bet · GG01AU13 · 1993-04-22 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om samhällsåtgärder i Karlsborgskommun i samband med F 6:s nedläggning.1992/93:A466 av m.fl. (c, s, m, fp, kds, nyd, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av insatser i Ovanåkerskommun inom ramen för tillgängliga regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska medel.1992/93:A467 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stora behov av regionalpolitiskainsatser.1992/93:A468 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kraftfulla och skyndsamma åtgärder försysselsättning, utbildning, arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochinvesteringsarbeten i län.1992/93:A469 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionalpolitiska insatser i ochOlofströms kommuner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sysselsättningsskapande åtgärder iBlekinge.1992/93:A470 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sysselsättningsskapande åtgärder i Skåne.1992/93:A471 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av snabba och kraftfulla åtgärderi för sysselsättning och utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att särskilda åtgärder behövs för attmotverka arbetslösheten bland kvinnor.1992/93:A472 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den avgörande betydelse som en politik förminskat strukturellt budgetunderskott, ekonomisk tillväxt ochsvensk anslutning till EG har för utvecklingen i det starktexportinriktade ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillfällig inplacering av ,, och kommuner i stödområdet.1992/93:A474 av m.fl. (s, m, fp, c, kds,nyd, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadspolitiska åtgärder iGöteborgs och län,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala utvecklingsinsatser i mellerstaoch norra /93:A475 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts för att utveckla län.1992/93:A476 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attlokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag bör beviljasKarlsborgs kommun enligt 19 § i förordningen omregionalpolitiskt företagsstöd,3. att som sin mening ger regeringen till känna attlänsstyrelsen, inom ramen för försvarsanslag och regionalamedel, bör tilldelas särskilda medel för att hindra effekternaav nedläggningen av F 6.1992/93:A477 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om speciella insatser för att minskaarbetslösheten bland ungdomar i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktade åtgärder mot arbetslösainvandrarungdomar i län.1992/93:A478 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra till ett frilän,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om , , ochNordanstigs fortsatta inplacering i stödområdet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att delar av bör placeras istödområdet.1992/93:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av åtgärder för att skapa flerarbetstillfällen för kvinnor i glesbygdsområden.1992/93:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om andelen kvinnor i direkt valda ochindirekt tillsatta statliga och regionala organ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av hur jämställdhet mellan mänoch kvinnor utvecklas i länens olika beslutsorgan.1992/93:A810 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet,4. att hos regeringen begär förslag om en analys urett regionalpolitiskt perspektiv av omstruktureringar ochsektorspolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nationellt kvinnligt resurscentrum vidGlesbygdsmyndigheten.1992/93:Fi212 av m.fl. (v) vari yrkas14. att till Regionala utvecklingsinsatser /94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit för regional projektverksamhet enligt vad i motionenanförts.1992/93:Sk643 av och () variyrkas3. att beslutar att nedsättning av sociala avgifterinom stödområdet även skall omfatta virkestransporter.1992/93:Kr515 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om yttranden i stödärenden.1992/93:Kr519 av och (c, fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förenklat remissförfarande avseenderegionalt stöd till turistnäringen.1992/93:Ub646 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett regionalt förverkstadsindustrin i Växjö.1992/93:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av investeringar i Östergötlandslän.1992/93:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om länets arbetsmarknad,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av