bet · GG01UU31 · 1993-04-15 00:00:00 — 1992/93UU31ÄrendetI detta betänkande behandlas avsnitt 3 "Utrikesdepartementetsverksamhetsområde" i regeringens proposition 1992/93:170, Forskning för kunskapoch framsteg, vissa av de motioner som väckts i anslutning till ifrågavarandeavsnitt samt ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. 1.1 YrkandenRegeringen framlägger i proposition 1992/93:170 under tredje huvudtitelnföljande förslag avseende littera E och F vari yrkas:E 5att till Bidrag till Stiftelsen /94 anvisar ett anslag på 2 250 000 kr.F 3att till Bidrag till () för /94 anvisar ettreservationsanslag på 21 810 000 kr.F 4att till Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning för /94 anvisar ett anslag på 10205000 kr.F 5att till för /94 anvisarett anslag på 10 028 000 kr.F 6att till Forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse för /94 anvisar ettreservationsanslag på 3 500 000 kr.1.2 Sammanfattning av proposition 1992/93:170, avsnitt 3Utrikesdepartementets verksamhetsområdeProposition 1992/93:170 omfattar alla anslag på statsbudgeten tillforsknings- och utvecklingsarbete med undantag av medlen till försvarsforskningoch biståndsmotiverad forskning. En uppföljande forskningsproposition planerastill 1994.I propositionen sägs att utrikes- och säkerhetspolitisk forskning samtu-landsforskning är centrala områden ur utrikespolitisk synpunkt. Även denforskning som är av betydelse för våra ekonomiska relationer med omvärldenspelar en stor roll. I dessa sammanhang är forskning med inriktning på Sverigeseuropeiska närområde av särskild betydelse. Också EG:s forskningsprogram är avstort intresse för Sverige.I nedanstående tabell sammanfattas de anslag inom Utrikesdepartementetsverksamhetsområde som berörs i proposition 1992/93:170.Tabell 1. Anslag inom verksamhetsområdeTkr Anvisat Förslag Beräknat Beräknat92/93 93/94 94/95 95/96Stiftelsen 2 250 2 250 - -interna-tionella fredsforsk-ningsinstitut () 21 310 21 810 of ofForskningsverksamhetför rustningsbegränsningoch nedrustning 15 840 10 205 of ofUtrikespolitiska institutet 10 028(1) 10 028(1) of ofForskningsverksamhet avsärskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse 1 860 3 500 of ofU-landsforskning 425 000 405 000(2) of ofStyrelsen för u-lands-forskning 25 405 26 936(2) 26 636 ofNordiska 6 013 5 470(2) of ofSumma 507 706 485 199 482 649 482 649(1) Varav hälften, 5 014, avser forskning. (2) Anslagsfrågorna behandlas i prop. 1992/93:100 bil. 4.Regeringen säger att de senaste årens dramatiska omvandling av harskapat ett behov av vetenskapligt baserad kunskap. Utvecklingen ställersärskilda krav på relevant utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskningav hög kvalitet.Regeringen hänvisar till utrikesutskottets uttalande vid behandlingen avföregående forskningsproposition (bet.1989/90:UU20), vari framhölls att detfanns skäl att överväga ökade satsningar på utrikes- ochsäkerhetspolitisk forskning med inriktning på . Regeringen föreslår nuåtgärder så att de behov av en stärkt forskning som utskottet pekat påtillgodoses.Insatserna för att stärka den säkerhetspolitiskt motiverade forskningen bör,enligt regeringens uppfattning, ske koncentrerat och ha en långsiktigmålsättning. Huvuddelen av resurserna bör samlas i en organisatorisk enhet.Regeringen avser att medverka till att en forskargrupp för säkerhetspolitiskforskning kan byggas upp vid (), varför särskildamedel (utöver statens ordinarie bidrag till UI:s verksamhet) föreslås förändamålet. För ledningen av forskningsverksamheten bör en speciell gruppinrättas i vilken, förutom representanter för UI, även bör ingå företrädare föruniversitet och högskolor samt utrikesförvaltningen.