bet · GG01FiU22 · 1993-04-01 00:00:00 — Statistikfrågor (prop. 1992/93:182) I detta betänkande behandlar utskottet anslagen tillStatistiska centralbyrån, och anslaget till livsmedelsstatistik.Utskottet tillstyrker förslagen till anslag i propositionen.I betänkandet behandlas 12 motioner. Motionärerna tar uppfrågor rörande krav på utbyggd eller ny statistik, genomförandeav en nya låginkomstutredning och omlokalisering av SCB:sStockholmsenhet till . Samtliga motioner avstyrks avutskottet.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1992/93:182 om anslag för budgetåret1993/94 till ,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1992/93:Fi401 av och (),1992/93:Fi404 av och (c,v),1992/93:Fi405 av m.fl. (fp, m, c, kds),1992/93:Fi406 av m.fl. (s),1992/93:Fi408 av m.fl. (s),1992/93:Fi410 av och (),1992/93:Fi412 av m.fl. (s),1992/93:Fi710 av m.fl. (s),1992/93:A809 av m.fl. (fp) i vad avser yr-kande5,1992/93:A811 av m.fl. (c) i vad avseryrkande11,1992/93:Jo630 av m.fl. (s) i vad avseryrkande1 och1992/93:So267 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, v)i vad avser yrkande8. Regeringen föreslår i proposition 1992/93:182() -- efter föredragning av statsrådet --dels under punkt E 7att till : Statistik,register och prognoser för /94 under sjundehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,dels under punkt E 8att till Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet för /94 under sjundehuvudtiteln anvisar ett anslag på ,dels under punkt H 7att under nionde huvudtitelns förslagsanslagLivsmedelsstatistik för /94 anvisar9920000kr utöver vad som föreslagits i proposition1992/93:100 bilaga10. Krav i motioner på ny eller utbyggd statistik inom vissaområden1992/93:Fi401 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar av beräkningssättet avkonsumentprisindex (KPI),2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om komplettering av KPI med s.k.kategoriprisindex.1992/93:Fi405 av m.fl. (fp, m, c, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhetsstatistik.1992/93:Fi410 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om trafikstatistiken.1992/93:Fi710 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statistik över regionalpolitiska effekter avförändringar i statsbudgeten.1992/93:A809 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av jämställdhetsstatistik.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att värdet av det obetalda arbetet tas medi nationalräkenskaperna.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gröna nationalräkenskaper.1992/93:So267 av m.fl. (fp, s, m, c, kds, v)vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utesluta tobak ur konsumentprisindex.En ny låginkomstutredning1992/93:Fi408 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att enlåginkomstutredning tillsätts med uppgift att klarlägga de sämstställdas situation,2. att hos regeringen begär förslag till åtgärdersom en låginkomstutredning kan föranleda.1992/93:Fi412 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny låginkomst- ochlevnadsnivåutredning.Omlokalisering av i tillÖrebro1992/93:Fi404 av och (c, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utlokalisering av SCB frånStockholm till Örebro.1992/93:Fi406 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om förutsättningarna att förläggahela SCB till . Inriktningen av verksamhetI ställde sig finansutskottet (1992/93:FiU7)bakom förslaget i proposition 1992/93:101 om nya principer föransvarsfördelning och finansiering av statistikproduktionen.Förslaget antogs av (rskr. 1992/93:122).De nya priniciperna innebär följande.Verksamhet som () skall ansvaraför och som skall anslagsfinansieras:Förvaltningsuppgifter såsom grundläggande metodutveckling,statistiksamordning, nomenklaturarbete, internationelltstatistiksamarbete, publiceringsverksamhet ochinformationsservice samt biblioteks- och arkivservice.Officiell statistik som griper över flera sektorer, som saknaren entydig huvudanvändare eller där det påtagligt gagnarförtroendet för statistiken.Vissa centrala databaser.Verksamhet som sektorsmyndigheter och övriga användare skallansvara för:Officiell statistik för avgränsade sektorsområden. Statistikenskall finansieras genom anslag till berörda sektorsmyndigheter.