bet · GG01SoU16 · 1993-02-25 00:00:00 — Vidare utbetalas från detta anslag bidragför viss ombyggnad av sjukhem m.m. med pertillkommande enkelrum på sjukhem eller nyproducerad äldrebostad.Från anslaget utbetalas också bidrag till kommunerna förkostnader för medicinskt färdigbehandlade inom somatisk ochgeriatrisk vård.MotionenI motion So249 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett specialdestinerat statsbidraginrättas syftande till att stimulera tillkomsten av"kvalificerade" boendealternativ för exempelvis senildementa ochAlzheimersjuka. Motionärerna anför att antalet äldre ökar ochdärmed också behovet av samhällelig service. De åldersdementa ären grupp som behöver speciella insatser. Gruppboende är en bravårdform för denna grupp. Statsmakten bör, enligt motionärerna,stimulera tillkomsten av boendealternativ för senildementa ochandra som behöver mer kvalificerat boende med starkt inslag avdygnet-runt-service.BakgrundUnder inkom 1 040 ansökningar om bidrag tillSocialstyrelsen varav beviljades. Bifallen avsåg totaltdrygt 6 700 platser varav mer än hälften utgjorde ombyggnad.Ansökningarna från enskilda organisationer uppgick till . Ansökningar från enskilda ökade under andra halvåret 1992.Drygt 80 % av ansökningarna avsåg byggande av gruppboende(såväl ny- som ombyggnad). Nästan 2 500 boendeenheter avsågboende för dementa, vilket innebär att av allaboendeenheter rörde denna målgrupp.Som ovan redovisats har utskottet tillstyrktregeringens förslag till tilläggsbudget för /94.En del av stimulansbidragen föreslås tidigareläggas för attytterligare öka utbyggnadstakten.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattning att det är angelägetatt tillskapa "kvalificerade" boendealternativ för deåldersdementa. Utskottet vill peka på att enligtÄdelreformen avsätts under en femårsperiodför att stimulera en snabb utbyggnad av gruppbostäder och andraalternativa boendeformer för äldre och handikappade. Deåldersdementa är en av de grupper för vilka det ansetts varasärskilt angeläget att stimulera tillkomsten av gruppbostäder.Av statistik framgår att av de boendeenhetersom beviljats bidrag av styrelsen var avseddaför åldersdementa.Motion So249 (s) får därmed anses tillgodosedd. Motionenavstyrks.Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen.Bidrag till pensionärsorganisationer (E 6)I budgetpropositionen föreslås under anslagetE 6.Ingen motion har väckts med anledning av förslaget.Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen.Övriga motioner om äldreomsorgÄldreombudsman och äldreministerMotionerI motion So206 av My () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättandet av en äldreombudsman. Det finns fyraombudsmän: . Motionären anser att dessa fyraövergripande ombudsmän borde vara till fyllest. Regeringen har ibudgetpropositionen aviserat ett förslag om en ombudsman förbarn och ungdom. Motionären anför att om det skall inrättas flerombudsmannafunktioner så är det angeläget att också beakta deäldres behov av stöd och skydd. En äldreombudsman bör dåinrättas.En äldreombudsman bör, enligt motionären, ha till uppgift attpåverka samhällets utveckling och uppbyggnad, ta initiativ tillutredningar i övergripande äldrefrågor, allt för att despeciella behov som den mycket gamla människan har skall kunnatillfredsställas på ett för henne värdigt sätt. skall vara opinionsbildare och arbeta för enattitydförändring till åldrandet och våra äldre.Motionären anför vidare att det, för att denna ombudsman skallfå en reell betydelse, fordras att denna tillförsäkras stöd i enlagstiftning på samma sätt som den föreslagna barnombudsmannen.Kostnaden för reformen bör inrymmas i Socialstyrelsensramanslag, enligt motionären.I motion So285 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att inrätta äldreombudsmän. Motionären anför att målet församhällets vårdpolitik måste vara att tillförsäkra allamänniskor en värdig vård och omsorg. Många