bet · GG01UbU11 · 1993-03-30 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen till vissa ändringar i skollagen jämtemotioner.Utskottet föreslår att gör ett uttalande när detgäller förutsättningar att anordna gymnasial vuxenutbildningoch påbyggnadsutbildning. Utskottet avstyrker regeringensförslag beträffande ändrat tillsynsansvar för den medicinskadelen av skolhälsovården. I övrigt tillstyrks regeringensförslag.Till betänkandet fogas en reservation (s) beträffandeupphävandet av meritvärderingsförordningen. Meningsyttring frånVänsterpartiet föreligger när det gäller upphävandet avmeritvärderingsförordningen och skolplikt för barn som vårdaspå sjukhus. Regeringen har i proposition 1992/93:100 bil. 9 (s.53)föreslagit8. att antar ett inom Utbildningsdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga till detta betänkande. 1992/93:Ub406 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att reglerna för tillträde till specialkurser igymnasieskolan och till gymnasial vuxenutbildning börpreciseras så att den enskildes rätt till utbildning på likavillkor och hemkommunens betalningsskyldighet regleras på etttydligt sätt.1992/93:Ub410 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidrag till tekniskaskola.1992/93:Ub413 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om specialkurser inom naturbruk.1992/93:Ub419 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade och tydligare regler förtillträde till gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning.1992/93:Ub447 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att tekniska skola erhåller statsbidrag förriksrekryterande utbildning i likhet med vad som gäller förKatrineholms tekniska skola (SKOLFS 1991:52).1992/93:Ub461 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolhälsovården (delvis).1992/93:Ub493 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för tillträde tillgymnasial vuxenutbildning och specialkurser bör ses över ochgöras tydliga.1992/93:Ub502 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om meritvärderingsförordningen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorium för handikappade eleveratt delta i undervisningen.1992/93:Ub505 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurser för vuxenutbildning. Interkommunal ersättning för gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning, m.m.Teknikerutbildningen, som är en påbyggnadsutbildning inomkomvux, skall vara ett alternativ för elever som avslutatårskurs 3 på teknisk linje eller motsvarande eller som gåttteknisk gren inom naturvetenskapsprogrammet men också enpåbyggnad på tekniskt-industriella yrkesprogram. konstaterar i propositionen (s.27) att antaletelever som söker teknisk utbildning i gymnasieskolan harminskat . En av orsakerna till det dåligarekryteringsläget synes vara att tekniskt intresserade ungdomarinte har en garanti för att de kan bygga på en treårigutbildning med ett mer yrkesinriktat fjärde år. har det framkommit att många kommuner inte anordnarteknikerutbildning eller ens är beredda att betalainterkommunal ersättning för elever som önskar gå en sådanutbildning i annan kommun.Då det är av utomordentligt stor vikt att det finns ett utbudav teknikerutbildningar över hela landet, bör kommunerna enligtstatsrådet inom sin kommunala vuxenutbildning prioriteraanordnandet av teknikerutbildningen. De bör även bli skyldigaatt betala interkommunal ersättning för en elev som önskarpåbörja teknikerutbildning i en annan kommun, när hemkommuneninte själv anordnar eller erbjuder den genom samverkansavtal.En sådan skyldighet bör även gälla vissa starkt specialiseradeutbildningar som förekommer bara på en plats eller på ett fåtalplatser i landet eller utbildningar som det finns ett allmäntintresse av att de står öpppna för sökande från hela landet.Mot denna bakgrund föreslår regeringen en ändring i skollagen(11 kap. 24 §), som innebär att regeringen bemyndigas attmeddela föreskrifter om interkommunal ersättning förifrågavarande utbildningar inom komvux. Följdändringar börgöras i 20 och 21 §§ samma kapitel. Vidare föreslår regeringenatt bestämmelsen i 11 kap. 20 § om en kommuns skyldighet att taemot sökande från annan kommun förtydligas genom att där angeatt skyldigheten endast omfattar behöriga sökande.