bet · GG01KrU23 · 1993-03-18 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag omkulturmiljövård som regeringen lagt fram i budgetpropositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningför () ochRiksantikvarieämbetet: Uppdragsverksamhet (). Vidarekonstaterar utskottet att det finns stora behov av ytterligareresurstillskott på kulturmiljövårdens område och att det svåraläget på arbetsmarknaden kräver att åtgärder vidtas för attstimulera sysselsättningen. Därför föreslår utskottet attanslaget Kulturmiljövård räknas upp med 25 miljoner kronorutöver regeringens förslag till sammanlagt förnästa budgetår. Därutöver föreslår utskottet att 25 miljonerkronor skall anvisas redan för innevarande budgetår försärskilda insatser för upprustning av kulturhistorisktvärdefulla miljöer. Genom dessa förslag tillgodoses i vissutsträckning fyra motionsyrkanden med krav på ökningar avanslaget Kulturmiljövård.Sammantaget innebär utskottets förslag att 221666000 kranvisas för /94 och att 25 miljoner kronoranvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår.I betänkandet behandlas även några motionsyrkanden som bl.a.rör arbetsuppgifter. Samtliga yrkandenavstyrks.Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande och enmeningsyttring. Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 12() under B. Kulturverksamhet m.m. avsnittetKulturmiljövårddels under punkt B 27 (s. 130) föreslagit atttill för /94 anvisa ettramanslag på ,dels under punkt B 28 (s. 132--134) föreslagit riksdagenatt till Kulturmiljövård för /94 anvisa ettreservationsanslag på ,dels under punkt B 29 (s. 134) föreslagit atttill : Uppdragsverksamhet för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93:Kr215 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att den i samråd medSvenska kyrkan utreder hur en bättre ordning för samråd vidkyrkorestaureringar skall uppnås,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättssäkerheten om Riksantikvarieämbetetsamtidigt agerar utförare och granskare av byggnadsprojekt.1992/93:Kr313 av m.fl. (v) vari yrkas6. att till sysselsättningsskapande investeringarinom kulturområdet för /94 anvisar 300000000kr enligt vad i motionen anförts.Motionsyrkandet har överflyttats från arbetsmarknadsutskottettill kulturutskottet.1992/93:Kr332 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett engångsbelopp för att säkraVisbyruinernas skick,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett årligt anslag för den kontinuerligavården av ringmur och medeltida packhus.1992/93:Kr335 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till Kulturmiljövård för /94anvisar utöver regeringens förslag.1992/93:Kr338 av m.fl. (kds, m, fp, c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av decentralisering av resurserför kulturvårdande verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en sammanhängande, trovärdigoch begriplig policybildning för den kulturvårdandeverksamheten. De övergripande målen för kulturmiljövården är enligtpropositionen alltjämt desamma som när de presenterades förriksdagen , nämligen att kulturmiljövården skallbevara och levandegöra kulturarvet,syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön,främja den lokala kulturella identiteten,möta hoten mot kulturmiljön ochbidra till att öka medvetenheten om estetiska värden ochhistoriska sammanhang (prop. s. 121--122).Inför den kommande treårsperioden pekar kulturministern utföljande tre prioriterade områden inom ramen för de nämndamålen.Riksantikvarieämbetet () skall medverka till värnet av vårtkulturarv och till att landets kulturella identitet stärks.RAÄ skall leda den statliga kulturmiljövårdens medverkan iarbetet med att utveckla nya stabila och långsiktigt hållbaraformer för förvaltning av kulturmiljöer.RAÄ skall leda den statliga kulturmiljövårdens medverkan iplaneringen för en god livsmiljö.Vidare bör enligt kulturministern särskilda ansträngningarunder planeringsperioden göras för att öka