bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Andra lösningar måste därför övervägas.Nuvarande insamling och återvinning av returpapper i Sverigefungerar bra med en internationellt sett hög återvinningsgrad.Som framhålls i propositionen finns det inget som talar emot enfortsatt positiv utveckling om producenten ges det fullaansvaret. Ett producentansvar behöver inte heller innebära attkommunernas och returpappersföretagens engagemang ireturpappersinsamlingen upphör. Många kommuner är positiva tillatt fortsätta med insamlandet av returpapper. Utskottet gördärmed samma bedömning som föredragande statsrådet när detgäller möjligheterna att ålägga pappersproducenterna det fullaansvaret för både insamling och slutlig hantering. Som framhållsi propositionen måste man även fortsättningsvis räkna med att deekonomiska förutsättningarna för insamlingsverksamhet även iframtiden kommer att vara sämre i glesbebyggda trakter och attlånga transportavstånd kan göra återvinning mindre lönsam ochdärmed mindre lämplig från miljösynpunkt än t.ex. förbränning.Utskottet utgår från att denna fråga och andra problem som ärförenade med den närmare utformningen av ett system medproducentansvar för återvinning av papper kommer att kunna lösasi samförstånd inom ramen för de förhandlingar som skall hållasmed berörda intressenter. Utskottet finner därmed inte helleranledning till annat ställningstagande än föredragandestatsrådet när det gäller målen och de föreslagna formerna fördet nu redovisade producentansvaret. Ytterligare överväganden ihithörande frågor bör enligt utskottets mening anstå i avvaktanpå resultatet av dessa förhandlingar. Motionerna Jo53 yrkande 2,Jo56 yrkandena 4 och 5, N283 och N289 avstyrks med hänvisninghärtill.Som framhålls i propositionen kan det av olika skäl och vidolika tidpunkter vara svårt att utnyttja allt tillgängligtreturpapper som råvara. I sådana fall är det naturligtvis bättreatt papperet förbränns och utnyttjas för energiproduktion --förutsatt att miljöriktig förbränning sker -- än att detexempelvis deponeras på en soptipp. Som tidigare framhållits närdet gäller riktlinjerna för industrins anpassning tillkretsloppssamhället bör i princip materialåtervinningprioriteras före energiutvinning. Detta val bör dock alltid skemed utgångspunkt i den metod som bäst hushållar med resurser.Slutligen kan konstateras att även dessa frågor faller inomramen för de ovan nämnda förhandlingarna. Med det anfördaföreslår utskottet att motionerna Jo56 yrkande 1, Jo58, Jo63 ochJo647 yrkande 1 lämnas utan någon vidare åtgärd.Krav på viss inblandning av returfibrer i pappersprodukter harinte aktualiserats i samband med frågan om införande avproducentansvar för returpapper. Utskottet utgår därmed från attdenna fråga inte heller kommer att aktualiseras från svensk sidanär det gäller samarbete med EG. Utskottet har därmedinte funnit anledning att föreslå något uttalande frånriksdagens sida i denna fråga. Motionerna Jo53 yrkande 3 ochJo647 yrkande 2 avstyrks.När det gäller klorerade organiska ämnen och optiska vitmedelvill utskottet anföra följande. I propositionen har redovisatsvilka riktlinjer som skall gälla för kemikaliekontrollen. Bl.a.skall flödena och användningen av hälso- och miljöskadligakemikalier minskas. De flöden som ändock innehåller skadligakemikalier bör i möjligaste mån slutas. Systematiskriskhantering av kemikalier skall utvecklas ytterligare ochanvändningen av de mest skadliga ämnena bör avvecklas. Vidareanförs att tillämpningen av substitutionsprincipen i börutvecklas. Arbetet bekostas av industrin enligt PPP-principen.Vidare ges Kemikalieinspektionen i uppdrag att i samråd medNaturvårdsverket bl.a. identifiera användning av klor ochklorerade organiska ämnen som bör begränsas och ge förslag tillavveckling eller riskbegränsning. Utskottet, som ovan tillstyrktde nu redovisade riktlinjerna, förutsätter att även de imotionerna Jo60 yrkandena 11 och 12 samt Jo689 framfördasynpunkterna kommer att beaktas i det