Även utvecklingen i motiverar, enligt propositionen,förstärkt forskning från utrikes- och säkerhetspolitiska utgångspunkter. Ocksåi detta fall eftersträvar regeringen att resurserna koncentreras. Därförföreslås, under avsnittet verksamhetsområde, attsamhällsvetenskapliga fakulteten vid i tillförs 3miljoner kronor för förstärkning av forskning om Central- och Östeuropa.I propositionen framhålls också betydelsen av forskning med inriktning påu-länder och u-landsrelaterade frågor. Denna forskning, som finansieras överbiståndsbudgeten, bedrivs i stor utsträckning integrerat i biståndets olikaverksamheter. Organisationen och omfattningen av denna forskning redovisas ipropositionen (s. 85 f.).I regeringens överväganden rörande biståndsmotiverad forskning framhållsbl.a. att SAREC:s och SIDA:s gemensamma förslag om nya former för insatser tillstöd för universiteten i de fattigaste bör ha mycket hög prioritetunder . Detta gäller även forskning med inriktning på frågor omdemokrati och mänskliga rättigheter.SAREC bör, enligt regeringens mening, även framgent ha en viktig uppgift försvensk u-landsinriktad forskning.Regeringen avser att utvärdera u-landsforskningen, om möjligt så attresultaten kan redovisas i den uppföljande forskningsproposition som nämntsovan.Frågan om en ökad och förändrad roll för viduniversitetet i () behandlas senare i propositionen underavsnittet verksamhetsområde.Vad avser forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt sägs ipropositionen att det europeiska närområdet är av särskild betydelse. Undersenare år har stora delar av EG:s ramprogram på forskningsområdet öppnats försvenskt deltagande på projekt- eller programnivå. innebär attytterligare betydelsefulla steg tas i detta samarbete. Nämnda avtal och ettmedlemskap i motiverar, enligt propositionen, forskning -- inte minst då påde juridiska, ekonomiska och samhällsvetenskapliga områdena. Sådan forskningkommer att ingå som en naturlig del i svenska institutioners forskning.E 5. Bidrag till Stiftelsen Östekonomiska Institutet1991/92 Utgift 2 163 0001992/93 Anslag 2 250 0001993/94 Förslag 2 250 000Stiftelsen (anslaget E 5) bildades genom ettavtal mellan staten och ett antal intressenter från näringslivet. Institutetssyfte är att främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i deländer som uppstått ur det tidigare och Östeuropa.Genom det nämnda avtalet åtar sig staten och övriga stiftare att under enfemårsperiod lämna årliga bidrag till täckande av stiftelsens kostnader. Dessabidrag skall uppgå till penningvärde frånvardera staten och övriga intressenter (näringslivet). För /94föreslås ett anslag, beräknat på nämnda sätt, om . Frågan om denfortsatta finansieringen kommer att diskuteras under våren.F 3. Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()1991/92 Utgift 20 692 000 Reservation1992/93 Anslag 21 310 0001993/94 Förslag 21 810 000SIPRI upprättades som en oberoende internationell stiftelse 1966. Stiftelsenhar till ändamål att, i enlighet med de grunder för bidrag som riksdagengodkänt, bedriva forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse förinternationell fred och säkerhet.SIPRI har för /94 sökt medel med avsikt att i viss mån breddaverksamheten. Utöver pågående forskning önskar man bl.a. också få möjlighet attstudera stabilitet och instabilitet i , uppmärksammautvecklingen i samt studera kopplingarna mellan kapprustning,utveckling och miljöskydd.Regeringen föreslår, med anledning av att inte är någon myndighet, attmedel nu endast anvisas för /94. Dock är det regeringensambition att för de därpå följande två budgetåren kunna bidra till verksamhetpå oförändrad nivå. För /94 föreslås ett bidrag uppgående till21 810 000 kr.F 4. Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning1991/92 Utgift 15 981 0571992/93 Anslag 15 840 0001993/94 Förslag 10 205 000Anslaget bekostar ett verksamhetsprogram vid (), som syftar till att stödja arbete iinternationella förhandlingar för rustningsbegränsning och nedrustning.Anslaget för /93 framgår av följande tabell.Tabell 2. Fördelningen av anslaget på olika programdelar för budgetåret1992/931. Kärnvapenområdet 10 089 000varav1.1 Seismologisk multipelstation 7 575 000och internationell datacentral1.2 Insamling och analys av 1 700 000luftburen radioaktivitet1.3 Kärnvapen och kärnteknik 814 0002. B- och C-vapenområdet 1 826 0003. Europeisk säkerhet 1 735 0004. Rymdområdet 665 0005. Allmänt underhåll, studier 1 525 000Summa 15 840 000I sin anslagsframställning för budgetåren 1993/94--1995/96 ansöker FOA om tvåalternativa anslagsnivåer -- antingen vardera året för en ihuvudsak bibehållen ambitionsnivå eller 20115000kr för att medgeökade insatser, bl.a. för minskande av risker för spridning avmassförstörelsevapen och andra vapen från det före detta Sovjetunionen.Enligt regeringens uppfattning bör verksamheten fortsättningsvis inriktas påcentrala områden för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen(med viss förskjutning mot biologiska och kemiska vapen), europeisk säkerhetsamt insatser i det forna rörande nedrustning och icke-spridning.Regeringen menar att anslaget med indikativa planeringssiffror bör fördelasenligt följande tabell.Tabell 3.Förslag1993/941. Kärnvapenområdet 5 805 000varav1.1 seismisk provstoppsövervakning 3 000 0001.2 insamling och analys av luft-baserad radioaktivitet 1 700 0001.3 kärnvapen och kärnteknik 1 105 0002. B- och C-vapenområdet 2 000 0003. Europeisk säkerhet 1 700 0004. Rymdområdet/Open Skies 500 0005. icke-spridning, bl.a.i OSS och 200 000Totalt 10 205 000Regeringen framhåller att anslaget till två tredjedelartagits i anspråk för kärnvapenområdet, med tyngdpunkten lagd påprovstoppsövervakning med seismiska metoder. Regeringen säger vidare att Iraksupprustning och aktiva kärnvapenprogram är ett av flera exempel på att seismiskövervakning inte är tillräcklig. FOA:s seismiska verksamhet kan, enligtregeringens förslag, skäras ner väsentligt. Även på den föreslagna, lägre nivånbedöms tillräckliga medel föreligga för svensk medverkan i det internationellaarbetet.På B- och C-vapenområdena pekar regeringen bl.a. på behovet av insatser föruppföljning av den konvention om kemiska vapen som undertecknade ijanuari 1993.FOA föreslås också erhålla medel för fortsatta forskningsinsatser kringkonventionella rustningsbegränsningar, bl.a. innefattande studier av denmilitära utvecklingen i Europa.Regeringen föreslår att till Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning för /94 anvisar ett anslagpå . Anslaget bör vara obetecknat.F 5. Utrikespolitiska institutet1991/92 Utgift 8 719 000 Reservation1992/93 Anslag 10 028 0001993/94 Förslag 10 028 000Utrikespolitiska institutet (UI), som drivs av ,har enligt sina stadgar till uppgift att främja intresset för internationellafrågor samt att vidga kunskaperna och stödja forskning om sådana frågor.Enligt regeringens uppfattning är UI:s verksamhet av stor vikt både vad avserforskning och informationsverksamhet.UI har ansökt om medel för budgetåren 1993/94--1995/96. Med anledning av attUI inte är någon myndighet föreslår regeringen endast medel för nästkommandebudgetår. Det är dock regeringens ambition att för de två därpå följandebudgetåren kunna bidra till verksamheten på oförändrad nivå.Regeringen avser också att bidra med särskilda medel till ensäkerhetspolitisk forskargrupp vid UI (anslaget F 6. Forskningsverksamhet avsärskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse).Regeringen föreslår att till /94 anvisar ett anslag på . Anslaget bör varaobetecknat.F 6. Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse1993/94 nytt anslag (förslag) 3 500 000Motsvarande medel har tidigare beräknats under anslaget . Utredningar inomdet nedrustnings- och säkerhetspolitiska området.Mot bakgrund av de dramatiska omvärldsförändringarna och utrikesutskottetstidigare nämnda uttalande framhåller regeringen behovet av att stärka denlångsiktiga forskning som har särskild betydelse för svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik. Regeringen avser därför att medverka till att en forskargruppkan etableras vid . Gruppenbör, enligt regeringens uppfattning, erhålla statligt bidrag under entreårsperiod. För ledningen av forskningsverksamheten bör, som ovan nämnts, ensärskild grupp inrättas i vilken, förutom representanter för UI, även bör ingåföreträdare för universitet och högskolor samt utrikesförvaltningen.