gamla och särskilt desom är sjuka har ännu inte fått berättigad del av välståndet.För dessa människor skulle en ombudsman kunna vara till storhjälp för att föra deras talan. En äldreombudsman bör enligtmotionären verka så nära de behövande som möjligt med ettregionalt ansvar.I motion So252 av m.fl. (kds) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättandet av en särskild äldreminister.Motionärerna anför att de äldre är en resurs i samhället som detborde finnas möjlighet att tillvarata bättre än vad som görs . Den stora och snabbt växande gruppen äldre människor ärinte representerade tillnärmelsevis i lika hög grad som andragrupper i politiskt valda organ och församlingar. Enäldreminister i regeringen kunde föra pensionärernas talan i deövergripande frågor som främst berör dem. Liksom andra ministrarrör sig ute i samhället och fångar upp stämningar bland väljarnakunde en äldreminister på liknande sätt skaffa sig speciellinsikt om vad som är viktigt för denna åldersgrupp. Detta skullekunna leda till exempelvis bättre planering av äldrevården.Utskottets bedömningAntalet pensionärer har ökat kraftigt under de senasteårtiondena. har pensionärerna blivit allt friskare.Flertalet pensionärer lever ett aktivt och rikt liv. Detgäller dock främst de yngre pensionärerna. Detta belystes vidden offentliga utfrågning som utskottet anordnade den 20 oktober1992.Andelen mycket gamla, dvs. de som är , ökar också.Det är främst dessa som har stort behov av stöd och omvårdnad.För dessa mycket gamla är en väl utvecklad äldreomsorg av storbetydelse liksom möjligheten att kunna välja boendeform ochomvårdnad efter individuella behov och önskemål.Även behovet av sjukvårdsinsatser måste tillgodoses. Genom denmedicinska utvecklingen kan allt fler av de äldres sjukdomarbotas eller lindras.Utskottet delar uppfattningen att många äldre behöverföreträdare som tar till vara deras intressen. Det finns ocksåföreträdare för de äldre i form av pensionärsorganisationercentralt och lokalt och intresseföreningar som rättigheter.Som utskottet tidigare framhållit är det viktigt att de äldresproblem uppmärksammas och att deras behov av vård och omsorg kantillgodoses. Som påpekats har också ansenliga belopp ställtstill förfogande. har förklarats som det Europeiska åretför de äldre och för solidaritet mellan generationerna. har tillsatts för att utveckla idéer om Äldreåret ochhur detta kan föras ut i samhället. Äldreåret skaparuppmärksamhet kring de äldres livsvillkor. Mot denna bakgrundfinner utskottet inte anledning att nu föreslå inrättandet av enäldreombudsman. Motion So206 (m) avstyrks därför.Inte heller anser utskottet det motiverat att inrättasärskilda regionala äldreombudsmän med ansvar att tillvarataenskilda pensionärers intressen. På många håll finnspensionärsråd som tar till vara äldres intressen, på några hållhar dessa råd även utsett äldreombudsmän. Utskottet avstyrkermotion So285 (kds).Enligt regeringsformen ankommer det på statsministern atttillsätta statsråd. Motion So252 (kds) om en särskildäldreminister avstyrks därför.Vård och rehabiliteringsinsatser för äldreMotionerI motion So218 av och (båda c)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av överenskommelser som garanterarrehabiliteringsinsatser för äldre och handikappade. GenomÄdelreformen gavs kommunerna ett samlat ansvar för äldre- ochhandikappomsorgen och dessutom ett betalningsansvar för"klinikfärdiga" patienter. Omdömet om reformen så här långtvarierar, enligt motionärerna. De som är kritiska pekar bl.a. påatt nya gränsdragningsproblem uppstått, att den medicinskakompetensen tunnats ut i vården av äldre och att patienterskrivs ut från sjukhusen trots att de behöver fortsatt sjukvård.Socialtjänsten har reagerat på att patienter som vårdas i livetsslutskede på sjukhusen har anmälts som färdigbehandlade.Enligt motionärerna var en av de farhågor som restes förereformen att rehabiliteringen av äldre