fortsatta arbetet medkemikaliekontrollen inom ramen för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. Motionsyrkandena avstyrks.Avfallshanteringen och kommunernaPropositionenI propositionen framhålls att källsortering av avfall är avcentral betydelse i arbetet med att kretsloppsanpassaavfallshanteringen. Den rådande situationen inom avfallsområdetstår enligt föredragande statsrådet inte i överensstämmelse medvad som borde gälla utifrån beslut om övergripandemålsättning och ambitionsnivå. För att komma till rätta meddetta problem kan man antingen införa eller skärpa regler förkommunerna eller hitta ett generellt styrmedel som stimulerartill ökad källsortering. I syfte att påskynda utvecklingen bören avfallsbeskattning övervägas. En särskild utredare kommer atttillsättas för att belysa lämpligheten av olikabeskattningsalternativ och lämna förslag till den lagstiftningsom erfordras.MotionernaI motion Jo52 (-) yrkande 11 föreslås att de kommunalaavfallsplanerna bör lämnas in års utgång. Enligtmotionären går arbetet med att upprätta planerna trögt.Regeringen bör därefter återkomma till med enuppföljning och förslag till åtgärder så att målen i 1990 årsbeslut kan nås (yrkande 12). Även i motionJo60 (s) yrkande 7 begärs en uppföljning av beslut omden kommunala avfallshanteringen. Med hänvisning till att dethar gått ganska trögt både med källsortering av avfall och medden kommunala avfallsplaneringen kan det ifrågasättas vadregeringen gjort för att fullfölja beslutet. I motion Jo674 (s)yrkande 1 framhålls att allt avfall måste källsorteras för attunderlätta återanvändning och återvinning. Om källsorteringengörs tillräckligt noggrant kan det torra avfallet betecknas sombiobränsle och avfallet behöver därmed inte deponeras.Bostadsutskottet har med sitt yttrande till jordbruksutskottetöverlämnat motion Jo674 yrkande 3. Enligt motionen bör stöd utgåtill ett antal "modellkommuner" för att underlätta fortsattaförsök i full skala med en långt gående källsortering av sopor.Härigenom blir det möjligt att med dessa kommuner som exempelpåskynda utvecklingen av ett robust och effektivt system förhela avfallskedjan från källsortering till återvinning ochdeponering.Enligt motion Jo664 (kds) bör initiativ tas till enmiljöinventering av landets avfallsdeponier.Reglerna för hantering av miljöfarligt avfall m.m. behandlas ifyra motioner. I motion Jo603 (s) yrkas att lagstiftningen omhanteringen av miljöfarligt avfall skall bli föremål för ensärskild utredning. Framtida avfallslagstiftning på detta områdebör generellt ta sikte på ämnenas och produkternas farlighet isig och inte göras beroende av om de kallas för insatsvara elleravfall. Enligt motion Jo605 (s) bör hos regeringenbegära en utredning om möjligheterna att utveckla en miljöriktigoch kostnadseffektiv svensk behandlingskapacitet föromhändertagande av det miljöfarliga avfallet. I motion Jo646 (c)yrkas att export av miljöfarligt avfall från tillicke skall förbjudas.Bostadsutskottet har med sitt yttrande till jordbruksutskottetäven överlämnat motionerna Bo701 och Jo676 yrkande 15. Enligtmotion Bo701 är den kommunala renhållningsskyldigheten intesjälvklar när det gäller sådant miljöfarligt avfall somseparerats från övrigt hushållsavfall. I motionen begärs därförett klarläggande av ansvarsfrågorna kring miljöfarligt avfallfrån hushållen. I motion Jo676 yrkande 15 framhålls betydelsenav en marknad för källsorterat avfall.Enligt motion Jo49 (v) är införandet av en avfallsskatt ettmycket effektivt sätt att minska avfallsmängderna. Regeringenbör därför få i uppdrag att före återkommatill med ett förslag till avfallsskatt (yrkande 18). Imotion Jo60 (s) framhålls behovet av en avfallsavgift påosorterat industriavfall. Den av regeringen aviseradeutredningen om avfallsskatt bör koncentreras på industriavfallet(yrkande 8). Enligt motionen bör vidare handeln med avfallstimuleras. Detta borde initieras av Kretsloppsdelegationen(yrkande 9).Utskottets övervägandenBostadsutskottet har i sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller avfallshanteringen ochkommunerna bl.a. anfört följande.I kretsloppspropositionen konstateras att den rådandesituationen inom avfallsområdet inte står i överensstämmelse medvad som borde gälla utifrån beslut om övergripandemålsättning och ambitionsnivå. Detta är naturligtvis intetillfredsställande. Som framhålls i propositionen är det därförangeläget att åtgärder vidtas för att förbättrasituationen. De förslag som läggs fram i kretsloppspropositionenbör enligt utskottets mening också kunna bidra till att deuppställda målen kommer att uppnås. Det kan enligt utskottetsuppfattning dessutom förutsättas att regeringen och/ellerNaturvårdsverket, om så anses erforderligt, vidtar åtgärder såatt intentionerna med avfallsprogrammet kommer att förverkligas.Ett tillkännagivande i enlighet med förslagen i motionerna Jo52(-) yrkandena 11 och 12 samt Jo60 yrkande 7 kan vid en sådanuppfattning undvaras.Det är naturligtvis viktigt att landets kommuner på olika sättstimuleras att förbättra sin avfallshantering så att den sker påur miljösynpunkt bästa möjliga sätt. Inom ramen för det s.k.ekokommunprojektet har också viss verksamhet med dennainriktning kommit till stånd. Flera kommuner har också utifrånlokala initiativ gjort betydande insatser för att förbättraavfallshanteringen i alla dess led. Det finns sålunda tillgång till en rad exempel på en förbättrad kommunalavfallshantering med den utformning som motionärerna förordar.Utskottet är inte nu berett förorda ytterligare insatser. Detfår förutsättas att det utvecklingsarbete som pågått och pågårkommer att ge underlag för ytterligare åtgärder i avsikt attförbättra avfallshanteringen. Utskottet vill i anslutninghärtill framhålla att det i den s.k. forskningspropositionen(prop. 1992/93:170) föreslås att till forskning för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling skall anslås närmare 33miljoner kronor. Detta anslag, som disponeras avAvfallsforskningsrådet, får bl.a. användas förutvecklingsprojekt och demonstrationsanläggningar. Utskottetavstyrker med hänvisning till det nu anförda förslaget i motionJo674 yrkande 3.Den vikt som enligt utskottets mening måste läggas vid attkällsortering av avfall kommer till stånd i så stor utsträckningsom möjligt innebär att sådana förhållanden m.m. som kanmotverka en sådan utveckling måste undanröjas. Detta innefattarnaturligtvis också den lagstiftning som är tillämplig påavfallshanteringen. I den utsträckning lagstiftningen utgör etthinder för källsortering bör den sålunda ändras. När det gällerhanteringen av miljöfarligt avfall har också tvåutredningsförslag lagts fram som tar upp dessa frågor.Utredningsförslagen är föremål förremissbehandling och överväganden inom . Detfår enligt utskottets mening förutsättas att dessa övervägandenockså innefattar de i motion Bo701 aktualiserade frågorna omansvaret för det ur hushållsavfallet separerade miljöfarligaavfallet. Vad i motionen anförts torde sålunda komma atttillgodoses utan någon ytterligare åtgärd. Motionenavstyrks.En övergripande målsättning för de förslag avseendeavfallshanteringen som lagts fram i kretsloppspropositionen äratt avfallets volym och farlighet skall begränsas. Ett viktigtmedel för att åstadkomma detta är källsortering av avfallet. Enutvidgad källsortering ökar bl.a. förutsättningarna föråtervinning och återanvändning. I detta sammanhang kannaturligtvis eventuella svårigheter att få avsättning för delarav det sorterade materialet vara ett problem. tordedet ökade producentansvar och de åtgärder i övrigt som föreslåsi kretsloppspropositionen kunna medverka till att det sorteradeavfallet kommer till återanvändning. Vad i motion Jo676 yrkande15 såvitt nu är i fråga förordats får sålunda anses i alltväsentligt tillgodosett genom det nu föreliggande förslaget.Motionen avstyrks sålunda.