Övrig statistik och statistiska tjänster. Verksamheten skallfinansieras av beställaren.Resurserna för statistik vid SCB och övriga berördamyndigheter föreslås anpassas till de förändringar somgenomförs.I propositionen sägs att förändringarna bör ske successivt ochatt en särskild genomförandekommitté skall tillsättas för attmera i detalj planera hur förändringarna skall genomföras.Kommittéarbetet skall vara avslutat före utgången av år 1993.Utskottet har ställt sig bakom förslaget i propositionen liksomatt vissa frågor om bl.a. förfoganderätt, registerfrågor,sekretess och integritetsskydd behövde utredas ytterligare (dir.1992:110 och 1993:9).SCB har lämnat en fördjupad anslagsframställning för denkommande treårsperioden. Mot bakgrund av de nya principerna föransvarsfördelning mellan SCB och andra myndigheter och medhänvisning till det pågående arbetet inom de nämnda kommittéernaanser föredraganden att det inte nu är möjligt att lägga fast enny rambudget för SCB för de kommande tre åren. Utskottet delarden uppfattningen. SCB:s resursbehov bör mot denna bakgrundendast prövas i ett ettårsperspektiv. Utskottet återkommersenare i betänkandet till ett ställningstagande till SCB:sanslag.Krav i motioner på ny eller utbyggd statistik inom vissaområdenI motion Jo630 yrkande1 av m.fl. (s)framhålls med hänvisning till Brasiliamötet, att frågorna omkopplingen ekonomi--ekologi inkl. hållbar tillväxt,miljöavgifter och gröna nationalräkenskaper samthandelsvillkor--miljökrav () är två angelägna områden, därFörenta nationernas nya kommission, UNCSD (United NationsCommission on Sustainable Development), kan spela en viktigroll. Regeringen måste, sägs det i motionen, aktivt följa ochpåverka arbete.Utskottet utgår ifrån att regeringen aktivt kommer att följaUNCSD:s fortsatta arbete.Någon mer utförlig kommentar till yrkandet om grönanationalräkenskaper återfinns inte i motionen. Det kan nämnasatt det inom () och SCB pågår ett arbetemed att utarbeta ett system för miljöräkenskaper. Enrapportering av KI:s arbete kommer att redovisas i institutetsmajrapport. Med det anförda avstyrker utskottet motionen Jo630(v) yrkande1.I motion A811 av m.fl. (c) anförs att om manskall få kunskap om människors hela arbetssituation måste detobetalda arbetet i nationalräkenskaperna mätas och värderas.Det är inte minst viktigt för att kunna få reda på kvinnorsbidrag till den totala ekonomin. Tidsanvändningsstudier ärdärför nödvändiga för att vi ska kunna mäta detta obetaldaarbete.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionermed samma innebörd som den här aktuella motionen (jfr t.ex.1991/92:FiU22 s.7). Som utskottet ser det är det av stor viktatt det obetalda arbetet, som i stor utsträckning utförs avkvinnor, görs synligt. De tidsanvändningsstudier som nugenomförts av SCB är därvid ett nödvändigt underlag för attbl.a. analysera fördelningen av betalt och obetalt arbete mellankvinnor och män och för att studera betydelsen av arbetet ihemmet. Genom att mäta omfattningen av det obetalda arbetet ärdet nu möjligt att exempelvis studera förskjutningar mellan denformella och den informella ekonomin. Den primära användningenav tidsanvändningsstudier är att analysera här angivnafrågeställningar.Diskussioner har i olika sammanhang förts om hur man skallinkludera värdet av hushållens obetalda arbete inationalräkenskaperna. En lämplig lösning kunde vara att användasatellitkonton som förs vid sidan av nationalräkenskaperna. Ensådan lösning skulle kunna användas för att med jämna mellanrumge en samlad bild av omfattningen och strukturen på den