bet · GG01NU33 · 1993-05-18 00:00:00 — 1992/93NU33ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:238 om ändringar i minerallagenm.m.,dels fem motioner som har väckts med anledning avpropositionen. I propositionen framläggs förslag om vissa ändringar iminerallagen m.m. Regeringen föreslår bl.a. att giltighetstidenför en bearbetningskoncession skall förlängas från tio . Utskottet anser dock, med instämmande i vad som krävsi två motioner (s; m), att giltighetstiden bör förlängas tilltjugofem år.Övriga förslag i propositionen tillstyrks av utskottet. Ett avdessa innebär att institutet kronoandel, enligt vilket statenhar rätt att bli hälftenägare i varje gruvprojekt, skallavvecklas. Likaså godtar utskottet regeringens förslag om ettavskaffande av lämplighetskravet vid bearbetningskoncession;utskottet delar regeringens uppfattning att sökandenslämplighet styrks redan genom kravet på s.k. malmbevisning. I enreservation (s) -- till vilken även suppleanten frånVänsterpartiet ansluter sig -- anförs att också i fortsättningenbör det krävas att sökanden bedöms vara allmänt lämplig attutvinna det aktuella mineralet och därtill lämplig i övrigt.Likaså tillstyrker utskottet regeringens förslag om attbestämmelser införs i minerallagen för att skyddet förnationalparker m.m. vid undersökningsarbete och bearbetningskall stärkas. När det gäller naturreservat och obrutnafjällområden betonar utskottet vikten av en enhetlig tolkningoch tillämpning av reglerna för dispens; därmed avstyrks enmotion (s) i vilken det framförs farhågor för att alltför storamineralrika områden skulle skyddas genom lagändringen. I proposition 1992/93:238 () föreslås attriksdagen antar av Lagrådet granskade förslag till1. lag om ändring i minerallagen (1991:45),2. lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter.Lagförslagen återges i bilaga 1. Lagändringarna föreslåsträda i kraft . De motioner som har väckts med anledning av propositionen ärföljande:1992/93:N55 av (-) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändringar i minerallagen.1992/93:N56 av () vari yrkas att beslutaratt bearbetningskoncession meddelas om intesökanden begär kortare tid.1992/93:N57 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återupptagande av statlig prospektering,2. avslår regeringens förslag till ändring av minerallagen4kap. 2§ avseende lämplighetskriteriet,3. avslår regeringens förslag till ändring av bestämmelsernaom kronoandel i 1kap. 6§ och 11kap. minerallagen och 12§lagen om vissa torvfyndigheter,4. avslår regeringens förslag om ändring av bestämmelserna ombearbetningskoncessionens längd i [4kap.] 7§ minerallagen.1992/93:N58 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lämplighetskriteriet i 4kap. 2§ bör kvarstå,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökad koncessionstid till med enförlängningsmöjlighet ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kronoandelssystemet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dispensregler vad gäller undersökningsarbete påskyddade områden.1992/93:N59 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om ett borttagande av karenstidenefter undersökningstillstånd. InledningI proposition 1992/93:238 framläggs förslag om ändringar iminerallagen (1991:45) och i lagen (1985:620) om vissatorvfyndigheter.Ändringarna i minerallagen har huvudsakligen till syfte attgruvdriften i landet skall främjas. Propositionen innefattarockså förslag som går ut på att skyddet för nationalparker m.m.skall stärkas genom att bestämmelser härom införs även iminerallagen.För att generellt bättre förutsättningar skall skapas förprospektering och gruvdrift i landet föreslår regeringen attbestämmelserna i minerallagen ändras i följande tre avseenden.Kravet på sökandens lämplighet för att få bearbetningskoncessiontas bort. Giltighetstiden för bearbetningskoncession förlängsfrån tio till . Vidare avvecklas institutet kronoandel,dvs. statens rätt att bli hälftenägare i varje gruvprojekt.För att skyddet för nationalparker m.m. skall utökas förordarregeringen att det i minerallagen införs förbud motundersökningsarbete och bearbetning i sådana områden.