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av storvikt att det finns ett utbud av teknikerutbildning över helalandet. Det är angeläget att tekniskt intresserade ungdomar kanplanera för att genomgå en tekniskt inriktad yrkesutbildningefter avslutad gymnasieutbildning. Utskottet konstaterar vidare-- vilket berörs i propositionen -- att det finns vissaspecialiserade påbyggnadsutbildningar inom andra yrkesområdensom bör stå öppna för sökande från hela landet. Utskottettillstyrker regeringens förslag om ett bemyndigande att meddelaföreskrifter om interkommunal ersättning för ifrågavarandeutbildningar och föreslår att antar det i proposition1992/93:100 bilaga 9 framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 11 kap. 20, 21 och 24 §§.I två motioner, 1992/93:Ub410 (c) och 1992/93:Ub447 (m),begärs att tekniska skola skall erhållastatsbidrag för riksrekryterande utbildningar. Motionärernaanför bl.a. att övergången till ett nytt statsbidragssystem förkommunerna har lett till att bl.a. teknikerutbildning intekunnat bedrivas i den omfattning som är önskvärt från elevernasoch näringslivets synpunkt, då elevernas hemkommuner inte tagitsitt ansvar för elevernas yrkesutbildning.Med hänvisning till utskottets ställningstagande i detföregående till regeringens förslag om bemyndigande att meddelaföreskrifter om interkommunal ersättning för bl.a.teknikerutbildning anser utskottet att syftet med motionerna1992/93:Ub410 och 1992/93:Ub447 i huvudsak är tillgodosett,varför de avstyrks.I motion 1992/93:Ub505 (c) framhålls att det är kommunernasjälva som har det yttersta ansvaret för hur stor del avresurserna som skall användas för vuxenutbildning. Attteknikerutbildning bör anordnas i kommunerna är enligtmotionärerna välmotiverat, men finns det andraangelägna vuxenutbildningsbehov. Mot denna bakgrund ärmotionärerna tveksamma till beslut, som innebär att statenvidgar kommunernas åtaganden utan att anvisa ytterligare medel.Motionärerna anser att ett effektivt utnyttjande av statenssamlade resurser som i dagens arbetsmarknadssituation ställstill förfogande för såväl utbildnings- somarbetsmarknadspolitiken skulle kunna ge kommunerna bättreförutsättningar att anordna gymnasial vuxenutbildning.Regeringen bör göra en förnyad och samlad bedömning på vilketsätt man kan främja en god tillgång på personal med tekniskutbildning utan att begränsa andra angelägna utbildningsbehovoch utan att göra avkall på principerna om det kommunalaansvaret för skolan.I motionerna 1992/93:Ub406, 1992/93:Ub413 och 1992/93:Ub419samtliga (c) samt 1992/93:Ub493 (s) yrkande 1 aktualiserasytterligare ett antal frågor i vad gäller gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Enligt motionärernasätts principen om likvärdig utbildning ur spel, då antagningentill en utbildning enligt nuvarande bestämmelser inte avgörs pågrundval av de sökandes meriter utan beroende på hemkommunensbetalningsvilja och egna urvalskriterier. Den ettårigateknikerutbildningen och andra påbyggnadsutbildningar måstevara tillgängliga på lika villkor. Hemkommunens skyldighet attbekosta elevens utbildning bör regleras på ett tydligare sätt,framhåller motionärerna.Utskottet anser att syftet med motionerna 1992/93:Ub406,1992/93:Ub413, 1992/93:Ub419 och 1992/93:Ub493 yrkande 1 ihuvudsak är tillgodosett såvitt avser bestämmelser ominterkommunal ersättning inom komvux genom utskottetsställningstagande i det föregående till regeringens förslag ombemyndigande. Beträffande utbudet av vuxenutbildningvill dock utskottet med anledning av dessa motionsyrkanden ochmotion 1992/93:Ub505 anföra följande.Enligt 