bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — För att det skall varamöjligt att föra övergripande förhandlingar i finansutskottetoch fritt kunna diskutera en helhetslösning med samtliga partieravstår jag från att nu yrka vare sig bifall eller avslag på deolika yrkanden som är aktuella.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Finansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttrasig över kompletteringspropositionen 1992/93:150 jämte motioner,såvitt rör skatteutskottets beredningsområde.Med anledning av kompletteringspropositionen harVänsterpartiet tagit upp skattefrågorna i två motioner,1992/93:Fi94 av m.fl. samt 1992/93:Fi117 av LarsBäckström m.fl.I motionerna redovisar förslag tillomprövningar av den förda politiken som konjunktur- ochmiljösituationen samt fördelningspolitiska överväganden borderesultera i.Det är uppfattning att sänkt mervärdesskatt ikombination med höjd skatt för höginkomsttagare bl.a. genomslopat grundavdrag för inkomster över brytpunkten kan bli ettverksamt medel för att stimulera den inhemska efterfrågan.Vänsterpartiet har lyft fram ett begränsat antalmotionsyrkanden som vid en förnyad granskning borde kunna ledatill en mer positiv behandling av . I motion1992/93:Fi94 redovisar nya och utförligaberäkningar kring förslaget om slopat grundavdrag för inkomsteröver brytpunkten.Trots denna avvägning har motionsyrkandenregelmässigt avslagits av utskottet med hänvisning till tidigareställningstaganden. Jag biträder samtliga yrkanden frånVänsterpartiet i motionerna 1992/93:Fi94 samt 1992/93:Fi117.I sitt yttrande avstyrker skatteutskottet inte baraVänsterpartiets motioner utan samtliga motionsyrkanden frånoppositionen. Inte i något fall har regeringspartierna inomskatteutskottet visat god vilja och öppenhet vad gällerförslagen från oppositionen.Detta är beklagligt och anmärkningsvärt med tanke på de storaobalanserna i landets ekonomi. Arbetslösheten, den alltför lågainhemska efterfrågan, en sjunkande nationalprodukt och deväxande budgetunderskotten borde mana alla riksdagspartiernatill ett större mått av öppenhet när det gäller att finnalösningar som kan vända utvecklingen i en mer positiv riktning.Av motionerna kan man dock utläsa att det inom oppositionenfinns ett mått av uttalad samsyn när det gäller sambandet mellanden ekonomiska politiken och skattepolitiken. De treoppositionspartierna har alla motionerat om två åtgärder i sammariktning.1. Samtliga oppositionspartier -- Socialdemokraterna, -- vill sänka momsen helt ellerdelvis, permanent eller tillfälligt. Sådana yrkanden finns imotionerna 1992/93:Fi92 av m.fl. (s),1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) samt 1992/93:Fi94av m.fl. (v). En opposition som utgör enriksdagsmajoritet.2. Samtliga oppositionspartier vill öka skatteuttaget på högreinkomstskikt -- Socialdemokraterna och genom höjdmarginalskatt över brytpunkten, Ny demokrati och Vänsterpartietgenom minskat grundavdrag. Se bl.a. motionerna 1992/93:Fi92 avIngvar m.fl. (s), 1992/93:Fi93 av . (nyd) samt 1992/93:Fi94 av m.fl. (v) och1992/93:Fi117 av m.fl. (v).Till bilden hör att ledande företrädare för ,och har uttryckt intresse fördet senare förslaget. Dessa uttalanden har i och för sig gjortsutanför den formella riksdagsbehandlingen avkompletteringspropositionen men bör ändå ha betydelse förfinansutskottets beredning.Vänsterpartiet har föreslagit attgrundavdraget skall reduceras så att det slopas för inkomsteröver brytpunkten. Med anledning av kompletteringspropositionenhar Ny demokrati motionerat om att reducera grundavdraget förinkomster över brytpunkten.En fördel med förslaget om reducerat grundavdrag, utifrånståndpunkten att marginalskatten inte bör överstiga50-procentsnivån, är att ett reducerat grundavdrag enligtVänsterpartiets modell går att kombinera med ett väsentligt ökatskatteuttag från inkomster över brytpunkten.Ett beslut om en reducering av grundavdraget ligger i linjemed de åtgärder i syfte att stärka budgeten som regeringenredovisade