Ändringen i lagen om vissa torvfyndigheter innebär att statensrätt att i meddelade koncessioner för energitorv föreskriva omproduktionsavgifter m.m. tas bort.Den nuvarande ordningen enligt minerallagen bör behållas dåden är till fyllest, anförs i motion 1992/93:N55 (-). Motionärenföreslår därför att skall avslå det framlagdaförslaget till ändringar i denna lag.Utskottet, som konstaterar att motionären inte harutvecklat något närmare motiv för sitt förslag, avstyrkernyssnämnda motion.MinerallagenUndersökningstillståndMinerallagen innehåller bestämmelser avseende vissamineraliska ämnen, s.k. koncessionsmineral. Tillståndsgivninggörs i två etapper, nämligen för undersökningsarbete och förbearbetning. Med undersökningsarbete avses arbete för attdels påvisa en fyndighet av ett sådant , dels utrönafyndighetens sannolika ekonomiska värde och dess beskaffenhet iövrigt. Giltighetstiden, som är , kan förlängas med och därefter med ytterligare högst . Sammantagetkan giltighetstiden alltså uppgå till tio år.I lagen finns bestämmelser om karenstid. Dessa innebär att närett undersökningstillstånd -- eller en bearbetningskoncession --har upphört att gälla kan en ansökan från tillstånds- ellerkoncessionshavaren om ett nytt undersökningstillståndbeträffande mark inom samma område inte prövas förrän harförflutit från det att tillståndet eller koncessionen upphördeatt gälla. Om det finns synnerliga skäl får Bergmästaren -- denregionala förvaltningsmyndigheten -- medge undantag frånbestämmelsen. I lagens förarbeten (prop. 1988/89:92 s. 94) angesexempel på sådana skäl. Det betonas dock att stor restriktivitetbör iakttas vid medgivande om undantag.Trots ett intensivt arbete kan det behövas tid förundersökningsarbete utöver maximalt tillåtna , hävdas deti motion 1992/93:N59 (kds). Om innehavaren kan visa att arbetefortfarande pågår och att orsaken härtill ärförenlig med kravet på seriöst företagande borde en förlängningkunna medges utan någon karenstid. Motionären påpekar att en nysökande -- t.ex. en konkurrent till den förre tillståndshavaren-- inte drabbas av bestämmelsen.Enligt utskottets uppfattning är kravet på en visskarenstid motiverat med hänsyn till risken för kringgående avreglerna om giltighetstid. Utskottet erinrar härvid om denmöjlighet till dispens som lagen medger. Några negativaerfarenheter av bestämmelsens tillämpning i den nya minerallagenhar av naturliga skäl ännu inte redovisats; lagen har varit ikraft . Med det anförda avstyrker utskottetmotion /93:N59 (kds).Lämplighetskravet vid bearbetningskoncessionMed bearbetning avses utvinning och tillgodogörande av ettkoncessionsmineral. Tre krav för bearbetningskoncessionuppställs i minerallagen. Fyndigheten skall sannolikt kunnatillgodogöras ekonomiskt; detta innebär att s.k. malmbevisningskall företes. Vidare skall sökanden vara lämplig att bearbetafyndigheten. Slutligen skall fyndighetens belägenhet och artinte göra det olämpligt att sökanden får den begärdakoncessionen.Härutöver krävs att det inte finns något hinder enligt lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (den s.k.naturresurslagen).Lämplighetskravet tar sikte på de förhållanden som rörsökanden. Något förenklat innebär kravet att sökanden skallantas ha dels förmåga -- i form av såväl teknisk kompetens somekonomiska resurser -- att bedriva bearbetning, dels en seriösavsikt att fullfölja projektet.Regeringen föreslår nu att kravet på lämplighet för att fåbearbetningskoncession tas bort. Två motiv härför redovisas. Detena går ut på att kravet är överflödigt. Lämplighetskravet kannämligen, anför regeringen, anses vara uppfyllt redan genomkravet på malmbevisning, eftersom detta förutsätter att sökandenbesitter såväl kompetens som omfattande ekonomiska resurser.