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande. Enövergripande målsättning är att avfallets volym och farlighetskall begränsas och att behandlingen av det avfall som ändåuppkommer skall förbättras. Ett viktigt medel för att åstadkommadetta är källsortering av avfall. Källsortering underlättaråteranvändning och återvinning. Detta leder till attavfallsmängderna kan reduceras. Källsortering kan ävenmöjliggöra en mer miljöanpassad behandling av det avfall somändå uppkommer, t.ex. genom att sorterat avfall utnyttjas sombiobränsle för energiutvinning.Riksdagens beslutade avfallsprogram (1989/90:JoU16,rskr. 241) innebär bl.a. att kommunerna har fått ökadebefogenheter när det gäller möjligheten att föreskriva omkällsortering och utvidga ansvaret för avfallshanteringen.Vidare skall kommunerna ansvara för en heltäckandeavfallsplanering. Målet är att sortering av såväl hushållsavfallsom industriavfall skall ske . Detta innebär attåtervinning och återanvändning måste öka i omfattning samt attförbränning och deponering av osorterat avfall i allt väsentligtskall ha upphört vid slutet av år 1993.Som konstateras i propositionen står den rådande situationeninom avfallsområdet inte i överensstämmelse med vad som bordegälla utifrån beslut om övergripande målsättning ochambitionsnivå. Detta är naturligtvis inte tillfredsställande.Enligt utskottets mening kommer de förslag som redovisats ipropositionen när det gäller en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling att förbättra möjligheterna att uppnå de avriksdagen uppställda målen. Utskottet förutsätter vidare liksombostadsutskottet att regeringen och berörda myndigheter, medstöd av givna bemyndiganden, vidtar de ytterligare åtgärder somkan anses erforderliga. De nedan redovisade övervägandena närdet gäller en eventuell avfallsbeskattning kan få betydelse förden fortsatta utvecklingen på detta område. Härutöver kankonstateras att råd och vägledning omkällsortering, som skall ges ut , bör kunna vara tillstor hjälp för kommunerna vid utformandet av föreskrifter omkällsortering. Utskottet vill i detta sammanhang ävenuppmärksamma de förslag till ändrade regler för investeringsstödtill kraftvärme som redovisas i regeringens förslag tillÅtgärder mot klimatpåverkan (prop. 1992/93:179, s. 173).Förslaget innebär att ett visst stöd skall kunna lämnas tillanläggningar där det huvudsakliga bränslet består av vissasorterade avfallsfraktioner. Förslaget behandlas för närvarandeav . Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inteskäl föreslå någon åtgärd i anledning av motionernaJo52 yrkandena 11 och 12, Jo60 yrkande 7 och Jo674 yrkande 1.Motionerna avstyrks således i berörda delar.Utskottet gör samma bedömning som bostadsutskottet när detgäller de i motion Jo674 yrkande 3 framförda kraven på stöd tills.k. Motionen avstyrks därmed i berörd del.I den kommunala avfallsplaneringen skall även ingå eninventering av gamla avfallsdeponier (se 1989/90:JoU16).Naturvårdsverket har i detta sammanhang utfärdat råd (1991:1)som behandlar bl.a. inventering och riskklassificering avdeponier. Med det anförda avstyrks motion Jo664.Kommunerna har -- med vissa undantag -- enligt gällande regleri renhållningsförordningen ansvaret för att forsla bortmiljöfarligt avfall. Frågan om förändrad reglering avomhändertagandet av miljöfarligt avfall har på regeringensuppdrag utretts. Utredningen överlämnade i maj 1992delbetänkandet Miljöfarligt avfall, ansvar och riktlinjer (SOU1992:45) samt sitt slutbetänkande Miljöfarligtavfall, nya regler (SOU 1992:141). Förslagen remissbehandlas förnärvarande. Enligt utskottets bedömning är det inte meningsfulltatt föreslå någon ny utredning i dessa frågor, enligt vad somyrkas i motion Jo605, medan beredningen av de angivnabetänkandena pågår. Utskottet förutsätter att den fortsattaberedningen även omfattar frågan om möjligheterna till nordisktsamarbete när det gäller specialiserad återvinning och hanteringav miljöfarligt avfall. Utskottet anser det således lämpligt attavvakta resultatet av den fortsatta beredningen i denna frågaoch föreslår att motionerna Jo605 och Bo701 lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd.Vidare avstyrks motion Jo603.Enligt , som har ratificerat, skallexport av miljöfarligt avfall begränsas och i varje fall ske påett kontrollerat sätt. I konventionen definieras bl.a. vissabegrepp som avfall och farlighet. Grundtanken enligtkonventionen är att varje stat skall ha sin suveräna rätt attförbjuda införande eller omhändertagande av utifrån kommandefarligt avfall eller annat avfall på sitt territorium.Gränsöverskridande transporter skall endast godkännas om de kanföretas under sådana förhållanden att avfallet inte utgör faraför människors hälsa och miljö och under sådana förhållanden somstår i överensstämmelse med stadgarna i konventionen.Konventionen ger en viss möjlighet till internationell samverkanpå avfallsområdet om detta sker genom att uppfylla konventionenskrav på en miljöriktig hantering. Samarbetet kan ske genombilaterala, multilaterala eller regionala överenskommelser. Ettsådant regionalt avtal utgör arbete på avfallsområdet.Arbetet har i första hand varit inriktat på att finna medel attkontrollera gränsöverskridande transporter av miljöfarligtavfall. En av huvudanledningarna härtill var att det avfall somexporterades ofta var det mest farliga avfallet. Transporternabehövde också kontrolleras med tanke på det s.k.Nord--Syd-problemet, dvs. att farligt avfall exporteras frånindustriländer till utvecklingsländer med små möjligheter attkontrollera flödena eller omhänderta avfallet på ettmiljöriktigt sätt.Som framgår av redovisningen ovan bedrivs ett omfattandeinternationellt samarbete när det gäller att styra ochkontrollera hanteringen av miljöfarligt avfall. Utskottet utgårfrån att de synpunkter som lämnas i motion Jo646 kommer att ingåi kommande överväganden från den särskilda avfallsgruppen inomOECD och att även i fortsättningen kommer att ta enaktiv del i detta arbete. Utskottet finner därför inte anledningatt föreslå något särskilt uttalande med anledning avmotion Jo646. Motionen avstyrks.Utskottet har inget att erinra mot de i propositionenredovisade övervägandena om avfallsskatt och källsortering.Detta innebär att utskottet inte heller finner skäl att föreslånågot särskilt riksdagsuttalande med anledning av motionernaJo49 yrkande 18 och Jo60 yrkande 8. Det får i första handankomma på regeringen att utforma de närmare förutsättningarnaför utredningens arbete. Utskottet avstyrker därmed motionerna iberörda delar.Som utskottet anfört ovan är en övergripande målsättning attavfallets volym och farlighet skall begränsas och attbehandlingen av det avfall som ändå uppkommer skall förbättras.Ett viktigt medel för att åstadkomma detta är källsortering avavfall. En utvidgad källsortering innebär attförutsättningarna för återvinning och återanvändning förbättras.Därmed kommer också de ekonomiska intressena att i ökadutsträckning kunna spela en roll när det gäller omhändertagandetav det utsorterade avfallet. Enligt utskottets mening bör detsuccessiva införandet av producentansvar och propositionensförslag i övrigt kunna leda till en ökad efterfrågan på alltfler avfallsfraktioner. Utskottet anser därmed att godaförutsättningar finns för att syftet med motionerna Jo60 yrkande9 och Jo676 yrkande 15 kommer att kunna tillgodoses. Ettsärskilt uttalande i denna fråga från sida kan därmedinte anses erforderligt. Motionsyrkandena avstyrks.Renare slamPropositionenDe näringsämnen som finns i slam från kommunala avloppsverkbör enligt propositionen nyttiggöras i så hög grad som möjligt.Användningen av slam t.ex. i jordbruket anges därför vara ettviktigt steg mot en miljöanpassad avloppsrening. Enförutsättning för en sådan användning är enligt föredragandestatsrådet emellertid att slammet inte innehåller skadligahalter av oönskade ämnen. För att ytterligare minskametallinnehållet i slam bör därför vissa ändringar i lagen(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar(va-lagen) göras.I 12 § va-lagen föreskrivs att en allmän va-anläggning skallutföras så att hälsoskyddets inresse