Årskostnaden beräknas till 2 500 000 kr.Forskargruppen skall tillsättas efter öppen ansökan och sakkunnigförfarande.I propositionen framhålls också det angelägna i att forskningen vid UIbedrivs i nära samverkan med universitet och högskolor.Övriga medel under anslaget F 6 () bör som fördelastill olika forskningsprojekt inom området. 2.1 Motioner väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:U401 av och (nyd) vari yrkas3. att till Bidrag till () för /94 anvisar ,4. att till Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning för /94 anvisar ,5. att till för /94anvisar ,1992/93:U608 av och () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information, dokumentation och forskning om människorättsfrågor,1992/93:U644 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av integrerad MR-och folkrättsforskning.2.2 Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:1701992/93:Ub103 av m.fl. (kds) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioriteringar för SIPRI:s forskning om instabilitet i Central- ochÖsteuropa.1992/93:Ub121 av m.fl. (v) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag till hur freds- ochkonfliktforskningen skall organiseras utifrån den nya tidens krav,7. att till Bidrag till () för /94 anvisar 3000000 krutöver vad regeringen föreslår eller således ,1992/93:Ub:128 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om F 4. Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustningavseende seismisk provstoppsövervakning m.m.,8. att avslår proposition 1992/93:170 vad avser F 6.Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om programarbete angående forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse samt forskning om . 3.1 Forskning rörande mänskliga rättigheter m.m.I motion 1992/93:U608 (fp) yrkande 8 framhålls att det krävs stimulans avforskning rörande mänskliga rättigheter och tillämpningen av dessa för attSverige skall ha en hög kompetens. Motionärerna påtalar behovet av stöd tillsvensk MR-forskning. Framför allt inom samhällsvetenskaplig och juridiskutbildning bör MR-frågor få ökad uppmärksamhet.I motion 1992/93:U644 (kds) anförs att forskning kring MR-frågor och folkrättborde bedrivas i ett tvärvetenskapligt perspektiv där allmän rättslära ochsamhällsvetenskaperna integreras. MR-frågorna röner inte den uppmärksamhet inomhögre utbildning och forskning som deras ställning i samhällsdebatten och detpolitiska livet motiverar. Även på det folkrättsliga området är ökade studie-och forskningsinsatser angelägna, inte minst i perspektivet av deninternationella utvecklingen, där brytpunkten mellan de mänskliga rättigheternaoch folkrätten, t.ex. vad avser principen om icke-inblandning, allt oftarekommer i fokus. Enligt motionärens uppfattning borde resurser komma dessaforskningsområden till del. Genom deras stora betydelse för vår utrikespolitik,inte minst i ljuset av biståndspolitikens inriktning, borde en stiftelse förförvaltning och fördelning av dessa medel kunna upprättas. En utredning borde,enligt motionärens uppfattning, tillsättas för att undersöka möjligheterna attklara finansieringen via det multilaterala biståndet.För en liten och alliansfri stat som har folkrätten, inkl. frågorrörande mänskliga rättigheter, stor betydelse. Enligt utskottets uppfattning ärdet därför angeläget att det finns en bred kunskapsbas och kvalificeradforskning inom dessa områden.Utskottet noterar att, som en följd av ett initiativ som UD:s rättsavdelningtog 1988, visst forskarstöd utgår bl.a. för avhandlingsarbeten i folkrätt.I föregående forskningsproposition (1989/90:90) föreslogs en