Även sökandens avsikt att få till stånd utvinning visas genomföretedd malmbevisning, framhålls det. Det andra motivet är attett lämplighetskrav kan minska prospekteringsviljan.I två fall bör dock lämplighetskravet behållas, anserregeringen. Det ena är då någon genom överlåtelse frånkoncessionshavaren förvärvar en koncession; förvärvaren har juinte presterat någon malmbevisning. Det andra fallet är vidkoncession för utvinning av olja och gasformiga kolväten. Idetta fall bör ett fortsatt krav på lämplighet gälla eftersomutvinning av sådana fyndigheter är förenad med särskilda riskermed avseende på miljön och arbetarskyddet. Vidare kanfyndigheten äventyras genom oskicklig bearbetning, påpekarregeringen.Det är av största vikt att sökanden av enbearbetningskoncession är lämplig att exploatera en fyndighet,framhålls det i motion 1992/93:N58 (s). Motionärerna motsättersig därför att lämplighetskravet slopas.I samma riktning går kravet i motion 1992/93:N57 (v). Allinternationell erfarenhet visar att lämplighetsprövningen är ettbra instrument, anförs det.Utskottet anser -- i likhet med regeringen -- attlämplighetskravet inte fyller någon självständig funktion. Somregeringen anför kan kravet på malmbevisning tillgodose sammasyfte. Det kan heller inte uteslutas att ett uttryckligtlämplighetskrav inverkar hämmande på företagens intresse för attdriva prospekteringsverksamhet i landet. Risken finns att kravpå sökandens lämplighet begränsar antalet aktörer till dem somredan är etablerade när det gäller prospektering och gruvdrift.Utskottet delar uppfattningen att lämplighetskravet bör gällaäven i fortsättningen vid förvärv av koncession och vidutvinning av olja och gasformiga kolväten. I det senare falletär -- som regeringen påpekar -- en exploatering av fyndighetenförenad med risker av en helt annan karaktär än vid övrigakoncessionsmineral. Utskottet vill särskilt betona hänsynen tillmiljön och arbetarskyddet som skäl för att lämplighetskravet börvara kvar i detta fall.Mot bakgrund av det sagda tillstyrker utskottet regeringensförslag. Härav följer att motionerna 1992/93:N58 (s) och1992/93:N57 (v) avstyrks, båda i nu aktuellt avseende.Giltighetstiden för bearbetningskoncessionFör närvarande uppgår giltighetstiden förbearbetningskoncession till . Regeringen anser att enförlängning är motiverad och föreslår att tiden skall om inte sökanden begär . Vidare skallgiltighetstiden därefter förlängas med i sänder om intekoncessionshavaren begär . Det anges också attmineraltekniskt, metallurgiskt eller annat utvecklingsarbete --som utförs i syfte att möjliggöra utvinnning av fyndigheten --skall kvalificera för rätt till förlängning av koncessionstidenutan föregående intresseavvägning enligt naturresurslagen.I tre motioner aktualiseras frågan om giltighetstiden förbearbetningskoncession.En förlängning som går utöver regeringens förslag -- nämligentill -- förordas i motion 1992/93:N58 (s). Motionärernabetonar att mineralutvinning är en mycket långsiktig ochkapitalkrävande verksamhet.Motsvarande förslag om en tjugofemårig giltighetstid förs frami motion 1992/93:N56 (m) med hänvisning bl.a. till vad somgäller i flertalet andra länder.En motsatt uppfattning redovisas i motion 1992/93:N57 (v).Upphovsmännen till denna motion anser att redan den förlängningsom förespråkas i propositionen -- från tio till --minskar statens möjligheter att förhindra passivitet när detgäller viktiga fyndigheter. De yrkar därför avslag påregeringens förslag.Inledningsvis vill utskottet konstatera att kritik motnuvarande giltighetstid har förts fram i olikasammanhang. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning attgiltighetstiden bör förlängas.Enligt vad utskottet har erfarit är de beviskrav -- bl.a. närdet gäller borresultat -- som geologiska undersökning(SGU) uppställer mycket höga. Kostnaderna för att kunna motsvarakraven är oftast avsevärda. Mot denna bakgrund kan även denförlängning som regeringen föreslår te sig alltför begränsad.Det finns, anser utskottet, vägande skäl för att giltighetstidenskall uppgå till om inte sökanden begär . Ensådan tidsrymd skulle bättre kunna tillgodose företagens behovav att kunna säkra en malmbas som långsiktigt tryggarverksamheten. Det är vidare angeläget med långsiktiga spelreglerför en bransch av det slag som gruvnäringen representerar.Utskottet vill vidare framhålla att en tjugofemåriggiltighetstid ligger mer i linje med vad som gäller i mångaandra länder. Det förtjänar också att påpekas att en sådangiltighetstid som utskottet nu förordar innebär en återgång tillvad som gällde enligt gruvlag, en av föregångarna tillminerallagen.Med hänvisning till det nu anförda bör ansluta sigtill utskottets förslag om en förlängning av giltighetstiden förbearbetningskoncession till . Genom ett sådant beslut blirmotionerna 1992/93:N58 (s) och 1992/93:N56 (m) tillgodosedda,den förra i berörd del. Det aktuella yrkandet i motion1992/93:N57 (v) kan utskottet -- som framgått -- inte instämmai; det avstyrks sålunda.Avveckling av kronoandelsinstitutetI en bearbetningskoncession som meddelas någon annan än statenhar staten rätt till andel med hälften. En sådan kronoandel fårhelt eller till viss del överlåtas eller upplåtas. Staten kanäven avstå från kronoandel.Regeringen föreslår nu att kronoandelsinstitutet avvecklas.I motion 1992/93:N58 (s) förklarar sig motionärerna viljagodta detta förslag. De anser emellertid att två villkor börkunna uppställas i anslutning till en sådan avveckling. Statenbör i fortsättningen kunna kräva att företagen ökar sinprospektering i den utsträckning som motsvarar värdet avkronoandelen, sägs det. Vidare anförs att staten -- liksomhittills -- utan ersättning bör få en redovisning för företagensundersökningsarbete. Motionärerna begär att skall göraett uttalande i linje härmed.För ett bibehållande fullt ut av kronoandelsinstitutetpläderas däremot i motion 1992/93:N57 (v). Motionärerna angertre motiv för att propositionen bör avslås i denna del. Statenbör ha möjlighet att påverka att en fyndighet verkligen bryts,anförs det. Vidare är det rimligt att statens inflytande bevarasnär det gäller detta speciella slag av naturresurser. Det tredjeskälet har anknytning till ett annat förslag i motionen som gårut på att den statliga prospekteringsverksamheten böråterinföras (utskottet behandlar detta förslag i ett följandeavsnitt). Enligt motionärernas uppfattning kan intäkterna frånkronoandelssystemet bidra till finansieringen av sådanprospekteringsverksamhet.Enligt minerallagen är den som har utfört undersökningsarbetenskyldig att lämna redovisning för dessa till Bergmästaren ominsatserna inte har resulterat i någon bearbetningskoncession.Av redovisningen skall framgå vem som har utfört undersökningen,vilken typ av undersökningsarbete som har utförts, huromfattande undersökningen har varit och vem som förvararundersökningsresultaten. Det bör noteras att själva resultatetav undersökningsarbetet däremot inte behöver redovisas förstaten.I samband med behandling av den nya minerallagen(prop. 1988/89:92, bet. 1990/91:NU7) avslogs en motion (m) somgick ut på att SGU skulle söka få till stånd frivilligaöverenskommelser med det begränsade antalet företag som bedriverprospekteringsarbete i om redovisning för gjordaundersökningsarbeten; någon lagreglering behövdes alltså inteenligt motionärerna. Utskottet motiverade sin ståndpunkt med atten lagbestämmelse i sak inte är mera betungande än en genomfördordning med frivilliga överenskommelser.Utskottet anser att förslaget om avveckling avkronoandelsinstitutet är välmotiverat.Detta system, som infördes genom gruvlag, innebär defacto en extra beskattning på gruvverksamheten i . Detminskar således företagens ekonomiska utrymme. Ett slopande avinstitutet kronoandel främjar prospekteringen i landet ochkommer därmed att bidra till utvecklingen av en livskraftigmineralindustri i . Utskottet