totalaekonomiska aktiviteten i landet. Vidare skulle sambanden mellanförändringar i det obetalda arbetets omfattning och strukturkunna jämföras med förändringar i nuvarande uppsättningekonomiska data som har sin främsta användning inomstabiliseringspolitiken.Inom pågår en diskussion om genomförandet av eneuropeisk tidsanvändningsundersökning. Syftet är att genomförakoordinerade och jämförbara undersökningar i medlemsländerna ochi EFTA-länderna. Ett förslag till undersökningsuppläggningföreligger som skall behandlas vid ett möte i i april1993. Utskottet avstyrker med det anförda motion A811 (c)yrkande11.I motionerna Fi405 av m.fl. (fp, m, c,kds) och A809 yrkande5 av m.fl. (fp)understryks behovet av jämställdhetsstatistik. Mänslivssituation och möjligheter att påverka utvecklingen jämförtmed kvinnornas skiljer sig åt i många avseenden. För attjämställdhetsaspekter skall kunna beaktas vid utvärdering,planering och beslut måste följaktligen statistiskt underlag somrör individer analyseras och redovisas uppdelat på män ochkvinnor.Även om SCB belyst jämställdheten i flera studier kvarstår,menar motionärerna, behovet av en fortlöpande rapportering avläge och förändring vad gäller jämställdhet. Dessutom behövsfördjupade studier för att belysa akuella jämställdhetsfrågor.Exempel på områden som nämns i motionen och som ses somspeciellt viktiga att studera är bl.a.Värdering av kvinnors och mäns yrken.Strukturomvandlingens effekt på kvinnor och män i olika åldraroch livsfaser.Utvecklingen av kvinnors och mäns företagande.Sambandet mellan utbildning, yrke, lön och kön.Äldre kvinnors och mäns levnadsförhållanden.Kvinnors och mäns hälsa.Maktfördelning mellan kvinnor och män i olika områden isamhället.Mannen som förälder. Mäns uttag av föräldraförsäkring efteryrke, arbetstid.Motionärerna anser att jämställdhetsstatistiken måsteprioriteras och garantier måste lämnas för fortsatt produktionoch utveckling av densamma.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna om vikten avatt bygga ut jämställdhetsstatistiken.Som nämns i motion Fi405 har SCB tagit framjämställdhetsstatistik, dels för att ge helhetsbilder avjämställdheten på nationell, regional och lokal nivå, dels föratt belysa vissa problemområden som inte behandlats på annathåll. Som exempel kan nämnas några av de publikationer man tagitfram: "På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet", "Manär chef" och "Om kvinnor och män i och EG".SCB kommer också i sitt fortsatta arbete medanvändaranpassning och därmed sammanhängande omorganisation attägna ökad uppmärksamhet åt produktion och utveckling avjämställdhetsstatistiken. Detta har också särskilt noterats itidigare nämnda direktiv till genomförandekommittén.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionernaFi405 (fp, m, c, kds) och A809 (fp) yrkande5.I motion Fi410 av och ()framhålls att harinfrastrukturinvesteringar, dvs. investeringar i vägar,järnvägar och kommunikationsleder för tele- och datatrafik, hafthögsta prioritet inom samhällsbyggandet.I motionen framhålls att en viktig kunskap vid bedömningen avinvesteringar naturligtvis är hur flödena ser ut. Dentransportstatistik som SCB redovisar är, menarmotionärerna, otillräcklig.En allt större andel av våra inrikes godstransporter utgör endel av en internationell transportkedja. De internationellatransporterna redovisas beträffande varuslag och transportmedelvid svensk gräns men inte till/från en punkt i . Dettasker i den av SCB publicerade Utrikeshandelsstatistiken, vilkenär detaljerad vad gäller varuslag och publiceras för varje år.För framtiden ser motionärerna det som önskvärt att man fårkunskaper om transportkedjorna, och då är en kombineradstatistikproduktion av inrikes och utrikes varuflöden absolutnödvändig. Inte heller på persontrafiksidan är flödesstatistikentillfredsställande.För att skapa bättre planeringsförutsättningar ansermotionärerna det önskvärt att SCB:s