effektiviteten i denstatliga kulturmiljövårdens sätt att arbeta.Kulturministern konstaterar att RAÄ i allt väsentligt kunnatorientera sin verksamhet med utgångspunkt från de prioriteringarsom statsmakterna gjort (prop. s. 124). I denkulturmiljövårdande verksamheten finns det emellertid engrundläggande svårighet som har att göra med områdets bredd ochuppgifternas mångfald jämfört med en förhållandevis smalresursbas. Denna svårighet kan enligt kulturministern barabemästras genom en effektiv roll- och ansvarsfördelning mellankulturmiljövårdens olika parter.För att effektivisera den statliga kulturmiljövården anserkulturministern att det är angeläget att RAÄ utvecklar sinledning av den samlade kulturmiljövården. RAÄ:s uppgift är atttillhandahålla det underlag som statsmakterna behöver förställningstaganden om kulturmiljövårdens inriktning. RAÄ skalläven förmedla statsmakternas intentioner om kulturmiljövård tillde myndigheter, organisationer och enskilda som berörs.Enligt kulturministerns mening behöver kulturmiljövården hatillgång till ett betydligt bättre och mer systematisktkunskapsunderlag om kulturmiljöns innehåll och förändring än vadsom finns att tillgå. Att leda arbetet med att bygga uppen sådan kunskap bör vara en huvuduppgift för RAÄ.Koncentrationen på kulturmiljövårdens centralamyndighetsuppgifter och på arbetet med kunskapsuppbyggnadförutsätter att flera av de uppgifter av annan art som åvilarRAÄ förs över till andra. Enligt kulturministern kommeruppgiften att fatta beslut om enskilda kulturminnen ochkulturmiljöer nu att koncentreras till länsstyrelserna, vilkadärigenom kommer att få bättre möjligheter att ta ett samlatansvar för myndighetsutövningen i fråga om kulturmiljövården ilänen som ansvarsområdet både vidgas och blirtydligare. Därmed bör enligt kulturministern kulturmiljövårdenvinna i effektivitet.När det gäller länsmuseernas uppgifter inom kulturmiljövårdenanför kulturministern att det finns anledning att se över ochförtydliga roll- och ansvarsfördelningen mellan länsmuseerna ochlänsstyrelserna så att samarbetet ger bästa möjliga utbyte.Enligt kulturministern kan det finnas skäl att överväga omstaten kan precisera sina önskemål i fråga om länsmuseernaskulturmiljövård på ett tydligare sätt än vad som varitfallet. Dessa frågor kommer att behandlas av en särskildutredare med uppgift att göra en översyn av statens samladeengagemang i museiväsendet. En utredare har tillsatts (dir. 1993:26).Utskottet konstaterar att övervägandena i propositionenrörande riktlinjerna för kulturmiljövården utgör grund förbudgetförslagen men underställs inte för godkännande.Utskottet vill likväl framhålla att de redovisade övervägandenaoch riktlinjerna synes vara väl ägnade att åstadkomma eneffektiv statlig politik på kulturmiljövårdens område.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet tidigarei år i ett yttrande till bostadsutskottet över proposition1992/93:100 bilaga 14 () om anslag tilllänsstyrelserna m.m. behandlat länsstyrelsernas ansvar förkulturmiljövård (yttr. 1992/93:KrU7y). I nämnda yttrandekonstaterar utskottet bl.a. att den verksamhetsinriktning somcivilministern föreslår att länsstyrelserna skall få påkulturmiljövårdens område står i överensstämmelse med deövergripande uppgifter som kulturministern anger ibudgetpropositionen (bil. Utskottet tillstyrker denföreslagna verksamhetsinriktningen. Därutöver anför utskottetföljande.En decentralisering av vissa av RAÄ:s uppgifter till andramyndigheter innebär enligt utskottets uppfattning bl.a. attlänsstyrelserna kommer att få bättre möjligheter att ta ettsamlat ansvar för kulturmiljövården i länen. Vidare fårlänsstyrelserna möjlighet att samordna kulturmiljövårdensekonomiska stödformer med andra stödformer på regional nivå,t.ex. naturvård och turismfrämjande verksamhet. uppfattning är det angeläget att den planeradedelegeringen av ansvar och resurser till länsstyrelserna följsupp av en årlig resultatredovisning och inrapportering