vill framhållaatt ett slopande av systemet innebär att gruvnäringen i dettahänseende får samma villkor som gäller i många av Sverigeskonkurrentländer; någon motsvarighet till kronoandelsinstitutetfinns i princip inte i dessa länder.Utskottet förutsätter att det ekonomiska utrymme somtillskapas genom slopandet av kronoandelsinstitutet kommerprospekteringen till del. Det ligger i företagens egna intressenatt bedriva en prospekteringsverksamhet som medger långsiktigheti företagens verksamhet. Någon mer formaliserad ordning för attåterföra de slopade arrendeavgifterna tillprospekteringsverksamhet, i enlighet med vad som krävs i motion1992/93:N58 (s), är utskottet emellertid inte berett att nuföreslå.Vad härefter gäller frågan om redovisning av företagensundersökningsarbete -- en nyhet minerallag -- villutskottet påminna om att någon ändring i detta avseende inteföreslås. Utskottet anser för sin del att bestämmelserna häromär av värde, eftersom de syftar till att underlätta föraktörerna inom den yrkesmässiga prospekteringsverksamheten attfå kännedom om huruvida undersökningsarbete har utförts inom ettvisst område och på vilket sätt det har skett.Utskottet kan sålunda instämma i den grundläggande syn somkommer till uttryck i motion 1992/93:N58 (s) och som går ut påatt prospekteringsverksamheten i landet på olika sätt skallstimuleras. Utskottet tillstyrker att institutet kronoandelavvecklas. Genom en sådan åtgärd och med hänvisning till vadutskottet i övrigt har anfört i denna fråga torde motionen bli ihuvudsak tillgodosedd; den avstyrks därför i berörd del. Av detsagda följer även att motion 1992/93:N57 (v) avstyrks såvitt härär i fråga.Utökat skydd för nationalparker m.m.För närvarande finns bestämmelser i minerallagen om attundersökningsarbete och bearbetning inte får äga rum inom vissaangivna områden, exempelvis befästningsområden och i närheten avvägar, bostadshus etc.Regler om nationalparker och naturreservat finns inaturvårdslagen (1964:822) och i nationalparksförordningen(1987:938). I naturresurslagen finns bestämmelser till skydd förobrutna fjällområden. Kritik har emellertid i olika sammanhang-- bl.a. i riksdagsmotioner -- riktats mot att minerallagensnyssnämnda bestämmelser om hinder mot undersökningsarbete ochbearbetning inte innefattar nationalparker, naturreservat ochobrutna fjällområden.För att skyddet för dessa naturområden ytterligare skallsäkerställas föreslår regeringen att det i minerallagen införsett förbud mot undersökningsarbete dels i nationalpark ochområde som statlig myndighet hos regeringen har begärt skallavsättas till nationalpark, dels i naturreservat, dels ock iobrutna fjällområden.När det gäller dispens från det föreslagna förbudet iminerallagen föreslås följande gälla. Ingen dispens skall kunnamedges när det gäller intrång i nationalpark; sådant får inteske utan godkännande. Beträffande naturreservat kandispens utverkas hos enligt gällande bestämmelseri naturvårdslagen. Även för obrutna fjällområden föreslåslänsstyrelsen kunna meddela dispens från förbudet.Frågan om dispens från de nya skyddsreglerna aktualiseras imotion 1992/93:N58 (s). Regeringens förslag innebär att mycketstora områden i kommer att vara undantagna frånmöjligheten att utföra undersökningsarbeten, heter det. Eftersomden svenska berggrunden har en mycket hög potential av -- och ur ett europeiskt perspektiv är mycket intressant -- böräven de nu aktuella områdena kunna undersökas.