nuvarande statistik avseendetransporter och trafiksäkerhet kompletteras och uppgraderas såatt de mål som framförs i motionen blir möjliga att nå.Som utskottet ser det är det viktigt att det finnstransportstatistik som gör det möjligt att bl.a. görabedömningar av de infrastrukturinvesteringar inomtransportsektorn som kommer att genomföras under de närmastkommande åren. När det gäller statistik rörande transportkedjorpågår ett utredningsarbete inom detta område. Utredningengenomförs i samarbete mellan SCB, ,och Vägverket.Med hänvisning till det pågående arbetet med att förbättratransportstatistiken avstyrker utskottet motion Fi410 (s).I motion Fi710 av m.fl. (s) anförsatt den offentliga sektorns tillväxt är den viktigasteförklaringen till den regionala utjämning som ägt rum under 70-och 80-talen. Kraftiga neddragningar av den offentligaverksamheten, inte minst på det statliga området, minskadetransfereringar samt förändringar av den offentliga sektornsfinansiering kommer med stor sannolikhet att verka i motsattriktning och i stället åstadkomma ökade regionala obalanser. Medtanke på de stora förändringar av statsbudgeten som faktisktsker är en analys av konsekvenserna utomordentligt viktig. Motden bakgrunden är det, framhåller motionärerna, ettstort problem att det inte, till skillnad från t.ex. ,produceras någon löpande statistik över regionalpolitiskaeffekter av förändringar i statsbudgeten.Arbetsmarknadsdepartementet bör enligt motionärerna ge iuppdrag att se till att SCB kan bygga upp en sådan statistik.Utskottet kan konstatera att kraven på en mer detaljeradregionalstatistik ökar alltmer. En viktig orsak till detta ärdet pågående arbetet med att bl.a. göra den svenskaregionalstatistiken jämförbar med EG:s. I budgetpropositionenföreslås att särskilda medel avsätts för detta arbete. Denutbyggnad av statistiken som efterfrågas i motion Fi710 ärmycket resurskrävande och måste liksom varje krav på nystatistik vägas mot andra statistikbehov. Det pågående projektetrörande statsutgifternas och statsinkomsternas regionalafördelning som nämns i motionen är uppdragsfinansierat av de femNorrlandslänen, och . Denregionalstatistik som motionärerna efterfrågar måste vägas motannan sektorövergripande statistik. Utskottet förutsätter att ensådan avvägning kommer till stånd när SCB:s treåriga rambudgetsenare skall fastställas.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi710 (s).I motion Fi401 yrkande 1 av ochLars-Erik () framhålls betydelsen av att tjänster avolika slag tas med i konsumentprisindex (KPI). arvoden till advokater och andra juridiska och kameralatjänster och de omdiskuterade avgifterna inom bankerna.Tjänstesektorn får allt större betydelse för den svenskaekonomins utveckling. Utskottet vill här framhålla att SCBkontinuerligt bedriver ett utvecklingsarbete inom detta område,som bl.a. syftar till att inkludera de finansiella tjänsterna iKPI. Avsikten är att även sådana tjänster som barn- ochäldreomsorg skall innefattas i KPI. SCB:s arbete med attkomplettera prisindexen påverkas även av det kommande arbetetinom med att harmonisera indexen mellan EG-länderna.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motionFi401(s) yrkande 1.I motion Fi401 (s) yrkande2 förordas också att detnuvarande konsumentprisindexet kompletteras med s.k.kategoriprisindex. De bör enligt motionärerna utgå ifrån denkonsumtion som finns i olika hushåll beroende på skildabostadsorter, hushållssammansättning och inkomstnivåer.Utskottet delar på denna punkt inte motionärernas uppfattning.Utskottet kan inte se några fördelar med att redovisaalternativa KPI-beräkningar. Ett sådant tillvägagångssätt skulleendast skapa oklarhet och osäkerhet om vilka regler som skallgälla vid t.ex. uppräkningen av pensioner och andra socialaförmåner. Utskottet avstyrker sålunda även yrkande2 i motionFi401(s).I motion So267 (fp, s, m, c, kds, v) yrkande 8 anförs attpris- och skattepolitiken