11kap. 17§ skollagen skall kommunerna sträva efteratt erbjuda kommuninvånarna sådan gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning som svarar mot efterfrågan och behov.Landstingen får anordna gymnasial vuxenutbildning endast inomområdena naturbruk och omvårdnad. Kommuner och landsting ärskyldiga att till sin gymnasiala vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning ta emot sökande från andra kommuner, omhemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna förelevens utbildning (11kap. 20§ skollagen).Många begär att få studera i en annan kommun än hemkommunen.Ett vanligt skäl är att hemkommunen inte anordnar den önskadeutbildningen. Då det enligt nuvarande bestämmelser inte finnsnågon rätt för vuxna till gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning är det således hemkommunen som avgör vilkautbildningar i annan kommun och inom som man åtarsig ett betalningsansvar för. Utskottet förutsätter attkommunerna i sin planering av den kommunala vuxenutbildningennoggrant följer upp vilka utbildningar som kommuninvånarna iförsta hand efterfrågar och att de antingen i den egna kommuneneller i samverkan med annan utbildningsanordnare erbjudersådana utbildningar som svarar mot efterfrågan och behov.Utskottet har emellertid erfarit att många ungdomar med ettbestämt mål för sin utbildning inte kunnat fullfölja sinastudier för mindre vanliga yrken på grund av att vissahemkommuner vägrat betala en efterfrågad utbildning inom komvuxi en annan kommun. Utskottet anser, vilket också framhålls imotionerna, att principen om likvärdiga förutsättningar förstudier inom komvux därmed sätts ur spel (jfr bet. 1990/91:UbU4s. 41--43).Utskottet konstaterar att det i dagens situation påarbetsmarknaden finns ytterst begränsade möjligheter förungdomar med en ofullständig yrkesutbildning att få ettvaraktigt arbete. Genom arbetsmarknadspolitiska insatser kan depå vissa villkor erbjudas viss utbildning ellerungdomspraktikplats. Som utskottet redovisat i sitt betänkande1992/93:UbU8 är det mycket som tyder på att den minskadeyrkesutbildningen inom komvux ersatts avupphandlad utbildning inom komvux genom () och finansierad med AMS-medel. Utskottet anser i likhetmed vad som framhålls i motion 1992/93:Ub505 att regeringen idet löpande arbetet för att begränsa arbetslösheten främstbland ungdomar och för att höja deras yrkesmässiga kompetensbör söka lösningar som vid en samlad bedömning och i etthelhetsperspektiv ger bästa utfall från samhällsekonomisksynpunkt.Mot denna bakgrund och med hänvisning till att regeringengenom den av utskottet i det föregående tillstyrktalagändringen kommer att ges ett bemyndigande att meddelaföreskrifter om interkommunal ersättning för vissa utbildningarinom komvux finner utskottet det angeläget att regeringen förriksdagen redovisar dels vilka utbildningar som i enlighetmed i det föregående förordad ändring i skollagen kommer attomfattas av regeringens föreskrifter om interkommunalersättning inom komvux, dels vilka av nuvarandepåbyggnadsutbildningar som bör anordnas inom komvuxoch vilka som kommer att förläggas till högskolan, dels ockvilka ytterligare möjligheter kommunerna kan ges för att deskall kunna erbjuda sina ungdomar en adekvat yrkesutbildninginom komvux med hänsyn till såväl arbetsmarknadsmässiga somindividuella behov.Vad utskottet anfört om kommunernas förutsättningar attanordna gymnasial vuxenutbildning bör med anledningav motionerna 1992/93:Ub406, 1992/93:Ub413, 1992/93:Ub419,1992/93:Ub493 yrkande 1 och 1992/93:Ub505 som sin mening geregeringen till känna.Tillsynen av skolhälsovårdenRegeringen biträder och förslagom ändrad ansvarsfördelning när det gäller den medicinska delenav skolhälsovården. Ett inom upprättatlagförslag såvitt avser 14kap. 8§ skollagen innebär att denmedicinska delen av skolhälsovården skall stå under tillsynav Socialstyrelsen.I motion 1992/93:Ub461 (m) delvis framhålls skolsköterskansroll i det elevvårdande