferfrågorföreslås bl.a. att möjligheterna att få målsägandebiträdeutvidgas till att omfatta ytterligare brott enligt brottsbalkenoch att målsägandebiträdets uppgifter i mål om skadeståndutvidgas. I promemorian föreslås också utökade möjligheter tillallmän rättshjälp och annat ekonomiskt bistånd åt brottsoffer iärenden som behandlas utomlands. I propositionen nämns också dendepartementspromemoria med förslag till ytterligare åtgärder föratt öka stödet till dem som utsätts för brott vilken kommer attremitteras inom kort.Utskottet, som tidigare i olika sammanhang (se bl.a.1991/92:JuU18 och 1992/93:JuU7 s. 14 f) understrukit vikten avåtgärder för att förbättra situationen för brottsoffer,välkomnar det arbete som pågår.Utskottet vill emellertid i detta sammanhang också framhållaatt ansträngningarna att på olika områden åstadkommaförbättringar för brottsoffren inte får innebära att åtgärdernaför att rehabilitera gärningsmännen eftersätts. I sammanhangetvill utskottet också anmärka att de resurser som satsas på enperson som begått brott huvudsakligen består i kostnaderna föratt beivra brottsligheten och i kostnaderna förstraffverkställighet. En direkt jämförelse mellan statenskostnader för beivrande av brott och statens utgifter till stödför brottsoffer resp. för att förhindra brott är enligtutskottets uppfattning inte meningsfull.Med dessa uttalanden och med hänvisning till det pågåendearbetet med brottsofferfrågor inom Justitiedepartementetavstyrker utskottet bifall till motionerna Ju809 och Ju821 i nubehandlade delar.BrottsofferfondEn central brottsofferfond efterlyses i en rad motioner. Imotionerna Ju804, Ju806, Ju807, Ju821 och A811 förespråkas attde som döms för brott åläggs att betala en avgift till fonden,förslagsvis . Medlen skulle därefter användas till hjälpåt dem som drabbas av brott. I motion Ju821 föreslås att fondentillförs . Medlen kan, anförs det, sparas ininom polisen eller på begränsningar av rättshjälp i asylärenden.Utskottet har tidigare behandlat frågor om en centralbrottsofferfond (se /92:JuU18 s. 6 f). Utskottet hardärvid bl.a. uttalat att tanken på en brottsofferfond tillvilken de som döms för brott får bidra är intressant och värdatt överväga närmare.Utskottet har från inhämtat att denpågående översynen av brottsofferfrågor inbegriper övervägandenrörande en brottsofferfond och hur denna bör tillföras medel.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju804, Ju806, Ju807,Ju821 och A811 i nu berörda delar.Stöd och hjälp till brottsofferI motion Ju846 yrkas bättre utbildning och bättreadministrativa rutiner hos polisen för hjälp och stöd åtbrottsoffer.Utskottet har så sent som behandlatmotionsönskemål med liknande innehåll i betänkandet(1991/92:JuU18 s. 4) till vilket här hänvisas. Utskottetkonstaterade att det såväl i den grundläggande utbildningen somi olika typer av fortbildning av polismän ingår frågor som ärrelaterade till omhändertagande m.m. av brottsoffer. Utskottetpekade vidare på polisens samarbete med brottsofferjourerna ochpå att det i budgetpropositionen (prop. 1991/92:100bil. 3 s. 77) -- liksom för övrigt även (s. 76) --underströks att de enskilda personer som utsätts för brott skallsättas i centrum för polisens uppmärksamhet och omsorg.Utskottet har inhämtat att det vid förnärvarande pågår en ny grundutbildning på försök innehållandebl.a. ett ökat inslag av brottsförebyggande verksamhet. Enbetydande del i det avsnitt som rör brottsförebyggande arbeteavser brottsofferfrågor, bl.a. avhandlas samarbete medbrottsofferjourer m.m. När utbildningen genomförts kommer denatt utvärderas.Rikspolisstyrelsen har också , iplaneringsdirektiv för polisväsendet -- preliminäraplaneringsföreskrifter, hos länsstyrelserna begärt enverksamhetsredovisning bl.a. avseende utvecklingen av samarbetetmellan polismyndigheterna och brottsofferjourerna. Materialet,som skall ingå i resultatredovisning,sammanställs för närvarande.Utskottet, som delar den i budgetpropositionen angivnauppfattningen, vill på nytt understryka vikten av attbrottsoffer tas om hand på ett kompetent och hänsynsfullt sätt.Utskottet har alltjämt denna uppfattning. Någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen behövs dock inte. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju846 i nu behandlad del.KriscentrumI motion Ju821 föreslås inrättande av kriscentra somkomplement till kvinnojourer och brottsofferjourer.Utskottet har tidigare behandlat motionsönskemål rörandeinrättande av kriscentra för brottsoffer (se 1989/90:JuU28 s. 6med där gjord hänvisning). Utskottet konstaterade i detta ärendeatt det är självklart att brottsoffers behov av personligt stödinte alltid kan tillgodoses genom åtgärder från polisen,åklagarna eller domstolarna. Utskottet pekade på att, förutombrottsofferjourerna, också andra samhällsorgan, t.ex.socialtjänsten, och beroende på omständigheterna i det enskildafallet, kroppsjukvården och den psykiatriska vården kan bliaktuella. Utskottet förutsatte att de samhällsorgan som har attsvara för den individuella vården organiserar sin verksamhet påett sådant sätt att de krav som rimligen kan ställas går attuppfylla.Utskottet intar alltjämt denna ståndpunkt och avstyrker bifalltill motion Ju821 i denna del.BrottsofferombudsmanI motion Ju821 förespråkas inrättande av enbrottsofferombudsman vars uppgift skulle vara att tillvaratabrottsoffrets intressen.Utskottet har så sent som behandlat frågan ominrättande av en brottsofferombudsman (1991/92:JuU18 s. 5 meddär gjorda hänvisningar). Utskottet hänvisade där till bl.a.