och handikappade skullekomma att försvagas. Många uppgifter tyder på att så blivitfallet. För att viktig kompetens inte skall gå förlorad är det,enligt motionärerna, nödvändigt att upptaröverläggningar med de båda kommunförbunden i syfte attåterupprätta rehabiliteringen för äldre och handikappade.I motion So483 av och ()yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att se över konsekvenserna av Ädelreformeni syfte att förbättra vården för människor i livets slutskede.Motionärerna anför att hur vården i livets slutskede utformas ärett uttryck för samhällets humanistiska värderingar, dess syn påmänniskovärdet. I är okunskapen om palliativ vård stor.Alltför ofta undviker man att se den döende människans behov.Detta har, enligt motionärerna, blivit särskilt tydligt isamband med Ädelreformen. Detta innebär att döende människorskrivs ut från klinikerna när inte bot längre kan ges menlindring väl skulle kunna ges. I flertalet kommuner saknas i dagkompetens för hur dessa svårt sjuka skall tas om hand, enligtmotionärerna.Motionärerna anför att hälso- och sjukvården i måstegöras medveten om behovet av att värna om även de döendepatienternas vård.SocialstyrelsenI första rapport om Ädelreformen hösten1992 anförs att Ädelreformen inteförorsakat några större administrativa problem. Trots det mersamlade och tydligare ansvaret för äldre- och handikappomsorgensom kommunerna fått kan dock vissa gränsdragningsproblem mellanhuvudmännen spåras. Styrelsen anför att mot bakgrund avrapporter från styrelsens regionala tillsynsenheter finnsdet anledning att särskilt följa hur innehållet i den kommunalahälso- och sjukvården utvecklas. Osäkerheten kring begreppetfärdigbehandlad har föranlett att utveckla ochanalysera begreppet i ett meddelandeblad under hösten 1992.Styrelsen anför vidare att flera projekt med relevans förkvalitets- och säkerhetsfrågorna i den kommunala hälso- ochsjukvården har diskuterats. befarar attrehabiliteringsinsatserna för äldre och handikappade som enföljd av den ekonomiska delningen mellan kommuner och landstingkan tendera att reduceras. Styrelsen ser det därför somvärdefullt att söka kartlägga i vilken utsträckning efterfrågankan tillgodoses såväl inom de geriatriska klinikerna som inom deprimärkommunala särskilda boendeformerna. Styrelsen framhållerockså att programmering av temastudier som aktualiserar dessafrågor har prioriterats.Socialstyrelsen har utgivit allmänna råd om livsuppehållandeåtgärder i livets slutskede (Allmänna råd 1992:2). har utgivit underlag till vårdprogram för vårdi livets slutskede 1990.EG:s cancerprogramGenom ett avtal mellan EG och den sommaren1990 deltar som enda icke fullt ut i EG:sprogram Europe Against Cancer. Inom ramen för programmet ochmed svensk medverkan utarbetades ett förslag till åtgärder föratt förbättra den palliativa vården. Det gäller inte enbart denpalliativa vården för cancersjuka utan all vård i livetsslutskede.Utskottets bedömningUtskottet delar den oro som framförs i motion So218 (c) föratt rehabiliteringsinsatserna för äldre och handikappade kan haminskat. Utskottet konstaterar dock att förflutit sedanÄdelreformen trädde i kraft och att Socialstyrelsenuppmärksammat frågan och har för avsikt att noga följa upputvecklingen. Utskottet utgår ifrån att styrelsen i kontakt medde båda kommunförbunden föreslår de insatser som kan behövavidtas t.ex. när det gäller att ytterligare klargöraansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting för dessainsatser. Något initiativ från utskottets sida behövs inte förnärvarande. Motionen avstyrks.Utskottet anser det angeläget att som ett ledi tillsynen över hälso- och sjukvården följer utvecklingen avden palliativa vården i livets slutskede. Utskottet utgår ävenfrån att den särskilt tillsatta styrgruppen för Sverigesmedverkan i EG:s cancerprogram i samråd med Socialstyrelsenöverväger på vilket sätt förslaget att förbättra den palliativavården inom EG kan föras ut för att förbättra vården i livetsslutskede i . Utskottet utgår från att även regeringenhåller sig underrättad om utvecklingen på detta område och, omdet skulle behövas, vidtar åtgärder. Med det sagda avstyrkerutskottet motion So483 (kds).