till RAÄ,bl.a. i syfte att RAÄ i egenskap av central myndighet inomområdet skall kunna tillgodogöra sig de erfarenheter som görsregionalt. Utskottet anser att det är angeläget att understrykaatt ett fungerande samspel mellan de olika aktörerna krävs föratt den statliga kulturmiljövården skall fungera på bästa sätt.Länsstyrelserna har successivt tillförts ökade resurser förkulturmiljövård. Detta har lett till att det på varjelänsstyrelse finns en biträdande länsantikvarie. Likväl är --som civilministern framhåller -- bemanningen inomkulturmiljövårdsområdet stram. Spridningen är emellertid stormellan länsstyrelserna vad gäller antalet anställda.Arbetsuppgifter och behov av personal varierar mellan länen.Utskottet vill understryka att det är angeläget attlänsstyrelserna beaktar vad civilministern anfört ommöjligheterna att göra prioriteringar av arbetsinsatser tillsakområdets fördel.Utskottet vill vidare erinra om att utskottet --likaledes i ett yttrande till bostadsutskottet -- om anslagetKulturstöd vid ombyggnad m.m. tillstyrkt grunderna för nämndastöd, vilket bl.a. innebär att beslutanderätten när det gällerbidragsgivningen även på detta område skall delegeras tilllänsstyrelserna (yttr. 1992/93:KrU8y).Riksantikvarieämbetet (B 27)Enligt propositionen bör ett ramanslag anvisas för RAÄ.Anslaget bör i princip omfatta de medel som svarar mot deverksamheter som myndigheten själv bedriver. Därför föreslås attmedel för vissa ändamål överförs till förevarande anslag frånanslaget Kulturmiljövård. Det gäller dels de medel som beräknatsför () fastighetsförvaltning m.m.,dels de medel för tjänster som RAÄ tillhandahåller åt denregionala kulturmiljövården och åt kommunerna för att projekteravård av fornlämningar m.m. Vidare anförs att de medel som underanslaget Kulturmiljövård beräknats för information ochutveckling bör upptas under RAÄ:s ramanslag, liksom RAÄ:s medelför insatser mot luftföroreningarnas skadeverkningar. Anslagetföreslås bli förstärkt med för RAÄ:s arbete medkulturmiljövårdens kunskapsuppbyggnad. Sammanlagt föreslåsanslaget uppgå till 126452000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningunder förevarande anslag. I ett kommande avsnitt i dettabetänkande behandlar utskottet mot bakgrund av läget påarbetsmarknaden frågan om ett särskilt stöd för upprustning avkulturhistoriskt värdefulla miljöer.I några motionsyrkanden behandlas frågor som bl.a. rör RAÄ:sarbetsuppgifter.I en motion, nämligen motion Kr338 (kds, m, fp, c), behandlasfrågan om decentralisering av resurser för kulturvårdandeverksamhet (yrkande 1).Utskottet har i ett tidigare avsnitt i detta betänkanderedovisat att en decentraliseringsprocess skall påbörjas redannästa budgetår på kulturmiljövårdens område. Länsstyrelsernakommer således redan fr.o.m. /94 att fördelabidrag till byggnadsvård m.m. Sådana beslut fattas ihuvudsak av RAÄ. Utskottet erinrar även om att länsmuseernaspelar en viktig roll inom den decentraliseradekulturmiljövården. Enligt direktiven till den tidigare i dettabetänkande nämnda utredningen om museiväsendet skall utredarenvärdera hur kulturmiljövårdens regionala organisation fungerarbl.a. med tanke på om roll- och ansvarsfördelningen mellanlänsstyrelsen och behöver förtydligas (dir. 1993:26).Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionsyrkandet är tillgodosett och inte påkallar någonriksdagens åtgärd.I samma motion, motion Kr338 (kds, m, fp, c), framförs krav påen sammanhängande, trovärdig och begriplig policybildning förden kulturvårdande verksamheten i syfte att nå ut tillmedborgarna (yrkande 2).Utskottet vill inledningsvis understryka att det är angelägetatt olika slag av upplysningsverksamhet bedrivs för att väckamedborgarnas intresse för kulturarvets betydelse och därmedockså för kulturmiljövården. Detta ligger i linje medkulturministerns uttalanden i budgetpropositionen (s. 126--127).Utskottet konstaterar att en av de prioriterade uppgifterna somenligt propositionen skall