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om attregler för ett utökat skydd för nationalparker m.m. bör införasi minerallagen. Såvitt gäller de farhågor som framförs i motion1992/93:N58 (s) vill utskottet hänvisa till de möjligheter tilldispens som lagstiftningen medger såvitt gäller naturreservatoch obrutna fjällområden. Frågan om dispens skall prövas avberörd länsstyrelse. I detta sammanhang vill utskottet betonavikten av att dispensreglerna ges en enhetlig tolkning ochtillämpning. När det gäller undersökningsarbete m.m. inationalparker erinrar utskottet om att endast kangodkänna intrång i sådana områden.Utskottet tillstyrker alltså propositionen i denna del ochavstyrker nyssnämnda motion i aktuellt avseende.Minerallagen i övrigtI propositionen förslås också att det nu gällande kravet iminerallagen på att gruvföreståndare skall vara svenskmedborgare slopas med hänvisning till . Förslaget harinte föranlett några motionsyrkanden.Utskottet tillstyrker även detta förslag i propositionenliksom de övriga förslag som gäller minerallagen och som intehar behandlats i det föregående.Lagen om vissa torvfyndigheterSom inledningsvis har nämnts föreslår regeringen även enändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. Förslagetgår ut på att statens möjlighet att i koncession föreskriva omstatligt deltagande i verksamheten eller om avgift till statentas bort.I linje med sin invändning mot slopandet avkronoandelssystemet avvisar upphovsmännen till motion1992/93:N57 (v) även detta förslag.Bestämmelsen om produktionsavgifter m.m. syftar bl.a. till atttillförsäkra staten ett visst ekonomiskt utbyte av undersökningoch brytning av energitorv. Utskottet delar regeringensuppfattning att bestämmelsen bör tas bort. Härigenom åstadkomsen parallellitet till avvecklingen av kronoandelssystemet, somhar ett motsvarande syfte. Genom slopandet av bestämmelsen omproduktionsavgiften ökas förutsättningar förkonkurrensneutralitet mellan torv och andra inhemska bränslennär det gäller statliga pålagor. Av det sagda följer attutskottet avstyrker det berörda yrkandet i motion 1992/93:N57(v).Statlig prospekteringsverksamhetTill skillnad från många andra länder har avvecklatsin statliga prospekteringsverksamhet, anförs det i motion1992/93:N57 (v). Motionärerna begär att uttalar sigtill förmån för ett återupptagande av denna verksamhet.Riksdagen har avslagit en motion (s) vari krävdes attstatliga insatser för prospektering skulle återinföras och att100 skulle anslås för ändamålet. Utskotteterinrade (bet. 1992/93:NU26) om att beslut från våren1992 om ändrad inriktning av statens insatser inommineralområdet syftar till att skapa generellt förbättradeförutsättningar för prospekteringen. Utskottet hänvisade bl.a.till utökade insatser inom baskarteringen. Motionen följdes uppi en reservation (s), i vilken betonades att statligt stöd är avvikt främst när det gäller s.k. fältprospektering ochindustrimineral.Utskottet intar samma ståndpunkt som då frågan om statligaprospekteringsinsatser behandlades. Motion 1992/93:N57(v) avstyrks alltså i detta avseende. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1992/93:N55,2. beträffande undersökningstillståndatt avslår motion 1992/93:N59,3. beträffande lämplighetskravet vidbearbetningskoncessionatt med avslag på motionerna 1992/93:N57 yrkande 2och 1992/93:N58 yrkande 1 antar det i proposition 1992/93:238framlagda förslaget till lag om ändring i minerallagen (1991:45)såvitt gäller 4 kap. 2§,res. 1 (s)4. beträffande giltighetstiden för bearbetningskoncessionatt med bifall till motionerna 1992/93:N56 och1992/93:N58 yrkande 2 och med avslag på motion 1992/93:N57yrkande 4 antar det i proposition 1992/93:238 framlagdaförslaget till lag om ändring i minerallagen (1991:45) såvittgäller 4kap. 7§ och punkt 7 b i övergångsbestämmelserna,dock med ändrad lydelse enligt Utskottets förslag i bilaga2,men. (v) - delvis5. beträffande avveckling av kronoandelsinstitutetatt med avslag på motionerna 1992/93:N57 yrkande 3 iifrågavarande del och 1992/93:N58 yrkande 3 antar det iproposition 1992/93:238 framlagda förslaget till lag om ändringi minerallagen (1991:45) såvitt gäller 1 kap. 6§, 11 kap. och12 kap. 1§,men. (v) - delvis6. beträffande utökat skydd för nationalparker m.m.att med avslag på motion 1992/93:N58 yrkande 4 antardet i proposition 1992/93:238 framlagda förslaget till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt gäller 3kap. 6§,7.