åklagarens, polisens och domstolens skyldigheter i sammanhangetoch till att det ankommer på att övervakamyndigheternas tillämpning av lagar och andra författningar.Sammanfattningsvis har utskottet haft svårt att se att detskulle finnas behov av en särskild brottsofferombudsman.Utskottet finner ingen anledning att ändra sin inställninghärvidlag, och utskottet avstyrker bifall till motion Ju821 i nubehandlad del. beträffande anslag till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnaderatt till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader för /94 anvisar ettramanslag på ,2. beträffande bidrag till Brottsofferjourernasriksförbundatt avslår motionerna 1992/93:Ju821 yrkande 7 samt1992/93:Ju838 yrkande 1 i denna del,res. 1 (nyd)3. beträffande anslag till : Ersättningför skador på grund av brottatt med avslag på motionerna 1992/93:Ju821 yrkande 8och 1992/93:Ju838 yrkande 1 i denna deltill : Ersättning för skador på grund avbrott för /94 anvisar ett förslagsanslag på35 ,res. 2 (nyd)men. (v)4. beträffande generösare ersättningsregleratt avslår motion 1992/93:Ju821 yrkande 13,res. 3 (nyd)5. beträffande jämkning av skadeståndatt avslår motion 1992/93:Ju821 yrkande 14,res. 4 (nyd)6. beträffande översyn av medelsfördelningen m.m.att avslår motionerna 1992/93:Ju809 yrkande 2 och1992/93:Ju821 yrkande 20,res. 5 (nyd)7. beträffande central brottsofferfondatt avslår motionerna 1992/93:Ju804, 1992/93:Ju806,1992/93:Ju807, 1992/93:Ju821 yrkandena 10, 11 och 12 samt1992/93:A811 yrkande 34,res. 6 (nyd)8. beträffande stöd och hjälp till brottsofferatt avslår motion 1992/93:Ju846 yrkande 18,9. beträffande kriscentra för brottsofferatt avslår motion 1992/93:Ju821 yrkande 6,res. 7 (nyd)10. beträffande brottsofferombudsmanatt avslår motion 1992/93:Ju821 yrkande 9.res. 8 (nyd)den 30 mars 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd) ochAlf ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Bidrag till brottsofferjourernas riksförbund (mom.2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att bidraget till BOJ:s verksamhetnumera är otillräckligt och att uppbyggnaden ochutvecklingsarbetet vid brottsofferjourerna inte kan fortsätta iönskvärd omfattning utan en anslagshöjning. Utskottet anser attbidraget till bör höjas med . Det ankommer påregeringen att se till att denna höjning av bidraget till BOJkommer till stånd. Vad utskottet nu med anledning av motionJu821 och Ju848 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande bidrag till Brottsofferjourernasriksförbundatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju838yrkande 1 i denna del och 1992/93:Ju821 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Anslag till : Ersättning för skador pågrund av brott (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse:Utskottet noterar att i sin framställningrörande anslaget till ersättning för skador på grund av brottför /94 yrkat en höjning med 5 miljoner kronormer än regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottetdelar Brottsskadenämndens bedömning av medelsbehovet och anseratt det ifrågavarande anslaget bör höjas med ytterligare 5miljoner kronor till 40 miljoner kronor.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande anslag till : Ersättningför skador på grund av brottatt med bifall till motion 1992/93:Ju821 yrkande 8och med anledning av motion 1992/93:Ju838 yrkande 1 i denna deltill : Ersättning för skador på grund avbrott för /94 anvisar ett förslagsanslag på40000000 kr.3. Generösare ersättningsregler (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Som framgått" och slutar med "till den" bort ha följandelydelse:Utskottet noterar med tillfredsställelse det arbete som pågårför att förbättra möjligheterna för brottsoffer att fåersättning för sina skador och för att höja ersättningsnivåernavid ideell skada. Det arbete som pågår kan emellertid inteantas leda tillräckligt långt. Enligt utskottets meningerfordras att möjligheterna att få skadestånd utökas ochersättningsnivåerna överlag höjs. Alla skador, som direkt ellerindirekt uppkommit på grund av brott, skall i princip ersättasfullt ut. Det får ankomma på regeringen att lägga fram förslagtill lagstiftning med den inriktning som utskottet nu skisserat.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Ju821 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande generösare ersättningsregleratt med anledning av motion 1992/93:Ju821 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4.