samordning av statligverksamhet,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om nödvändigheten av en mer positivsyn på huvudstadsregionen.1992/93:T222 av och () variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av statliga arbetsplatsertill Södertörn.1992/93:T817 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av statlig verksamhet som kanutlokaliseras med hjälp av modern teleteknik.1992/93:Jo253 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillvaratagande avbygdeutvecklingsgruppernas engagemang.1992/93:Jo675 av och ()vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det regionalpolitiska stödet.1992/93:N318 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett flexiblare regelsystem avlänsstyrelsens utvecklingsmedel. Den regionala problembildenDen svenska arbetsmarknaden präglas nu av fallandesysselsättning och stigande arbetslöshet inom i stort settsamtliga branscher och regioner. De regionala skillnaderna iarbetslöshet har visserligen minskat något menär alltjämt betydande. Den öppna arbetslösheten i stödområdena 1och 2 ligger omkring 2,7 resp. högre än istorstadsregionerna. De inomregionala skillnaderna iarbetslöshetnivå är dock väsentligt större. Även istorstadsregionerna är utvecklingen negativ och situationen idessa regioner kan nu anses jämförbar med den vi sett istorstäder i övriga Europa.Om man i arbetslöshetssiffrorna även räknar in andelenpersoner i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete harandelen personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden, under detolv (feb. 1992--feb. 1993), ökat med 2,66procentenheter i storstadslänen, med 2,59 i stödområde 2, med2,3 i stödområde 1 och i riket somhelhet, jämfört med året innan.En relativt ny tendens när det gäller den kraftiga ökningen avantalet varslade om uppsägning är att dessa i störreutsträckning än tidigare berört andra sektorer än industrin ochbyggnadsverksamheten. Det gäller t.ex. varuhandel, privatatjänster och den offentliga sektorn.Under 1992 hade de tre storstadslänen en nettoinflyttning frånövriga län på ca 5 600 personer, vilket kan jämföras med drygt400 personer . Flyttningsförlusterna i skogslänengentemot övriga län , omkring 3 200 personer,förvandlades till ett överskott på 1 000 personer på grund avnettoinvandringen. hade skogslänen, också på grund avinvandringen, en sammanlagd nettoinflyttning på ca 2600personer medan flyttningsförlusterna gentemot övriga län vardesamma som , dvs. ca 3 200 personer.År 1992 var befolkningsutvecklingen negativ i deregionalpolitiska stödområdena medan befolkningen ökade utanfördessa områden. En klar försämring kannoteras i stödområde 2.Problembilden för glesbygden präglas bl.a. av den ogynnsammabefolkningsstrukturen, orsakad av utflyttning avsärskilt kvinnor och ungdomar. Pågående och föreståendeomvandling av den offentliga sektorn får betydelse försysselsättningsmöjligheterna i glesbygden.I bilaga 1 till detta betänkande finns uppgifter ombefolkningsutveckling, sysselsättningsgrad och arbetslöshet.Uppgifterna har sammanställts av . Pågrund av den snabba negativa utvecklingen på arbetsmarknadenredovisar utskottet dessutom senaste uppgifter (feb. 1993) omarbetslöshetssituationen m.m. under resp. län i avsnittet omRegionalpolitiska insatser i regioner och län. Utskottet gerdessutom i bilaga 2 exempel på regionala och inomregionalaskillnader i arbetslöshetstalen.Regionalpolitikens allmänna inriktningPropositionenPropositionen hänvisar till de av fastlagda målenför regionalpolitiken. De innebär att människor oavsett var debor i landet skall ges tillgång till arbete, service och en godmiljö. Politiken skall främja en rättvis fördelning av välfärdenmellan människor i olika delar av landet och en balanseradbefolkningsutveckling så att betydande valfrihet i boendet kanåstadkommas. Regionalpolitiken skall vidare underlättatillvaratagandet av landets samlade resurser och en rationellproduktion så att ekonomisk tillväxt kan uppnås.För att målen skall kunna uppnås måste det skapasförutsättningar för ekonomiskt, socialt, kulturellt ochekologiskt fungerande regioner. I regeringsförklaringen angesatt hela skall leva. Det förutsätter en aktiv politikför regional utveckling. Utvecklingskraften i de mindreföretagen är avgörande för den regionalt spriddasysselsättningen, liksom satsningar på bättre infrastruktur.Den av beslutade stödområdesindelningenskall enligt föredraganden ligga fast. Regeringen har möjlighetatt inplacera en kommun eller en kommundel