Äldre invandrares situationMotionerI motion So266 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om äldre invandrares behov av vård och omsorgpå det egna språket. Motionärerna anför att andelen äldre medinvandrarbakgrund ökar. Mot bakgrund av detta är det angelägetför kommunerna att lösa frågan om särskilda boendeformer föräldre invandrare. På några håll i landet erbjuds serviceboendepå språklig eller religiös grund. Detta gäller främst judar,katoliker och finländare. En del av dessa boendeformer drivs avfristående stiftelser.Motionärerna anser att invandrarnas egna organisationer,församlingar och samfund bör uppmuntras till att medverka i attskapa boendeformer för invandrare. Kommunerna bör också i högreutsträckning kunna erbjuda gruppboende till olikaspråkliga/etniska eller religiösa grupper. Ett sätt attuppmuntra kommunerna i detta arbete är att sprida deerfarenheter som finns till landets samtliga kommuner.Motionärerna anser att regeringen bör initiera en utredning somskall ge förslag till hur äldre invandrares behov av vård ochomsorg på det egna språket skall kunna tillgodoses.I motion So298 av och (bådas) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldre invandrarkvinnorssituation. Motionärerna anför att när äldre invandrare intelängre klarar sitt dagliga liv själva och blir beroende avhemtjänsten eller långvården har de ofta tappat den svenska deen gång lärt sig. Särskilt hårt drabbas kvinnor eftersom derassvenskkunskaper ofta varit sämre än männens. Detta innebär attde lever sitt liv i ett vakuum, då de inte har någon möjlighetatt kommmunicera med sin omgivning med allt vad det innebär. Iekonomiskt trängda tider kan kommuner "glömma bort" de svagastegrupperna i samhället och därmed inte följa beslut omåtgärder för äldre invandrare. bör, enligtmotionärerna, göra en kartläggning och uppföljning avkommunernas insatser för äldre invandrare.Även motion So302 av () tar uppsituationen för äldre invandrare. Motionären yrkar att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökad kulturkompetens i hemtjänstpersonalens utbildning(yrkande 1) och ökad medverkan av tolk (yrkande 2).Motionären anför att det kan medföra stora problem att åldras iett främmande land med andra seder och annan kultur. Många gamlatappar den svenska de lärt sig, andra som kommit som äldre harsvårt att förstå språk, kultur och svenska förhållanden.Motionären anser att ökad kunskap om kultur, mat och seder i deländer pensionärerna kommer ifrån måste ingå ihemtjänstpersonalens utbildning och fortbildning. Regelbundenmedverkan av tolk vid hemvårdsbiträdenasbesök skulle underlätta kontakten. Då kan specifika behov ochproblem tas upp.BakgrundSocialstyrelsen har tillsammans med Statens invandrarverkkartlagt de äldre invandrarnas situation i rapporten äldreomsorg som publicerades hösten 1991.Svenska kommunförbundet kom ungefär med en idéskriftom äldre invandrares situation, Moderna pionjärer.Socialstyrelsen och genomförde våren1992 två konferenser för att stimulera kommuner till insatserför de äldre invandrarna. Personal från harvidare deltagit i ett tiotal konferenser och talat omäldre invandrares situation.Styrelsen har låtit översätta skriften Din rätt till äldre-och handikappomsorg till sex språk; engelska, tyska, spanska,finska, polska och serbokroatiska. Dessa har haft stor åtgång.En skrift om invandrarnas matkultur kommer att publiceras undervåren 1993 i samarbete med bland andra ochLivsmedelsverket. Skriften vänder sig till såväl somskola och barnomsorg m.fl.Tidigare behandlingUtskottet behandlade senast frågan om äldre invandraressituation i betänkandet 1991/92:SoU15. Utskottetkonstaterade att flera insatser