i finansplanen från januari 1993.Ett motiv för en skatteväxling -- ökad inkomstskatt kombineradmed sänkt moms -- är att den kan minska arbetslösheten. De somhar störst utrymme att spara är de med de bästa inkomsterna.Genom att man ökar skatteuttaget på dessa grupper och satsarpengarna på en momssänkning kan låginkomsttagare öka sinkonsumtion. Därigenom flyttas pengar från finansiellt sparandetill effektiv efterfrågan, vilket minskar arbetslöshet.Ett annat motiv för skatteväxlingen är fördelningseffekten.Färska undersökningar visar att inkomstskillnaderna ökat påsenare tid. Skillnaderna fortsätter att öka om man utgårifrån redan fattade beslut och regeringens förslag ikompletteringspropositionen.Vänsterpartiet förutsätter -- efter att noga ha studerat vadsom sagts av samtliga ledande partiföreträdare -- att allariksdagspartier utom möjligen är överens om attinkomstutjämnande åtgärder nu är önskvärda.Som ett alternativ kan då fördelningsfrågan brytas ut urhelheten. Om en majoritet kan enas om principen att omfördela endel av skatteuttaget från låg- till höginkomsttagare utan attförsvaga de offentliga finanserna, kan det inte vara omöjligtatt finna en teknisk lösning.Vänsterpartiet har bl.a. föreslagit slopat grundavdrag förinkomster kombinerat med en tillfällig sänkningav den allmänna momsen till och sänkt moms på mat och s.k.turistmoms till . har redovisat förslag fören finansierad skatteväxling.Vänsterpartiet anser att vi har presenterat en lösning somborde vara acceptabel för alla parter. Inför skatteutskottetsberedning har deklarerat att vi är beredda attdiskutera alternativ utifrån den principiella samsyn somredovisats i oppositionens motioner.Tyvärr har det inte gått att finna en lösning inomskatteutskottets ram. Överväganden inom partierna har resulterati ett ställningstagande från skatteutskottet som gerfinansutskottet möjlighet att utifrån partiernas redovisadeviljeinriktning och motionsyrkandena finna lösningar.Vid en sådan prövning finns möjlighet att överväga enkombination av förslag till skatteväxling medSocialdemokraternas och Nydemokraternas förslag om sänkt momsoch höjd skatt för höginkomsttagare. I ett sådant sammanhang kanockså andra åtgärder övervägas i syfte att finansiera sänktmervärdesskatt.I övrigt vad gäller skatteutskottets yttrande tillfinansutskottet vill jag för del anföraföljande.Kompletteringspropositionen innebär att regeringen delvis gårVänsterpartiet till mötes vad gäller utökade resurser tillskattekontroll. Förslag från i den riktningenavvisades av så sent som den 21 april 1993.Vid detta tillfälle föreslog ökade anslag med70 till utökad skattekontroll. föreslårregeringen att extra skall avsättas förmomskontroll. är dock kritiskt till den teknikgenom "merutgifter" som regeringen valt för denna förstärkning.Enligt mening bör finansutskottet välja att göradenna satsning genom ordinarie anslag och öka nivån till denomfattning som tidigare krävt, dvs. 70 miljonerkronor för /94.Vänsterpartiet har som ovan redovisats inte upprepat samtligade skattepolitiska yrkanden som partiet motionerade om under denallmänna motionstiden, bl.a. angående kapitalbeskattningen m.m.Vänsterpartiet stödjer dock de förslag som redovisas i motion1992/93:Fi92 av m.fl. (s), bl.a. vad gällerkapitalbeskattningen och en rullande fastighetstaxering. Dessaförslag är inte lika långtgående som de som Vänsterpartiettidigare ställt, men de överensstämmer med Vänsterpartietsprincipsyn på hur skattepolitiken bör formas.Justitieutskottets yttrande1992/93:JuU4yBilaga 4KompletteringspropositionenTill finansutskottetInledningFinansutskottet har i ett beslut berettbl.a. justitieutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1992/93:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /94, m.m.