i s.k. tillfälligtstödområde. En sådan åtgärd kan vidtas i områden med allvarligasysselsättningsproblem till följd av exempelvis omfattandestrukturrationaliseringar. är ett antal kommunereller delar av kommuner inplacerade i tillfälligt stödområde.Regeringen har dessutom möjlighet att tillfälligt höja denmaximala andelen lokaliseringsbidrag. Denna möjlighet harregeringen också utnyttjat, såsom närmare redovisas i detföljande.I rådande lågkonjunktur i kombination medstrukturomvandlingsproblem på olika håll i landet ställs storakrav inte bara på arbetsmarknadspolitiska insatser utan även pålångsiktigt verkande regionalpolitiska åtgärder för att hävda deprioriterade regionernas möjligheter till utveckling, framhållsdet i propositionen.För nästa budgetår föreslås de regionalpolitiska åtgärdernaligga kvar på en i stort sett oförändrad nivå trots det svårabudgetläget. Därigenom har regeringen markerat den betydelse dentillmäter regionalpolitiken, betonas det i propositionen.I propositionen understryks vikten av att verksamheter inomandra samhällssektorer utformas så att förutsättningarna förutveckling i de prioriterade regionerna blir likvärdiga medövriga delar av landet. Här pekas bl.a. på betydelsen avlokaliseringen, omfattningen och inriktningen av den högreutbildningen och forskningen. Vid regeringsförslag inom dessaområden kommer det regionalpolitiska utvecklingsperspektivet attbeaktas. Beträffande utbyggnaden av infrastrukturen hänvisastill de satsningar som görs främst inom kommunikationsområdet. Idessa beslut har den regionalpolitiska prioriteringen vid val avobjekt vägt mycket tungt, heter det i propositionen.Inom en rad samhällssektorer pågår genomgripande förändringarsom kommer att få genomslag på många områden under de närmasteåren. Avreglering, bolagisering och privatisering är inslag idessa processer. Ett huvudmotiv till systemförändringarna är attstimulera konkurrens på marknadsmässiga villkor och därigenomöka effektiviteten i resursanvändningen, sägs det ipropositionen.Denna utveckling kan uppenbarligen komma att påverka vissaregioner negativt. Regeringen har därför slagit fast att deregionalpolitiska konsekvenserna skall beaktas vid dettaförändringsarbete (prop. 1991/92:150 bil. I:1, s. 25).Dessa delvis nya förutsättningar för regionalpolitiken innebärbl.a. att samhällets åtagande för vissa verksamheter måstepreciseras i form av servicenivåer, tillgänglighet m.m.Regeringens direktiv (dir. 1992:50) till alla kommittéer ochutredare att belysa de regionalpolitiska konsekvenserna av sinaförslag ingår som ett led i detta arbete.Den tidigare ökningen av sysselsättningen i offentligverksamhet har bidragit till att förbättra den regionalabalansen. Kravet på minskade offentliga utgifter kan leda tillatt de regionala skillnaderna återigen ökar. Detta måstesärskilt uppmärksammas i det regionala utvecklingsarbetet.Utformningen av statsbidraget till kommunerna är ett viktigtinstrument i detta sammanhang. Det generella system somriksdagen beslutade om (1991/92:150 Del II, FiU29,rskr. 345) innebär ökad frihet för kommunerna. Viss kritik harriktats mot valet av kriterier för att beräknastrukturkostnaderna. En särskild utredare har tillsatts för attse hur statsbidragssystemet kan kompensera för de strukturellaskillnaderna.Propositionen pekar på det särskilda ansvar länsstyrelsernahar när det gäller sektorssamordning och statlig service iglesbygd. Vidare framhålls att bör kunnaintensifiera sitt arbete med sektorssamordning. Även Närings-och teknikutvecklingsverket () har en viktig roll i detregionala utvecklingsarbetet genom sin program- ochprojektverksamhet.MotionernaSocialdemokraterna erinrar i sin partimotion A267 om densocialdemokratiska synen på regionalpolitiken. Den utgår fråntre grundläggande begrepp: tillväxt, valfrihet och rättvisa.Regionalpolitiken skall vara så utformad att den främjartillväxt. Det sker genom att man tar till vara tillgängligaresurser och bygger vidare på naturliga förutsättningar förproduktionen. Politiken bör vidare leda till valfrihet genom attgöra det möjligt för människor att bo och arbeta i olika delarav landet. Vidare skall politiken medverka till en rättvis ochjämn fördelning av resurser mellan landets olika delar.Den inriktning den tidigare socialdemokratiska regeringen gavregionalpolitiken innebar att en samordnad syn tillämpades iregeringen för att de regionalpolitiska målen skulle beaktas.Mer stöd gavs till infrastruktursatsningar, mindre tillgenerella subventioner och direkt företagsstöd.På