även fortsättningsvis måste spela enbetydande roll i ett trovärdigt hälsopolitiskt program mottobak. Regelbundna prishöjningar på tobaksvaror är ett viktigtinstrument för att minska tobakskonsumtionen och måste, menarmotionärerna, genomföras.I motionen framhålls att har utfärdat enrekommendation till medlemsländerna om införande av ettsärskilt konsumentprisindex där alkohol och tobak räknasifrån. Motivet bakom rekommendationen är enligt uppgift attprispolitik i konsumtionsdämpande syfte skall kunna bedrivasutan att detta skall behöva lyfta bokförd inflation i länderna.Motionärerna anser att bör följa denna rekommendation.Utskottet har tidigare, , , 1989, 1990,1991 och 1992 (jfr t.ex. 1990/91:FiU22 s.10), behandlatmotioner med liknande innehåll som i här aktuell motion.Vad som motionärerna bl.a. har i åtanke är att den "bokförda"inflationen blir bestämmande för värdet av vissa transfereringartill hushållen.Det ankommer i inte i första hand på finansutskottetatt ta ställning till vilket underlag och uppräkningsförfarandesom bör användas för att justera värdet av olika statligaförmåner och ersättningar. Det är naturligtvis tekniskt möjligtatt konstruera ett index som exkluderar effekter av sprit- ochtobakspriser liksom att beakta olika hushållskonsumtionsmönster. Ett sådant index kan emellertid aldrigersätta behovet av ett generellt konsumentprisindex.Utskottet vill understryka att sammansättningen av KPI måstestyras av vad de svenska hushållen faktiskt konsumerar och avvad SCB:s nationalräkenskaper definierar som privat konsumtion.En sådan generell prisindex är ett nödvändigt statistisktunderlag vid utformningen av den ekonomiska politiken.Sammansättningen av vilka varor som skall ingå i indexetomprövas löpande av . Detovillkorliga kravet att inte försämra möjligheterna att kunnagöra jämförelser av prisutvecklingen mellan olika länder innebäratt nämnden i sitt översynsarbete måste följa deninternationella överenskommelse som ger en övergripandedefinition av KPI (ILO-Recommendation No.170).Det är riktigt som framhålls i motionen att EG:s ministerrådår 1987 utfärdade en rekommendation om att beräkna ett KPI exkl.tobak. Detta kan dock göras så att man vid sidan av detgenerella KPI beräknar och publicerar ett särskilt KPI somexkluderar tobakspriserna.Utskottet avstyrker med det anförda motion So267 (fp, s, m, c,kds, v) yrkande8.En ny låginkomstutredningI motionerna Fi408 av m.fl.(s) ochFi412 av m.fl.(s) begärs att en nylåginkomstutredning tillsätts. I motionerna anförs attojämlikheten tilltar och att klyftorna i vårt land ökar.Statistiska uppgifter visar att löneklyftorna inomLO-kollektivet har vidgats . Den höga ochväxande arbetslösheten och det gigantiska budgetunderskottetslår nu hårt mot välfärdssystemen. Av bl.a. (SOU 1989:67) framgår att segregeringen nu ökar. Motionärernaanser att bör kräva att regeringen utarbetar enstrategi för att förbättra de sämst ställdas situation. Enförsta åtgärd är att tillsätta en ny låginkomstutredning.Utskottet vill med anledning av motionerna Fi408 (s) och Fi412(s) anföra följande.De frågeställningar som motionärerna önskar få belysta i enlåginkomstutredning har löpande följts upp ilångtidsutredningarna. I den senaste långtidsutredningen --LU92-- har fördelningsfrågorna fått en genomträngandebelysning. Detta har skett i bilaga 8 Långsiktiga perspektiv påinkomstfördelningen och bilaga9 Segregation -- ett svensktdilemma. i vår kommer LU92:s sista bilaga, bilaga 19Inkomstfördelningen , att publiceras.Som utskottet framhöll i förra årets statistikbetänkande(1992/93:FiU22) ger också inkomstfördelningsundersökningen(HINK) och den totalräknade inkomststatistiken ett omfattandedatamaterial som möjliggör studier av inkomst- ochförmögenhetsutvecklingen för alla grupper i samhället. Förinkomståren 1978, 1983, 1984, 1985 och 1988 har urvalet utökatsi vad avser de mest förmögna hushållen. En sådanförmögenhetsfördjupning