tillgodoses och att denskall vara försedd med anordningar som krävs för att den skallfylla sitt ändamål och tillgodose skäliga krav på säkerhet. Ipropositionen anförs att en anläggning dessutom skall varakonstruerad och drivas så att den skyddar miljön från bådemiljö- och hälsostörande ämnen. Bestämmelsen föreslås därförkompletterad så att det av 12 § framgår att en allmänva-anläggning skall utföras och drivas så att ocksåmiljöskyddsintresset tillgodoses. Vidare införs i 21 § va-lagenett uttryckligt förbud mot att den allmänna anläggningen brukaspå ett sätt som försvårar att miljö- och hälsoskyddsintressenatillgodoses i va-verksamheten. Ett sådant förbud anges påbrukarsidan naturligt svara mot huvudmannens ansvar enligt 12 §va-lagen.MotionernaEnligt motion Jo49 (v) skall allt slam ha så hög kvalitet attdet utan negativa miljö- och hälsoeffekter skall kunna användaspå jordbruksmark . Med hänvisning härtill föreslåsdels att icke vattenburna och slutna va-system successivt skalltas i bruk (yrkande 6), dels att alla nya va-anläggningar efterår 2000 skall vara slutna och ingå i kretsloppssamhället(yrkande 7). I motion Jo51 (kds) yrkande 1 framhålls behovet avatt satsa på forskning och utveckling av alternativ till dagensvattenburna WC-system. Att stora mängder vatten åtgår i dessasystem är enligt motionärerna inte alltid försvarbart.Utvecklingen av t.ex. multrumsanläggningar och system medextremt låg vattenförbrukning som ansluts tillkomposteringsanläggningar är metoder som föreslås bli föremålför en intensiv forskning och utveckling. Den föreslagnaändringen av va-lagen är enligt motion Jo52 (-) nödvändig, men iett längre perspektiv otillräcklig. Enligt motionären är dethelt uppenbart att tekniken för vattenrening måste ersättas medandra system både av miljöskäl och av ekonomiska skäl.Regeringen bör därför lägga fram riktlinjer för hur rening avavloppsvatten och omhändertagande av dagvatten kan ges en bättremiljöanpassning (yrkande 13). I motion Jo706 (v) konstateras attavfallshantering och va-system i högre grad bör ingå i ettkretslopp.Bostadsutskottet har med sitt yttrande till jordbruksutskottetbl.a. överlämnat motionerna Bo213, Bo702, Bo703, Bo704 ochBo705. I motion motion Bo705 (kds) anförs att det naturligakretsloppet växt-föda-avfall genom wc och hantering av annatorganiskt hushållsavfall har avbrutits. Enligt motionärerna gerredan känd teknik goda förutsättningar för att, med bibehållenkomfort, ersätta det nuvarande wc-systemet och annan i längdenomöjlig hantering av avfall. Det finns således ett stort behovav forsknings- och utvecklingsarbete med denna inriktning.Skadliga utsläpp i vattenområden är enligt motion Bo703 (fp)fortfarande ett stort problem. Frågan är enligt motionären omsamhället med nuvarande utveckling i längden klarar av atthantera avfallsfrågorna på ett rimligt och miljömässigtriktigare sätt. övergöds vattendrag och närkustvatten medbiologiska störningar som följd. Enligt motionären kanvattenklosetterna helt klart anses vara den primära orsaken tillproblemen. Därför behöver framför allt kväve- ochfosforbelastningen i vattenområden reduceras (yrkande 1).Dessutom föreslås dels att gällande lagstiftning bör ses över såatt den inte hindrar övergång till mer miljöanpassade sanitets-och avloppssystem (yrkande 2), dels att regeringen skall verkaför att forskning om miljövänliga alternativ till nuvarandesanitetsteknik skall komma till stånd (yrkande 3).Med dagens teknik för att samla upp och leda bort s.k.dagvatten kan regnvatten enligt motion Bo702 (m) förvandlas tillett miljöhot. Enligt motionärerna finns det nu systemtillgängliga som gör ett lokalt omhändertagande av dagvattenmöjligt -- system som är billigare och enklare. Genom attva-lagen har utformats med de konventionella dagvattensystemenför ögonen utgör lagen enligt motionärernas uppfattning etthinder för att lokalt omhänderta dagvatten. Med hänvisninghärtill föreslås att lagstiftningen skall ses över så att ettlokalt omhändertagande underlättas.