arbetet i skolan. Det är olyckligt attdela upp skolhälsovårdens ansvar på olika huvudmän. Enligtmotionären fungerar det nuvarande systemet med skolhälsovårdenmycket tillfredsställande.Enligt 14kap. 1§ skollagen skall skolhälsovård anordnasför eleverna i , gymnasieskolan, särskolan,specialskolan och sameskolan. För skolhälsovården skall finnasskolläkare och skolsköterska. Huvudmannen för skolan harskyldighet att anordna skolhälsovård enligt 14kap. 2 resp.7§§ nämnda lag.Ett förändrat tillsynsansvar för den medicinska delen avskolhälsovården skulle enligt vad utskottet inhämtat innebäraatt övertar ansvaret för bl.a. den centralauppföljningen av vaccinationsprogrammet och smittskyddsfrågor,utveckling och uppföljning av hälsokontroller och övrigmedicinsk verksamhet, eventuell central fortbildning ochutfärdande av allmänna råd som gäller skolhälsovården.I samband med behandling av vissa skollagsfrågorunder /91 (prop. 1990/91:115, bet. UbU:17,rskr.357) tillstyrkte utskottet bl.a. regeringens förslag atttillsynsuppgiften för skolhälsovården skulle överföras till detnya . Utskottet erinrade om att skolhälsovården intebara ingår i skolans elevvårdande verksamhet utan också är endel av samhällets allmänna medicinska insatser. Skolhälsovårdenberör därmed även verksamhet. Utskottet fanndet angeläget att skulle samverka med andramyndigheter, bl.a. , i syfte att samordna vissaförebyggande insatser på hälso- och sjukvårdens område.Som framhålls i propositionen (s.36) harskolhälsovårdspersonalen en utomordentligt viktig funktion iskolans elevvårdande arbete. Skolsköterskan är med sinkompetens viktig för bl.a. samarbetet mellan hem och skola.Utskottet har erfarit att olika organisatoriska modeller förskolhälsovården har börjat tillämpas i kommunerna bl.a. i syfteatt göra besparingar. På många håll sker ett närmande mellanskolhälsovård och primärvård. Mot denna bakgrund finns detanledning att bevaka utvecklingen inom skolhälsovården.Utskottet har inhämtat att påbörjat ettutvärderingsprojekt beträffande skolhälsovården,"Skolhälsovårdsläget sett ur ett elevperspektiv". Syftet är atti en första etapp genomföra en enkät i av landetskommuner beträffande olika modeller och organisatoriskalösningar inom skolhälsovården. Därefter skall en ingåendestudie göras i ett begränsat antal kommuner. Avsikten är attskolhälsovården skall studeras med utgångspunkt i elevernasbehov och önskemål. Skolhälsovårdspersonalens kontakter medelever med särskilt behov av stöd skall uppmärksammas.Utskottet anser att det finns risk för att ett förändrattillsynsansvar i enlighet med regeringens förslag skulle kunnage kommunerna fel signal och inverka menligt på det praktiskaelevvårdsarbetet i skolorna. Med hänvisning härtill och tillden påbörjade utvärderingen av skolhälsovården börriksdagen inte besluta om någon ändring av tillsynsansvaret förden medicinska delen av skolhälsovården. Utskottet föreslårsålunda att med anledning av motion 1992/93:Ub461 idenna del avslår det i proposition 1992/93:100 bilaga 9framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 14kap. Utskottet utgår från att ochSocialstyrelsen även i fortsättningen kommer att samverka närdet gäller de medicinska frågorna inom skolhälsovården.Regler om anställning som lärareRegeringen föreslår att skollagens regler om villkor förtillsvidareanställning som lärare skall ändras så att de blirförenliga med förpliktelser på grund av det väntadeEES-avtalet.I skollagen regleras dessa villkor i 2 kap. 4 §. Villkoren ärdefinierade i termer av svensk eller nordisk lärarutbildning.För sökande med annan utbildning krävs att denna av förklarats i huvudsak motsvara sådan lärarutbildning.