en rad områden förstärks nu enligt motionärerna denregionala obalansen genom regeringens politik för avreglering,bolagisering och privatisering.I motionen framhålls den stora betydelsen avsocialdemokraternas program för tillväxt och sysselsättning sominnebär en jämn regional utveckling i . En av deviktigaste insatserna för regional utveckling är att förbättrainfrastrukturen i form av vägar, järnvägar och teleservice.Utbildning och forskning är andra viktiga inslag i såvälregional- som näringspolitiken.Regionalpolitiken får inte begränsas till insatser inom vissaöronmärkta anslag. Regionalpolitiskt tänkande måste präglaskilda politikområden. Regeringen har det yttersta ansvaret föratt så sker. Formerna för samordning av statens insatser inomoch mellan olika samhälls- och politikområden måste därförutvecklas så att de regionalpolitiska målen främjas.Nu pågående privatisering och utförsäljning av statlig egendomkommer att få allvarliga regionalpolitiska konsekvenser,framhåller motionärerna. Det är därför nödvändigt med enfördjupad analys ur ett regionalpolitiskt perspektiv av deomstruktureringar och regionaliseringar som skett av de statligaverken samt hur staten skall kunna bedriva en samordnadsektorspolitik. En sådan analys skulle utgöra ett värdefulltunderlag inför eventuella beslut om bolagiseringar,privatiseringar och avregleringar av statliga monopol. Det äräven angeläget att regionalpolitiska effekter av lägreoffentliga utgifter och minskade transfereringar klargörs i ensådan analys. Regeringen bör få i uppdrag att göra en analys ienlighet med motionärernas förslag.Även i motion A810 av m.fl. (s) förs framförslag om en analys ur ett regionalpolitiskt perspektiv avomstruktureringar och den sektorspolitik som förs.Bengt () framhåller i motion A424 att hoten motglesbygden är många. Av den anledningen måste en ny kraftfullregionalpolitik utvecklas. Han begär en kartläggning avkonsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering,avreglering och åtstramning av offentlig verksamhet. Liknandesynpunkter förs fram i motion A450 av m.fl. (v).I sistnämnda motion begärs ett tillkännagivande om åtgärder föratt förhindra ytterligare utarmning av de sju skogslänen och isynnerhet glesbygden. Viktiga servicefunktioner såsom skola,bibliotek, handel får inte försvinna. Även satsningar påskogslänens vägar är nödvändiga.I motion A412 av m.fl. (s) anför motionärerna attdet finns ett stort behov av att utveckla demokratin i Sverige.Det gäller framför allt i tre viktiga avseenden:1. Hur kan individens inflytande över sociala behov tryggasoch utvecklas lokalt.2. Medborgarnas möjlighet att påverka politiska beslut behövertydliggöras.3. Det är viktigt att ge begreppet "medborgarnas " ettdemokratiskt innehåll.Utifrån dessa utgångspunkter vill motionärerna se en utveckladregionalpolitik och föreslår därför att en regionalpolitiskberedning tillsätts. Beredningen bör ha till uppgift attmedverka till en koncentration på kraftfullainfrastruktursatsningar, som ger tillväxt ochsysselsättningsmöjligheter. Dessutom bör beredningen formuleraen aktiv regionalpolitik för 1990-talet.I motion A437 av m.fl. (s) framförs liknandetankegångar som de redovisade. Motionärerna för dessutomfram synpunkter på den gemensamma sektorn och anser det vara felatt driva fram stora åtstramningar inom denna sektor. I ställetbör den tillföras tillräckliga resurser för att klara välfärdoch sysselsättning.Gudrun () begär i motion A429 en utredning om hurstagnerande småkommuner i landet åter skall kunna bli varaktigtlivskraftiga.Utskottets övervägandenDet råder bred politisk enighet om de allmänna målen förregionalpolitiken. Människor skall således oavsett var de bor ilandet ges tillgång till arbete, service och en god miljö.Vad gäller inriktningen av regionalpolitiken konstateradeutskottet vid behandlingen av regionalpolitiken för 90-talet(bet. 1989/90:AU13) att målen måste fyllas med konkret innehåll.Politiken skall främja en rättvis fördelning av välfärden mellanolika delar av landet och en balanserad befolkningsutveckling såatt betydande valfrihet i boendet kan åstadkommas.Regionalpolitiken skall vidare underlätta tillvaratagandet avlandets samlade resurser och främja en rationell produktion såatt ekonomisk tillväxt kan uppnås.Utskottet har uttalat, senast i sitt avriksdagen godkända betänkande 1991/92:AU13, att de medel somavsätts för direkta regionalpolitiska insatser endast marginelltkan påverka den regionala utvecklingen. Flertalet politikområdenhar betydelse