görs också för , och SCBhar ambitionen att göra en redovisning av denna vartannat år.I detta sammanhang bör även SCB:s undersökning avlevnadsförhållanden () nämnas. I den föreslagna anslagsramenför /94 skall åtgärder inrymmas för att göradatabasen till mer lättillgänglig.Som utskottet ser det är det mot här angiven bakgrund intemotiverat att nu anslå ytterligare medel till de ändamål somnämns i motionen. Utskottet avstyrker därför motionernaFi408(s) och Fi412(s).Statistiska centralbyråns medelstilldelningSCB har lämnat en fördjupad analysframställning tillregeringen för perioden /94--1995/96. Ianslagsframställningen redovisar SCB utvecklingen vid treanslagsnivåer. Huvudalternativet innebär att anslaget minskarmed 34miljoner kronor /94. Denna neddragning avanslaget har inneburit nedläggning av viss jordbruksstatistik. Iövrigt har minskningen av anslaget klarats av genom särkildarationaliseringsåtgärder.Utöver SCB:s huvudförslag har i propositionen medel uppgåendetill beräknats för deltagande i olikastatistiska EG-projekt och för förbättringar av statistik avbetydelse för att belysa den ekonomiska politiken.Dessutom har beräknats för bl.a.utveckling av en ny skattestatistik.I enlighet med de nya principerna för ansvarsfördelningenmellan SCB och andra myndigheter (1992/93:FiU7, rskr. 122)beräknas medel för statistik om jordbruk och livsmedel undernionde huvudtiteln. Från och med /94 överförs9920000kr från sjunde huvudtitelns anslag Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser till niondehuvudtitelns anslag Livsmedelsstatistik.Ytterligare förändringar med anledning av de nya principernaför ansvarsfördelning mellan SCB och andra myndigheter kan kommaatt redovisas när förslag lämnats av den kommitté som arbetarmed genomförandet. Mot denna bakgrund prövas SCB nu endast i ettettårsperspektiv.I propositionen föreslås ett ramanslag under sjundehuvudtiteln till : Statistik, registeroch prognoser för /94 på 420080000kr.Utskottet tillstyrker de begärda medlen. Tillstyrkandet gälleräven anslaget : Uppdragsverksamhet påsamma huvudtitel och anslaget Livsmedelsstatistik under niondehuvudtiteln.Omlokalisering av SCB:s verksamhet i till ÖrebroI motion Fi404 av () och Karl-ErikPersson(v) och motion Fi406 av m.fl.(s)föreslås att utlokaliseras till Örebro.I motion Fi406 (c) framhålls att utlokaliseringen av delar avSCB:s verksamhet till har bedömts vara ett exempel påframgångsrik statlig utlokalisering, som den haftviktig regionalpolitisk betydelse. Motionärerna menar att det ärrimligt att regeringen under hänvisning till såväl kostnadernaför statistikverksamheten som det mycket allvarliga läget förÖrebro län, låter genomföra en genomgripande utredning om SCB:slokalisering. Mycket talar för att en sådan utredning kommer attvisa att såväl verksamhetsmässiga, ekonomiska somregionalpolitiska skäl föreligger för en lokalisering tillÖrebro.Som utskottet framhöll (1991/92:FiU22) i anslutningtill motioner med samma krav som i här aktuell motion harnuvarande uppdelning av SCB:s verksamhet på flera orter medförtkomplikationer i vissa avseenden men också fördelar. Den deladeverksamheten har t.ex. inneburit fördelar genom att SCBdärigenom har tillgång till två regionala arbetsmarknader. SCB:sStockholmsenhet är vidare av stor betydelse för kontakten medanvändare och kunder i . Denna motivering tillatt SCB har verksamhet i kan sägas ha förstärkts genomde nu ökade kraven på användaranpassning avstatistikproduktionen. Utskottet utgår från att frågan omutlokalisering av statlig verksamhet kontinuerligt prövas ochatt något särskilt uttalande i frågan därför inte ärerforderligt. Det kan i detta sammanhang nämnas attarbetsmarknadsutskottet i sitt betänkande om regionalpolitiken(1991/92:AU13) har avstyrkt en motion om en lokalisering avSCB:s Stockholmsenhet till Örebroenheten.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna Fi404 (c, v) och Fi406 (s).