Ändringsförslaget innebär att lärarutbildning inte bara frånannat nordiskt land utan från varje annat land som ingår i EGeller EFTA skall jämställas med svensk lärarutbildning. Vidareföreslås att det skall införas ett krav på kunskaper i svenskaspråket och på insikter i de föreskrifter som gällerbeträffande det offentliga skolväsendet, särskilt deföreskrifter som gäller målen för utbildningen. Om det finnssynnerliga skäl -- t.ex. att anställningen avser undervisningsom meddelas på främmande språk -- kan undantag medges frånkravet på kunskaper i svenska. Regeringen föreslår också attuppgiften att bedöma om en annan utbildning kan anses ihuvudsak motsvara sådan lärarutbildning som avses skallöverflyttas från till Verket för högskoleservice.Utskottet, som inte har något att erinra mot lagförslaget,tillstyrker att antar det i proposition 1992/93:100framlagda förslaget till ändring i skollagen såvitt avser 2kap. 4 §.Föredragande statsrådet anför i propositionen att det systemhon förordat beträffande regleringen av villkoren förtillsvidareanställning som lärare inte låter sig förenas medden nu gällande meritvärderingsförordningen (1990:1476,ändr. 1992:747), som utfärdats med stöd av 15 kap. 12 §skollagen. Denna förordning framstår enligt statsrådet förövrigt redan under gällande förhållanden som en diskutabelreglering. Hon avser att föreslå regeringen att förordningenupphävs.I motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande 3 anförs attmeritvärderingsförordningen bör bestå. Motionärerna pekar påatt förordningen bygger på att utbildning, erfarenhet ochkompetens skall väga tungt vid anställning, vilket är ettkvalitetskrav. Huruvida ett eller ett medlemskap i förhindra ett bibehållande av förordningen får enligtmotionärerna prövas i domstol.Kraven på hög kvalitet i skolverksamheten kommer enligtutskottets mening främst till uttryck i läroplanerna.Skollagens bestämmelse om skyldighet för kommunerna att anlitabehöriga lärare och reglerna om villkor förtillsvidareanställning som lärare är redskap för att värna omkvaliteten. Systemet med tillsyn och utvärdering genomSkolverket har samma syfte. I samband med fördjupadanslagsprövning för , som normalt skall ske varttredje år, kommer regeringen att redovisa sin bedömning av hurväl redskapen för att värna kvaliteten har fungerat. Utskottetanser inte att bör motsätta sig regeringens avsiktatt avskaffa meritvärderingsförordningen och föreslår därföratt avslår motion 1992/93:Ub502 yrkande 3.Svårt rörelsehindrade gymnasieeleverFör svårt rörelsehindrade elever finns speciellt anpassadgymnasieutbildning i , och kommuner.Skollagens 5 kap. 27 § anger en definition av "svårtrörelsehindrad", som ligger till grund för avgörandet avvilka elever som har rätt att bli antagna till den specielltanpassade utbildningen.Regeringen föreslår en ändring av 5 kap. 27 § som förtydligaratt en rörelsehindrad elev har rätt till den specielltanpassade utbildningen om han eller hon behöver habiliteringoch inte kan följa reguljär studiegång i gymnasieskolan. Behovav boende i elevhem och omvårdnad i boendet är inte ettnödvändigt villkor.Utskottet konstaterar att förslaget ligger i linje med vadsom anfördes när bestämmelserna om speciellt rh-anpassadgymnasieutbildning infördes (prop. 1989/90:92, bet. SoU20,rskr. Utskottet tillstyrker att antar det iproposition 1992/93:100 framlagda förslaget till lag om ändringi skollagen såvitt avser 5 kap. 27 §.Hemkommunens betalningsansvar för elever i specielltrh-anpassad gymnasieutbildning skall enligt propositioneninte omfatta skyldighet att lämna ekonomiskt stöd tillinackordering, eftersom staten ansvarar för finansieringen avboende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering i dessafall. För att klargöra detta föreslås ett tillägg i 5 kap. 33 §skollagen.Utskottet, som inte har något att erinra mot förslaget,tillstyrker att antar det i proposition 1992/93:100framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 5 kap. 33 §.Överlåtelsen av huvudmannaskap för särskolan och särvuxRiksdagen beslutade (prop. 1991/92:94, bet. UbU21och UbU28, rskr. 285) att huvudmannaskapet för särskolan ochsärvux skall föras över från landstingen till kommunerna.