(kompletteringspropositionen) jämte de motioner som kan kommaatt väckas med anledning av propositionen och som rör resp.utskotts beredningsområde.I detta yttrande behandlar justitieutskottet ett antalmotioner om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten somväckts med anledning av propositionen. Motionerna är Fi92 avIngvar m.fl. (s) (yrkandena 33, 34 och 36), Fi93 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) (yrkandena 89 och 90) samt Fi115 avBerith m.fl. (v) (yrkandena 2--4).Ärendet föranleder följande yttrande av justitieutskottet.UtskottetPropositionenI propositionen läggs fram förslag om kompletteringar av detförslag till statsbudget för /94 som lades fram iårets budgetproposition med hänsyn till senare inträffadeförändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan avbudgeten. För /94 beräknas ett underskott påstatsbudgeten om . Statens lånebehovberäknas till 255,3 miljarder kronor.I propositionen redovisar regeringen i en reviderad finansplansin bedömning av hur den ekonomiska politiken bör utformas, ochregeringens besparingsprogram för åren 1994--1998 preciseras.Åtgärder om , huvudsakligen på utgiftssidan,aviseras. Härutöver ges bl.a. riktlinjer för den kommunalaskattefinansierade verksamheten, och ett antalsysselsättningsfrämjande åtgärder föreslås.MotionernaI de i detta ärende aktuella motionerna tas upp olika frågorom kampen mot den ekonomiska brottsligheten.I motionerna Fi93 och Fi92 betonas att ett framgångsriktarbete härvidlag kan leda till inkomstökningar för staten. Imotion Fi93 föreslås en tvärpolitisk kommission med uppgift attutreda ekobrottsligheten. I samma motion samt i motion Fi115 ochFi92 föreslås en rad omedelbara åtgärder mot ekobrott, och imotion Fi92 föreslås ett uttalande om vikten av kampen mot denekonomiska brottsligheten. I motion Fi92 begärs härutöveranslagsökningar, till med 62 miljoner kronoroch till Riksåklagaren med för attmöjliggöra förstärkta insatser mot den ekonomiskabrottsligheten.BakgrundUnder senare år har utskottet ägnat ökande uppmärksamhet åtden ekonomiska brottsligheten. Således ordnade utskottet den 12mars 1991 en offentlig utfrågning (se 1990/91:JuU23, bil. 1 och2). I det ärendet förordade utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande ett tillkännagivande om behovet av enöversyn av åtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten.Utskottet återkommer härtill i det följande. Utskottet harhärefter behandlat frågor om den ekonomiska brottsligheten vidflera tillfällen (1991/92:JuU13, 16 och 23, 1992/93:JuU21, 23,och 37 samt 1992/93:JuU2y), och anordnadeutskottet ånyo en offentlig utfrågning (se 1992/93:JuU21 bil. 1och 2). Syftet med den utfrågningen var i första hand att fåkunskap om utveckling på området under senare tid.I samband med budgetbehandlingen tog utskottet somnyss framgått ställning för att det borde ske en övergripandeöversyn av åtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten. Isammanhanget anförde utskottet bl.a. att den ekonomiskabrottsligheten utgör ett stort samhällsproblem. Utskottetframhöll, i linje med tidigare enhälliga uttalanden, att denekonomiska brottsligheten leder till en rad skadeverkningar församhället; stora medborgargruppers lojalitet mot regelsystemetpå främst skatterättens och det ekonomiska livets område iövrigt sätts på stora prov, statens och kommunernas finanserpåverkas negativt varigenom fördelningspolitiska strävandenmotverkas och snedvridna konkurrenssituationer uppstår mellanolika företag så att seriöst arbetande företag slås ut.Utskottet ansåg det angeläget att samhället vidtar kraftfullaåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Vad utskottet anförtgav som sin mening regeringen till känna(1990/91:JuU23 s. 12 f, rskr. 214).Som en följd av tillkännagivande uppdrog regeringeni åt Riksåklagaren och att isamråd med genomföra en utredning angåendevissa frågor om ekonomisk brottslighet. Utredningen presenteradei en rapport (RÅ/) med förslag till enrad förändringar i olika avseenden som på både kort och långsikt syftade till ökad effektivitet i bekämpningen av denekonomiska brottsligheten.I rapporten förs bl.a. resonemang om orsakerna till debristande utredningsresurserna