särskildsatsning på folkrättslig forskning av utrikespolitisk relevans. Riksdagenbeslöt sedermera i enlighet med propositionens förslag.Mot bakgrund härav och i linje med sitt tidigare ställningstagande(bet.1992/93:UU15) i frågor rörande forskning med medel från biståndsanslagetanser utskottet det inte motiverat att tillsätta en särskild utredning meduppdraget att bl.a. undersöka möjligheterna att finansiera forskningssatsningarrörande MR-frågor och folkrätt via biståndsanslaget. Utskottet noterar attregeringen då den i forskningspropositionen tar upp SAREC:s och SIDA:sgemensamma förslag om stöd till universiteten i de fattigaste u-ländernasärskilt framhåller vikten av forskning med inriktning på frågor om demokratioch mänskliga rättigheter.Utskottet ser positivt på olika former av satsningar för att förstärkafolkrättens ställning. Särskilt angeläget är det att frågor om mänskligarättigheter beaktas i skolornas undervisning och inom ramen för den högreutbildningen. Dylika satsningar får emellertid vägas mot andra angelägna behov.Med det ovan anförda får motion 1992/93:U608 yrkande 8 samt motion1992/93:U644 anses besvarade.3.2 E 5. Stiftelsen Östekonomiska InstitutetUtskottet tillstyrker propositionens förslag att till för /94 anvisar ett anslagpå 2 250 000 kr.3.3 . Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut()I partimotionen 1992/93:U401 (nyd) yrkande 3 anförs att anslagsposterna inomF-anslaget måste begränsas till följd av den ekonomiska kris befinnersig i. I yrkande 3 föreslås att till Bidrag till () för /94 anvisar14 910 000 kr.I motion 1992/93:Ub103 (kds) yrkande 5 framhåller motionärerna att de utgårifrån att regeringen försäkrat sig om att det föreslagna anslaget till SIPRImedger forskning om stabilitet och instabilitet i ,vilket de anser bör prioriteras.I partimotionen 1992/93:Ub121 (v) yrkande 7 framhålls att det förefallermycket ovisst om , med de av regeringen föreslagna medlen, kan genomförasina planer och ägna större uppmärksamhet åt utvecklingen i och åtkopplingen mellan kapprustning, utveckling och miljöskydd vilket är mycketangelägna områden. vill därför anslå de ytterligare 3 000 000 krsom begärt eller således 24 810 000 kr.Enligt utskottets uppfattning bedriver mycket angelägen forskning påutrikes- och säkerhetspolitiskt centrala områden.Utskottet tillstyrker propositionens förslag att till Bidrag tillStockholms internationella fredsforskningsinstitut () för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på . Det anförda innebäratt utskottet besvarar motion 1992/93:Ub103 (kds) yrkande 5 och avstyrkermotion 1992/93:U401 (nyd) yrkande 3 och motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 7.3.4 F 4. Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustningI partimotionen 1992/93:U401 (nyd) anförs att anslagsposterna inom F-anslagetmåste begränsas till följd av den ekonomiska kris befinner sig i. Iyrkande 4 föreslås att till Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning för /94 anvisar 11 040 000kr.I den socialdemokratiska partimotionen, 1992/93:Ub128 (s), yrkande 7,konstateras att regeringen föreslagit en drastisk minskning av anslagen förframför allt den seismiska verksamheten (anslaget F 4. Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning). Motionärerna delar inte regeringensbedömning att det är möjligt att genomföra en så stor nedskärning av våramöjligheter att kontrollera vilka provsprängningar som görs och att övervakaatt gällande bestämmelser följs. Att i ett läge, då det finnsen möjlighet att framförhandla ett fullständigt provstoppsavtal, kraftigt skäraned möjligheten att verifiera provsprängningar är, enligt motionärernasuppfattning, felaktigt. betydande tekniska kompetens pånedrustningsområdet får inte äventyras. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag angående anslaget F 4 avseende seismiskprovstoppsövervakning m.m.Utskottet konstaterar att ett internationellt avtal om provstopp är en starktprioriterad fråga, som från svensk sida drivits mycket länge, bl.a. inedrustningskonferensen i (CD). har i CD aktualiseratett förslag om fullständigt provstopp, baserat på ett tidigare svenskt förslagfrån 1991.I linje med den internationella utvecklingen på området arbetar förett bredare synsätt när det gäller verifikation. Detta innebär bl.a. attseismisk verifikation kompletteras med de verifikationsinstrument som arbetatsfram dels i anslutning till konventionen om kemiska vapen, dels inomESK-processen. Medan man med seismiska metoder endast kan fastställa en redaninträffad händelse (exempelvis en provsprängning), kan man med andra metoderäven uppnå kunskap om förekomsten av vapen redan innan de kommit tillanvändning.Sverige har tidigare, i samarbete med en rad andra stater, genomförtomfattande satsningar på ett globalt, seismiskt övervakningssystem förverifikation av provstopp. Förslag har, med stöd av , nu framlagts omatt upprätta ett enda internationellt centrum för analys av seismiska data (istället för fyra som tidigare). Till detta centrum kommer och en radandra länder världen över att inlämna material. Ett värdefullt bidrag förväntaskomma från , som enligt nya uppgifter har ett betydligt mera omfattandedatanät för seismisk information än som varit känt. Bl.a. dennautveckling bedöms möjliggöra den av regeringen föreslagna neddragningen avFOA:s seismiska program utan att det utgör ett hinder för fortsatt svenskmedverkan i det internationella arbetet med att inhämta, analysera ochvidarebefordra seismiska data för övervakning av gällande provstoppsavtal.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund propositionens förslag att riksdagentill Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning /94 anvisar ett anslag på . Det anförda innebär attutskottet avstyrker motion 1992/93:U401 (nyd) yrkande 4 och motion1992/93:Ub128 (s) yrkande 7.3.5 F 5. Utrikespolitiska institutetI partimotionen 1992/93:U401 (nyd) anförs att anslagsposterna inom F-anslagetmåste begränsas till följd av den ekonomiska kris befinner sig i. Iyrkande 5 föreslås att till /94 anvisar 7 028 000 kr.Enligt utskottets uppfattning bedriver en mycketvärdefull verksamhet med betydande bredd. Denna avser såväl forskning sompublicistisk verksamhet, anordnande av seminarier, föreläsningar och annanprogramverksamhet. Institutets internationella kontaktverksamhet är också avstor betydelse, och den utnyttjas ofta i anslutning till utländska besök bl.a.till , och tillstyrker propositionens förslag att tillUtrikespolitiska institutet för /94 anvisar ett anslag på10028000 kr. Det anförda innebär att utskottet avstyrker motion1992/93:U401 (nyd) yrkande 5.3.6 F 6. Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelseI partimotion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 6 krävs att riksdagenhos regeringen begär förslag till hur freds- och konfliktforskningen skallorganiseras utifrån den nya tidens krav. Motionärerna vänder sig motregeringens förslag att koncentrera huvuddelen av de resurser som föreslås förförstärkning av den utrikes- och säkerhetspolitiska forskningen till enorganisatorisk enhet (, UI). I stället bör dennaforskning, enligt motionärernas uppfattning, stimuleras i anknytning till detomfattande arbete som utförs av kommuner, landsting, institutioner, företag ochorganisationer inom Östersjö- och Barentssamarbetet.Motionärerna framhåller risken för att den fristående freds- ochkonfliktforskningen försvinner i den föreslagna rationaliseringen. Som exempelpå forskning som behövs och som måste få fortsatt stöd nämns den forskning sombedrivs vid och för freds- ochframtidsforskning.I den socialdemokratiska partimotionen, 1992/93:Ub128 (s), yrkande 8,konstateras att den utrikespolitiska forskningen är viktig. Emellertid kan deförslag som framförs under F 6. Forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse inte godtas.