Överlåtelsen skall kunna ske successivt men skall varagenomförd före utgången av år 1995.I enlighet med beslut utfärdades lagen (1992:598)om ändring i skollagen (1985:1100) som trädde i kraft den 1juli 1992. Enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna tilllagen gäller fram till den tidpunkt då huvudmannaskapetöverlåts vissa bestämmelser, däribland 6 kap. 5 §, i sinlydelse vid utgången av . Den äldre bestämmelsen i 6kap. 5 § medger en ekonomisk reglering i form av bidrag mellanlandsting och kommun och mellan kommuner för det fall attkommun tagit över ansvaret att sörja för särskoleutbildning.Som nuvarande bestämmelser är formulerade upphör möjlighetentill en reglering via bidrag i och med att överlåtelse sker avhuvudmannaskapet. Landsting och kommuner får inbördes avtala omden ekonomiska regleringen i form av skatteväxling.Regeringen föreslår nu ett tillägg i punkten 2 iövergångsbestämmelserna till lagen (1992:598) om ändring iskollagen, att möjlighet skall finnas för landsting ochkommuner att även efter det att överlåtelse av huvudmannaskapför särskolan och särvux ägt rum lämna bidrag sinsemellan somett alternativ till skatteväxling. Denna möjlighet bör ståöppen under en övergångstid fram till utgången av , dvs.till den tidpunkt då huvudmannaskapet för särskolan och särvuxtill fullo skall ha förts över från landsting till kommuner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till alternativreglering av ersättningsfrågor mellan de landsting och kommunersom redan före slutdatum överför huvudmannaskapet. Riksdagenbör således anta lagförslaget såvitt avser ändring iifrågavarande övergångsbestämmelser.Skolplikt för barn som vårdas på sjukhusI motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande 13 refereras tillbestämmelser om att elever som på grund avsjukdom eller handikapp inte kan delta i det ordinarieskolarbetet har rätt till särskild undervisning på sjukhuseller i hemmet. Motionärerna efterlyser ett motsvarandeobligatorium för eleverna att delta i denna undervisning omansvarig läkare så medger.Bestämmelserna angående särskild undervisning på sjukhus m.m.finns i 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100) och 5 kap. 17--20 §§grundskoleförordningen (1988:655). Den särskilda undervisningenanordnas av skolhuvudmannen. Delegation får ske till huvudmanför sjukhus, barnhem eller liknande institution. Undervisningenskall i den utsträckning det är möjligt motsvara den utbildningeleven inte kan delta i. Endast om läkare som ansvarar förelevens vård medger det får särskild undervisning ges.Att eleverna skall delta i sådan särskild undervisning fåranses följa av reglerna om skolplikt (3 kap. 1 och 2 §§skollagen). Någon bestämmelse som speciellt avser elevsskyldighet att delta i sjukhusundervisning behövs inte enligtutskottet. Utskottet föreslår med det anförda att riksdagenavslår motion 1992/93:Ub502 yrkande 13. beträffande interkommunal ersättning för gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildningatt antar det i proposition 1992/93:100 bilaga 9framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100)såvitt avser 11kap. 20, 21 och 24§§,2. beträffande statsbidrag för riksrekryterandeutbildningatt avslår motionerna 1992/93:Ub410 och1992/93:Ub447,3. beträffande förutsättningar att anordna gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildningatt med anledning av motionerna 1992/93:Ub406,1992/93:Ub413, 1992/93:Ub419, 1992/93:Ub493 yrkande 1 och1992/93:Ub505 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. beträffande tillsynsansvaret för den medicinska delen avskolhälsovårdenatt med anledning av motion 1992/93:Ub461 (delvis)avslår det i proposition 1992/93:100 bilaga 9 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser 14kap.8§,5. beträffande villkor för tillsvidareanställning somlärareatt antar det i proposition 1992/93:100 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) såvittavser 2 kap. 4 §,6.