för ekobrott hos polisen, och mankommer fram till att situationen bottnar i den frihet somsystemet med fria resurser ger myndigheterna. Denna frihet kan,anförs det i rapporten, leda till att statsmakternasövergripande beslut om resursanvändningen inte alltidautomatiskt överförs till verksamheten på lokal nivå. --Liknande iakttagelser görs av revisorer i rapporten(1992/93:1) Polisen i samhällets tjänst.I Riksåklagarens och tas vidareupp en del frågor om olika lagstiftningsåtgärder. Dessutomföreslås i rapporten andra åtgärder som kan vidtas avRiksåklagaren, och inomramen för den ordinarie verksamheten antingen av den enskildamyndigheten eller i samråd. Som exempel kan nämnas centralmetodutveckling, ändrade arbetsmetoder, utökad och ändradutbildning för åklagare och poliser samt utveckling av vissasamverkansrutiner.Riksåklagarens och bereds förnärvarande inom . Regeringen har i detsammanhanget uppdragit åt nämnda myndigheter samtRiksskatteverket att redovisa vilka åtgärder som vidtagits medanledning av rapporten i form av effektiviseringar inom ramenför myndigheternas ordinarie verksamhet. Uppdraget skallslutredovisas i maj 1993.Brottsförebyggande rådet () har med anledning av ettregeringsuppdrag genomfört vissa branschstudierangående ekonomisk brottslighet. I promemorian (BRÅ-PM 1992:2)Skatterevision i sju branscher, En studie i ekonomiskbrottslighet redogör BRÅ för resultatet av undersökningarrörande formerna för och omfattningen av den ekonomiskabrottsligheten inom bilreparations-, städ-, måleri-,fastighetsförvaltnings-, restaurang-, taxi- ochåkeribranscherna. I promemorian konstaterar BRÅsammanfattningsvis att av de granskade företagen kundemisstänkas för brott, att åtalsanmälningarna och åtalen var få iförhållande till "brottsmisstankarna", att brottsmisstankarnarelativt sett rörde mindre belopp men att det sammantagethandlar om stora värden samt att hälften av företagen hadebrister i bokföringen.För att förstärka polisens resurser mot den ekonomiskabrottsligheten har regeringen i planeringsdirektiv förpolisväsendet avseende /94 avsatt 60 miljonerkronor av den i budgetpropositionen föreslagnamedelstilldelningen som en särskild satsning på detkriminalpolisiära området i den lokala polisorganisationen.Satsningen skall enligt planeringsdirektiven syfta bl.a. tillatt effektivisera förundersökningsarbetet när det gällerekonomisk brottslighet.Här skall också nämnas att den s.k. finanspolisen somriksdagen beslutade om (1991/92:Ju23) nu är underuppbyggnad. Verksamheten skall inriktas mot brottslighet isamband med s.k. tvättning av pengar. I det senare sammanhangetär ett annat ärende som behandlas i utskottet avintresse. Det gäller regeringens förslag till lag om åtgärdermot penningtvätt (prop. 1992/93:207, JuU37).Rikspolisstyrelsen har till regeringen överlämnat enrapport om en översyn av den centrala polisorganisationen m.m.(VKA-121-3333/92). I rapporten behandlas bl.a. vissa frågor ombekämpning av den ekonomiska brottsligheten och annankvalificerad brottslighet.I rapporten tas bl.a. upp olika modeller för organisationen avden polisiära ekobrottsbekämpningen. Modellerna skiljer sig åtså till vida att de antingen bygger på en omfördelning av dagensresurser enligt regeringens direktiv eller att de förutsätterbetydande resurstillskott. I rapporten anförs vidare (s. 16) attvar fjärde s.k. handläggartjänst vid ekorotlarna bör innehas aven tjänsteman med kvalificerad ekonomisk revisorskompetens.Vidare behövs förstärkningar av det administrativa stödet såvälnär det gäller personal som när det gäller teknikstöd, t.ex. iform av ADB-utrustning.Rikspolisstyrelsen anför (rapportdel D s. 59) att av dealternativ som redovisas i rapporten framstår enregionkriminalpolis för i huvudsak ekobrottsbekämpning som detenda tänkbara. Den modellen, anförs det, bygger emellertidenbart på en omfördelning av dagens resurser och har betydandesvagheter, som måste analyseras ytterligare. I det sammanhangetframför som sin bestämda uppfattning