gjordes för att uppmärksamma deäldre invandrarnas situation. Utskottet utgick från attSocialstyrelsen fortsätter att noga följa utvecklingen. Mot denbakgrunden behövdes enligt utskottet inte något initiativ frånriksdagens sida med anledning av de då aktuella motionerna.Motionerna avstyrktes därför.Utskottets bedömningAntalet äldre invandrare ökar. Behovet av särskilda insatserför dessa invandrare, inte minst för kvinnorna, ökar. Utskottethar behandlat frågan om äldre invandraressituation. Utskottet kan också konstatera att ett flertalinsatser har gjorts sedan utskottet första gången tog uppfrågan. har bl.a. i samarbete med gjort en kartläggning av äldre invandraressituation. arbetar nu vidare i samverkan medolika myndigheter och organisationer för att äldre invandraresspeciella situation skall uppmärksammas mer. Utskottet utgårifrån att regeringen noga följer frågan och senare återkommermed förslag. Något uttalande med anledning av motionerna So266(fp), So298 (s) och So302 (c) behövs dock inte.Hemtjänst på sjukhemMotionI motion So479 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna inte skall vara skyldiga attutföra hemtjänst i institutioner med annan huvudman.Motionärerna anför att enligt 2 och 3 §§ socialtjänstlagen ärdet den kommun där en person vistas som har att svara för atthan/hon erhåller den hjälp han/hon enligt 6 § samma lag kan varaberättigad till. Detta är en sund och riktig regel till stödför den enskilde medborgaren. I en dom i Kammarrätten iJönköping 46-1990 har en person som vistats under begränsad tidpå ett privat vårdhem i en annan kommun än hemkommunen funnitsberättigad till hemtjänst inne i det privata vårdhemmet.Motionärerna anser att konsekvenserna av denna dom ärsvåröverskådliga men det torde stå klart att kommuner medprivata vårdhem och sjukvårdsinrättningar inom sina gränserriskerar att hamna i en mycket egendomlig situation. Detförefaller motionärerna naturligt och rationellt att vårdhem ochsjukvårdsinrättningar ger den omvårdnad som den enskildepatienten behöver, inte kommunerna. Motionärerna anser att dennasituation bör elimineras genom precisering i lagstiftning ellerpå annat lämpligt sätt.Utskottets bedömningUtskottet har inhämtat att övervägerfrågan om vistelsebegreppet i socialtjänstlagen och därmedsammanhängande problem. Bl.a. diskuteras vilken kommun som börha ansvaret t.ex. för en person som vistas vid sjukhem ellervårdhem i annan kommun för längre eller . Ettdelbetänkande där bl.a. dessa frågor behandlas planeras tillsenare i vår. Utskottet anser att kommitténs arbete bör avvaktasoch avstyrker därför motion So479 (s). beträffande analys av äldreomsorgenatt avslår motion 1992/93:So222,res. (s)2. beträffande byggande av ålderdomshematt avslår motionerna 1992/93:So248 yrkandena 2 och3 och 1992/93:So300,3. beträffande producentoberoende patientomvårdnadatt avslår motion 1992/93:So248 yrkande 4,4. beträffande statsbidrag till boendealternativatt avslår motion 1992/93:So249,5. beträffande medelstilldelningen till Stimulansbidrag inomäldreomsorgenatt med bifall till regeringens förslag tillStimulansbidrag inom äldreomsorgen för /94anvisar ett reservationsanslag på 1 ,6. beträffande medelstilldelningen till Bidrag tillpensionärsorganisationeratt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till pensionärsorganisationer för /94anvisar ett anslag på ,7. beträffande äldreombudsmanatt avslår motion 1992/93:So206,8. beträffande regionala äldreombudsmänatt avslår motion 1992/93:So285,9. beträffande äldreministeratt avslår motion 1992/93:So252,10. beträffande rehabiliteringsinsatser för äldre m.m.att avslår motion 1992/93:So218,11. beträffande palliativ vårdatt avslår motion 1992/93:So483,12. beträffande äldre invandrareatt avslår motionerna 1992/93:So266, 1992/93:So298och 1992/93:So302,13. beträffande hemtjänst på sjukhematt avslår motion 1992/93:So479.Stockholm den 25 februari 