för den regionala utvecklingen. Det är därförviktigt att regionalpolitiska hänsyn tas när åtgärder utformasinom exempelvis arbetsmarknads-, närings-, trafik-, skatte-,utbildnings- och forskningsområdena. Liknande synpunkteråterfinns såväl i propositionen som i flera av de ovanredovisade motionerna.Utskottet vill i detta sammanhang peka på några viktiga beslutoch förslag till beslut på andra politikområden än detregionalpolitiska och som är föremål förberedning i regeringen eller i riksdagen.På arbetsmarknadspolitikens område får utskottet hänvisa tillsitt av godkända betänkande 1992/93:AU19 vilket upptaromfattande insatser för att ge meningsfull sysselsättning,framför allt för det stora antal ungdomar som annars skulle gåsysslolösa. beslut innebär attnärmare satsas på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för kommande budgetår. Inom pågårberedningen av förslag till ytterligare åtgärder påarbetsmarknadspolitikens område, förslag som kommer attpresenteras i kompletteringspropositionen. Vidare har riksdagenpå initiativ av finansutskottet fattat beslut om attinnevarande budgetår anslå för reparationoch underhåll av vissa kommunala fastigheter, som i sin turinnebär en volymökning av antalet arbetstillfällen.Utskottet vill även peka på regeringsförslaget (prop.1992/93:176) om investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Ipropositionen föreslås för väg- ochjärnvägssatsningar --2003. Förslaget beredsför närvarande i trafikutskottet.Inom utbildningsutskottet och andra utskott, däriblandarbetsmarknadsutskottet, bereds förslagen iforskningspropositionen (prop. 1992/93:170). I den föreslåssatsningar inom forskningsområdet på sammanlagt 37,5 miljarder kronor.Av grundläggande betydelse för den regionala utvecklingen ärden ekonomiska politiken. Tillväxt i ekonomin är en viktigförutsättning för att nå de regionalpolitiska målen. Men svenskekonomi växer inte längre. Arbetslösheten och statensbudgetunderskott når rekordnivåer. Den allmänna försämringen avkonjunkturen har medfört svåra problem på orter och i helaregioner såväl inom stödområdena som i övriga delar av landet.Sverige befinner sig i en allvarlig ekonomisk kris. Enligt detav godkända betänkandet 1992/93:FiU20 är deövergripande målen för den ekonomiska politiken att återupprättatillväxten och pressa ned arbetslösheten. Därmed tas ocksåproduktionsresurser i hela till vara.I nyssnämnda betänkande betonas att det nuvarande ekonomiskaläget inte får avhålla statsmakterna från att vidta åtgärder föratt skapa förutsättningar för en expansion i näringslivet. Detskall ske genom fortsatta förändringar i de offentligautgiftssystemen, strategiska skattesänkningar och satsningar påforskning, utbildning och infrastruktur.För närvarande pågår genomgripande förändringar inom en radsamhällsområden, förändringar som kommer att få genomslag underde närmaste åren. Avreglering, bolagisering och privatisering ärinslag i denna process. I flera av de redovisade motionernauttrycks stor oro för att denna utveckling kan komma att fåallvarliga konsekvenser för den regionala utvecklingen. Fleramotionärer kräver en analys eller kartläggning av konsekvensernaför den regionala balansen av sådana åtgärder.Den oro som motionärerna ger uttryck för delas av utskottet.Det är därför nödvändigt att vid dessa systemförändringar nogaöverväga effekterna för den regionala utvecklingen. Utskottetanser att de affärsdrivande verken och de statliga bolagen börta ett särskilt ansvar för att de omorganisationer som pågårinte ensidigt drabbar redan hårt utsatta regioner. Som framgåttav den tidigare framställningen har statsmakterna insettriskerna för att utvecklingen kan komma att påverka vissaregioner negativt. Det har därför slagits fast att vidförändringar skall de regionalpolitiska konsekvenserna beaktas.Den utveckling som pågår innebär delvis nya förutsättningar förregionalpolitiken, som bl.a. medför att samhällets åtaganden förvissa verksamheter måste preciseras i form av servicenivåer,tillgänglighet etc.Som ett led i detta arbete utfärdade regeringen den 9 april1992 direktiv (dir. 1992:50) till samtliga kommittéer ochutredare att redovisa de regionalpolitiska konsekvenserna avsina förslag. Enligt direktiven skall man särskilt beakta hurförslagen påverkar sysselsättningen och den offentliga serviceni olika delar av landet samt hur planerade förändringar avtaxor, avgifter, skatter och bidrag påverkar de ekonomiskaförutsättningarna för kommuner, näringsliv och privatpersoner iolika delar av landet.