att mani första hand bör bibehålla nuvarande resurser som enförstärkning av något slag genomförs, exempelvis enligt en irapporten skisserad modell. anför i rapportenatt den inte vill ta ställning till frågan omekopolisen skall ledas från regional eller central nivå. I etteffektivitetsperspektiv kan en föreskriftsrätt ellerledningsbefogenheter för vägas mot dendecentraliseringsprincip som gäller inom polisverksamheten. Enytterligare studie och fortsatta politiska överväganden börenligt rapporten avvaktas.Regeringen beslutade att med anledning av dennyssnämnda rapporten uppdra åt en särskild utredare att se övervissa frågor som inte kunnat beaktas fullt ut vid översynen. Dethandlar bl.a. om den centrala polisorganisationens roller i ettstatsmaktsperspektiv och i ett EG-perspektiv. Uppdraget skallredovisas den 15 september 1993.Vid behandlingen av anslag till polisen(1992/93:JuU21) behandlade utskottet ett antal yrkanden liknandede nu aktuella. Sålunda avslog utskottet med hänvisning till detpågående arbetet bl.a. yrkanden om uttalanden om prioritering avden ekonomiska brottsligheten. I det sammanhanget underströkutskottet på nytt att det fanns anledning att se allvarligt påden ekonomiska brottsligheten, och utskottet pekade på att depågående åtgärderna syftar till att förstärka resurserna förbekämpandet av den ekonomiska brottsligheten och att på olikasätt effektivisera arbetet på området. Utskottet konstateradeatt vad som görs innebär att den ekonomiska brottslighetensätts i centrum för den brottsbekämpande verksamheten på ettannat sätt . Utskottet avstyrkte vidare ett yrkandeom en ökning av anslaget till med 62 miljonerkronor och hänvisade i den delen till sin bedömning att någonytterligare medelstilldelning utöver regeringens förslag inteerfordrades.Även i samband med behandlingen av anslag till åklagarväsendet(1992/93:JuU23) aktualiserades åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Bakgrunden var att Riksåklagaren i sinanslagsframställning begärt medel för en särskildekoutredningsgrupp. Det rörde sig om sammanlagt 6,2 miljonerkronor. Utskottet tillstyrkte i sitt av godkändabetänkande regeringens förslag om en anslagsökning med 4miljoner kronor för det angivna ändamålet. Avsikten medutredningsgruppen är att den skall ta sigan undersökningar i ärenden som rör kvalificerad ekonomiskbrottslighet riktad mot banker och finansinstitut. de synnerligen stora kreditförluster som banker och andrafinansinstitut åsamkats där en del avförlusterna kan antas bero på brottsliga gärningar. I densärskilda utredningsgruppen ingår bl.a. högt kvalificeradeåklagare och ekonomiskt utbildade personer.I samma ärende avstyrkte utskottet en motion om ytterligare6,till Riksåklagaren för kompetenshöjandeåtgärder, vidareutbildning av åklagare inom ekobrottsområdet ochnya ekoåklagartjänster. I den delen anförde utskottet att nyabehov måste bemästras inom den treåriga planeringsramen. När detgällde ytterligare medel till kompetenshöjande åtgärder framhöllutskottet också de möjligheter som myndigheterna har att inomgivna medelsramar göra prioriteringar.BedömningUtskottet vill först hänvisa till sina ovan redovisade,gjorda uttalanden om bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten. Utskottet har alltjämt samma inställning, ochutskottet vill understryka att ett effektivt bekämpande av denekonomiska brottsligheten inte bara, som anförs i motionernaFi92 och Fi93, åtminstone kan förväntas öka statensintäkter. Härtill kommer den positiva effekt på samhällsmoraleni stort som kan förväntas bli ett ytterligare resultat omekobrottsligheten nedbringas. skapas sundakonkurrensförhållanden för seriöst arbetande företag.Det är därför med tillfredsställelse utskottet tagit del avdet arbete som pågår inom och på andra hålloch som redovisats ovan. Det är enligt utskottets meningangeläget att det arbetet fortsätter med oförminskad kraft ochatt det leder till konkreta resultat. Utskottet utgår från attregeringen senast i nästa års