1993På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (), MyPersson (m), (), () ochCathrine (). Analys av äldreomsorgen (mom. 1), , , , , och () anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Genom " och slutar med "dess effekter." bort utgå,dels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "motion So222 (s)." bort utgå,dels att utskottet bort anföra följande:Genom beslut om avgifter inomäldre- och handikappomsorgen skapas nu förutsättningar för enmer rättvis avgiftssättning mellan personer boende på sjukhemoch personer boende på ålderdomshem. sa dock nej tillett förslag om ett statligt reglerat högkostnadsskydd i syfteatt ekonomiskt skydda de mest utsatta grupperna. Utskottet anseratt det nu med anledning av oroande tendenser finns skäl förregeringen att noga följa utvecklingen i kommuner och landstingnär det gäller avgifterna och återkomma till med ensamlad bild av läget och av de tendenser som finns iutvecklingen. Finns behov av ett statligt reglerathögkostnadsskydd bör regeringen lägga förslag om det.Utskottet anser att den breda uppföljning och utvärdering avÄdelreformen som görs är värdefull. Utvärderingen ger dock ingenkunskap om den totala utvecklingen inom äldreomsorgen. Utskottetoroas av de signaler som kommer om besparingar inomäldreomsorgen runt om i landet. Till följd av skattestoppet ochstatens indragning av resurser från kommuner och landsting höjsnu allt fler av de sociala avgifterna. Detta drabbar särskilthårt äldre som ofta har stort behov av service och omvårdnad.Vidare riskerar den nödvändiga utbyggnaden av verksamheten attutebli. Regeringen bör därför göra en analys av den totalautvecklingen inom äldreomsorgen i landet och redovisa denna samteventuella behov till ytterligare insatser för . Dettabör ges regeringen till känna med bifall till motion So222 (s).dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa:att med bifall till motion 1992/93:So222 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Offentlig utfrågning i socialutskottet omframtidensäldrevård --15.00Inbjudna deltagare i socialutskottets utfrågning:Docent , , StockholmÖverläkare , Lasarettet i , PensionärsförbundLedamot , Pensionärernas RiksorganisationPlatschef , kommunKommunalråd , LandstingsförbundetKommunalråd , Svenska kommunförbundetÄldreomsorgschef , kommunDistriktssköterska , Lasarettet i , , GöteborgDocent , Medicinska ForskningsrådetVårdchef , kommunÖverläkare , Lasarettet i , SocialstyrelsenProfessor , Äldrecentrum, StockholmBo Holmberg: Jag vill på socialutskottets vägnar hälsaalla välkomna hit. Vi är glada över att så många kunniga ochengagerade människor i äldrefrågorna i vårt land har kommit hiti dag. Syftet med utfrågningen är att för oss i socialutskottetoch i ge en uppfattning om hur de gamla har det i vårtland efter ÄDEL-reformen och också med tanke på att vi får alltfler gamla, som vi har det kärvt med ekonomin. Ni somskall tala skall veta att ni är efterfrågade, och vi vill höraså många som möjligt av er. Solidariteten kräver att taletidensätts därefter.Vår erfarenhet av sådana här utfrågningar är att vi får enväldigt bra och sammanfattande bild av ett ämne, även om detskulle vara ett så pass stort ämne som äldrefrågorna.Jag vill läsa upp någonting som skrevs av en herre som heterJalmar Furuskog . Jag tycker nämligen att det passarbra på temat om de äldre. Han skrev om betydelsen av attdemokratin och människovärdet hålls ihop. Han skriver:"Demokratin kan vara grym och hänsynslös. Majoriteten kan kränkaminoriteten på många olika sätt. Men en demokrati som är förmäldmed människovärdet kränker inte något fåtal, förtrycker ingenspråkminoritet, misshandlar ingen spillra av främmande ras.Människovärdet är detsamma som broderskap. I en demokrati påbroderskapets grund har den ensamme individen eller den lillaminoriteten samma rätt till aktning och skydd som den storamajoriteten. Det är om det slags demokrati som ettfrihetsälskande folk slår vakt.