åligga RAÄ är att vidta åtgärder för att värna omkulturarvet och utveckla den kulturella identiteten.Föredraganden anför bl.a. följande.Ytterst är det endast genom förankringen hos de enskildamedborgarna som kulturmiljövården långsiktigt kan vinnaframgång. Det är genom kunniga och engagerade ägargrupper ochmedborgaropinioner som kulturmiljön ges sitt starkaste skydd.Det bör därför vara ett fortsatt prioriterat område inomkulturmiljövården att verka för spridning av kunskaper omkulturmiljöns innehåll och värden och att verka för en förstärktmedvetenhet om kulturarvets betydelse för tillvaratagandet av engod livsmiljö.Vidare har utskottet inhämtat att RAÄ enligt ämbetets egnaRiktlinjer för verksamhetsplaneringen 1993/94 skall utvecklainformationsinsatserna med prioritering av massmediakontakter, iförsta hand fackpress. Ett större samlat informationsprojektskall drivas . Exempelvis skall det europeiskabronsåldersprojektet, odlingslandskapets kulturvärden ochförvaltningen av det kyrkliga kulturarvet uppmärksammas. RAÄskall fullfölja projektet i skolan i samarbetemed och . Studier av hurundervisningsmaterial och lärarutbildning kan utformas för attpassa in i läroplansstrukturen skall påbörjas. I riktlinjernaframhålls även att samarbetet med andra sektorsmyndigheter skallutvecklas liksom samverkan med de ideella organisationernaSveriges hembygdsförbund och Svenska föreningen förbyggnadsvård. I RAÄ:s anslagsframställning framhålls att de tvåsistnämnda organisationerna successivtskjutit fram sina positioner som opinionsbildande organisationerinom kulturmiljövårdens område (s. 195). Av speciellt intresseär dels hembygdsförbundets initiativ att möta och engagerainvandrarna som individer och i grupp, dels bådaorganisationernas satsning på att utveckla en verksamhet som kanintressera ungdom. RAÄ konstaterar att samarbetet mellan deideella organisationerna och samhällets kulturmiljövård harutvecklats positivt och konkretiserats i flera genomfördaprojekt. Detsamma gäller samarbetet med framför allt när det gäller kulturturism.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att förslageti motionsyrkandet är väl tillgodosett och att det därför inte ärerforderligt med någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet.I motion Kr215 (fp) föreslås en utredning om bättre ordningför samråd vid kyrkorestaureringar så att ett moderntgudstjänstliv inte försvåras i onödan (yrkande 1). Utredningenbör göras i samråd med anser motionären.Regler om kyrkliga kulturminnen finns i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m. (4 kap.). Av bestämmelserna framgår attkyrkobyggnader som är uppförda före utgången av inte pånågot väsentligt sätt får ändras utan tillstånd av RAÄ.Tillstånd krävs således alltid för bl.a. ombyggnad liksom föringrepp i eller ändring av byggnadens exteriör och interiör meddess fasta inredning och konstnärliga utsmyckning samt förändring av färgsättning. RAÄ får ställa de villkor förtillståndet som är skäliga med hänsyn till de förhållanden somföranleder ändringen (4 kap. 3 §).Från RAÄ har utskottet inhämtat att ämbetet i sin handläggningtillämpar ett långtgående samrådsförfarande, som oftast inledsmed förberedande diskussioner på platsen med kyrkoråd ellerbyggnadskommitté. I regel leder samrådet fram till lösningar somkan accepteras av båda parter. Avslag är sällsynta ochförekommer enligt RAÄ endast då åtgärden skulle skadakulturhistoriska värden och då man samrådsvägen inte kunnatfinna en lösning.Enligt utskottets uppfattning finns det inte något behov avatt ändra grunderna för RAÄ:s prövning. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.I samma motion, motion Kr215 (fp), anförs att RAÄ avser attutveckla en egen projektbyrå för restaureringsprojekt av störrevolym. Enligt motionären innebär det ett hot moträttssäkerheten om RAÄ agerar både som utförare och granskare avbyggnadsprojekt (yrkande 2).Den projekteringsverksamhet som RAÄ bedriver avser vård ochunderhåll av främst de fastigheter som RAÄ förvaltar och kyrkorpå . Projektering av om- och tillbyggnader ingår däremotinte i verksamheten. Projekteringsverksamheten har -- enligt vadutskottet har inhämtat -- begränsad omfattning och har minskatsunder . RAÄ:s projekteringsarbete ärintegrerat med utrednings- och utvecklingsarbete kring äldrematerial och metodfrågor inom den tekniska byggnadsvården, ettarbete vars resultat kan avläsas i diverse publikationer omtegel, fönster, kalktillverkning m.m.Enligt utskottets uppfattning är den projekteringsverksamhetsom enheten för byggnadsvård inom RAÄ ägnar sig åt enförutsättning för att RAÄ skall kunna ägna sig åt utvecklings-och utredningsverksamhet, som ingår som en väsentlig del i RAÄ:skunskapsuppbyggnad och informationsverksamhet. Som framgår avett tidigare avsnitt i detta betänkande hör de båda sistnämndauppgifterna till de arbetsområden som prioriterats ibudgetpropositionen.Inom enheten för byggnadsvård framställs publikationer ofta iform av råd och anvisningar för vård och underhåll. Skrifter harexempelvis givits ut om tegeltak, om renovering av fönster, omträ som byggnadsmaterial etc. Utskottet har inhämtat att det förnärvarande pågår projekt om olika typer av tak och takmaterial,kalk och fogning m.m. Flera av de pågående projekten kommerockså att resultera i särskilda publikationer.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte ärmotiverat med någon åtgärd med anledning av motioneni här aktuell del (yrkande 2).Kulturmiljövård (B 28), m.m.I propositionen föreslås -- som framgår av ett föregåendeavsnitt i detta betänkande -- vissa omfördelningar mellananslagen B 27. och B 28. Kulturmiljövård.Omfördelningarna innebär att anslaget Kulturmiljövård renodlastill att omfatta de anslagsmedel för bidrag till olikakulturmiljöändamål som disponeras av ()men där myndigheten ges bemyndigande att delegera beslutsrättentill länsstyrelserna. Medlen bör fördelas mellan länen pågrundval av statistik och länsstyrelsernas underlag. RAÄ ochlänsstyrelserna bör dessutom enligt föredraganden ges ettbemyndigande att överföra av medlen mellananslagets två anslagsposter, anslagsposten 1. Byggnadsvård ochanslagsposten 2. Kulturlandskapsvård och fornlämningsvård.Tills vidare bör enligt föredraganden medel undantas fråndelegeringen som används för bidrag till vård och underhåll avkyrkor, kyrkliga inventarier, liksom vård av kyrkor m.m. påGotland. Delegering bör inte heller ske avseende runvård,inlösen av fornfynd eller ersättningar till ägare vidbyggnadsminnesförklaringar enligt 3 kap. lagen (1988:950) omkulturminnen m.m.Förslaget i propositionen innebär att anslagsposten 1.Byggnadsvård beräknas till och anslagsposten 2.Kulturlandskapsvård och fornlämningsvård till 25529000 kr.Sammanlagt föreslås anslaget för nästa budgetår uppgå till70213000 kr.Utskottet ansluter sig till kulturministerns uppfattning attden omorganisation av kulturmiljövården som presenterats och somsålunda innebär en förändring av arbetsfördelningen mellan RAÄoch länsstyrelserna är ägnad att effektiviserakulturmiljövården. Som en följd därav är -- enligt utskottetsuppfattning -- den föreslagna omfördelningen mellan de aktuellaanslagen motiverad. Utskottet återkommer i det följande tillfrågan om storleken på medelsanvisningen.I tre motioner framförs krav som innebär en ökning avförevarande anslag, i två av motionerna med betydande belopp.Motionärerna bakom motion Kr335 (s) föreslår mot bakgrund avläget på arbetsmarknaden att anslaget skall räknas upp med 100miljoner kronor, så att RAÄ kan påbörja upprustningen avvärdefulla kulturhistoriska miljöer, som dels är avriksintresse, dels har stor betydelse för kulturturismen. Enligtmotionärerna är förslaget kulturpolitiskt viktigt somdet har effekter på sysselsättningen (yrkande 1). I motion Kr313(v) föreslås att skall anvisas förupprustning av kulturminnen och kulturmiljöer isysselsättningsskapande syfte (yrkande 6).I motion Kr 332 (c) framhålls att