budgetproposition redovisar sinaåtgärder för riksdagen.Mot den här angivna bakgrunden kan utskottet emellertid intefinna att det erfordras något tillkännagivande till regeringenom vikten av att bekämpa ekobrottsligheten så som begärs imotion Fi92.Inte heller kan utskottet tillstyrka yrkandet i motion Fi93 omen tvärpolitisk kommission mot ekobrott. I den delen villutskottet snarare peka på risken att en ny omfattande utredningskulle bromsa upp det pågående arbetet och således medföra attolika åtgärder förskjuts framåt i tiden.Utskottet kan inte heller finna att något uttalande frånriksdagens sida erfordras med anledning av de konkretaåtgärdsförslag för att effektivisera ekobrottsbekämpningen somföreslås i motionerna Fi93 och Fi115. I den delen konstaterarutskottet att de förslag som förs fram redan har aktualiserats iandra sammanhang. Det sagda hindrar inte att utskottet delarmotionärernas syn beträffande många av de förslag som tas upp imotionerna.När det slutligen gäller yrkandena i motion Fi92 om högreanslag till med och tillRiksåklagaren med hänvisar utskottet tillsina ovan redovisade ställningstaganden närlikalydande yrkanden prövades i samband med utskottetsbehandling av budgetpropositionen. Vad utskottet anförde då haralltjämt giltighet.Stockholm den 13 maj 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),() ochAlf ().Avvikande meningar1. Vikten av att bekämpa ekobrottslighetenLars-Erik , , , , , och (allas) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetBedömning som börjar med "Det är" och slutar med "motionFi92" bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att det på olika håll initierats åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten. Utskottet är emellertidstarkt kritiskt till att regeringen ännu inte tagit ett samlatgrepp om frågan och vidtagit de kraftfulla åtgärder somutskottet tidigare efterlyst. Enligt utskottets uppfattningmåste statsmakterna nu uttala att ekobrottsbekämpningen är ettprioriterat område för polisen. Vidare måste nya resursertillföras berörda myndigheter och en ny organisation i samverkanmellan dessa myndigheter och med en central ledning tillskapasför ekobrottsbekämpningen. Utskottet anser att regeringen bör fåi uppdrag att senast i nästa års budgetproposition redovisa sinaåtgärder för . Utskottet föreslår att vad utskottet nuanfört ges regeringen till känna med anledning av motion Fi92.2. Högre anslagLars-Erik , , , , , och (allas) anser att den del av utskottets yttrande som i avsnittetBedömning börjar med "När det" och slutar med "alltjämtgiltighet" bort ha följande lydelse:När det slutligen gäller yrkandena i motion Fi92 om högreanslag till med ochRiksåklagaren med gör utskottet med ändringav sitt tidigare ställningstagande nu bedömningen att enanslagsförstärkning är nödvändig för att möjliggöra en effektivkamp mot den ekonomiska brottsligheten. Utskottet vill i dennadel hänvisa till tidigare nämnda översyn avden centrala polisorganisationen. Där framgår att ett betydanderesurstillskott erfordras, och utskottets bedömning är attåtgärder bör kunna inledas redan under nästa budgetår. En sådanförstärkning av polisverksamheten på ekobrottssidan medför behovav förstärkningar även på åklagarsidan såväl när det gäller dentotala personalresursen som när det gäller t.ex.kompetensutveckling hos den personal som redan finns iåklagarorganisationen.Lagutskottets yttrande1992/93:LU7yBilaga 5KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda samtligautskott tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rör ifrågavarandeutskotts beredningsområde.Lagutskottet, som har beslutat att avge yttrande i ärendetöver de delar som berör utskottets beredningsområde, nämligenmotion Fi92 av m.fl. (s) yrkande 35 och motionFi93 av (nyd) yrkandena 2, 5 och 50--52, fåranföra följande.Lagutskottet konstaterar att de aktuella motionsyrkandena äri huvudsak likalydande med motionsyrkanden från den allmännamotionstiden , vilka har behandlats av utskottet undervåren.