intar en särställningbland landets minnesmärken. Motionären föreslår att ett årligtanslag bör avsättas för den kontinuerliga vården av Visbyringmur och medeltida packhus (yrkande 2). Vidare bör ettengångsbelopp anvisas för att säkra kyrkoruinernas skick i (yrkande 1).Då det gäller ringmur erinrar utskottet om att frågan ommurens vård och det restaureringsprogram som för närvarandepågår utförligt behandlades av utskottet (bet.1992/93:KrU4 s.8--9, 14--15). Utskottet har inhämtat att ävenviss upprustning av kyrkoruinerna pågår , nämligennär det gäller S:ta kyrkoruin.Utskottet gör följande bedömning med anledning avmotionsyrkandena. Utskottet konstaterar att det finns ett stortbehov av resursförstärkning för upprustning av värdefullakulturhistoriska miljöer. Från RAÄ har utskottet inhämtat attdet finns ett antal objekt, där förutsättningarna är sådana attbyggnadsarbete kan påbörjas omgående eller . Det finnsolika typer av upprustningsprojekt, spridda över hela landet.Bland de exempel som nämnts finns industriminnen såsom hyttoroch gruvor, brunnsanläggningar, herrgårdar m.m. Även när detgäller RAÄ:s eget fastighetsbestånd finns goda förutsättningarför en snabb byggstart för vissa objekt som exempelvis Mälsåkersslott, och vissa kyrkoruiner i som S:t Larsoch . När det gäller ringmur kan den pågåendeupprustningen påskyndas med hjälp av ökade resurser.Den höjning av anslagsnivån som beslutade om våren1989 (bet. 1988/89:KrU19) liksom resurser som avsysselsättningsskäl anvisat har letttill att väsentliga insatser på kulturmiljövårdsområdet harkunnat göras trots det bortfall av resurser frånarbetsmarknadssektorn som ägde rum . Utskottetkonstaterar att det likväl finns stora behov av ytterligareresurstillskott på kulturmiljövårdens område. Det svåra läget påarbetsmarknaden kräver också att åtgärder vidtas för attstimulera sysselsättningen. Utskottet anser därför att det ärmotiverat att särskilda medel, , anvisas redanför innevarande budgetår under ett särskilt anslag, benämntSärskilda insatser för upprustning av kulturhistorisktvärdefulla miljöer. Därutöver bör förevarande anslag,Kulturmiljövård, för nästa budgetår räknas upp med 25 miljonerkronor utöver regeringens förslag. Enligt utskottets mening bördet sistnämnda beloppet anvisas under en särskild anslagspostbenämnd Extra medel för upprustning av kulturhistorisktvärdefulla miljöer. Det bör ankomma på RAÄ att besluta omfördelningen av de föreslagna resursförstärkningarna. Medlen börfå användas främst för sådan kulturhistoriskt värdefullbebyggelse som avses under anslagsposten Byggnadsvård underanslaget B 28. Kulturmiljövård och för fastigheter som RAÄförvaltar. Medlen bör även få användas för byggnadsarbeten somavser fornlämningar (del av anslagsposten 2 under anslaget B28). En förutsättning för att bidrag skall lämnas i det enskildafallet skall vara att den aktuella insatsen snabbt kan påbörjas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning för anslagsposten 1.Byggnadsvård och anslagsposten 2. Kulturlandskapsvård ochfornlämningsvård, båda anslagsposterna under anslaget B 28.Kulturmiljövård. Vidare föreslår utskottet med anledning avmotionerna Kr313 yrkande 6, Kr332 och Kr335 yrkande 1, samtligamotionsyrkanden i motsvarande del, att 25 miljoner kronorberäknas under en ny anslagspost benämnd Extra medel förupprustning av kulturhistoriskt värdefulla miljöer.Utskottet föreslår i enlighet med det anförda attmedelsanvisningen till Kulturmiljövård (anslaget B 28) för nästabudgetår sammanlagt skall uppgå till 95213000 kr.Vidare föreslår utskottet -- likaledes med anledning avmotionerna Kr313 yrkande 6, Kr332 och Kr335 yrkande 1, samtligamotionsyrkanden i motsvarande del -- att 25 miljoner kronoranvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår under ettnytt anslag benämnt Särskilda insatser för upprustning avkulturhistoriskt värdefulla miljöer.Riksantikvarieämbetet: Uppdragsverksamhet (B 29)Utskottet tillstyrker regeringens förslag.