bet · GG01SkU31 · 1993-05-12 00:00:00 — För att få fart på ekonomi krävsåtgärder i syfte att stärka efterfrågan. Därför börfördelningspolitiska åtgärder sättas in som kan bidra till attdämpa det just nu alltför höga hushållssparandet. Urkonjunktur- och stabiliseringspolitiska utgångspunkter måsteregeringsförslagen om ytterligare skattestimulanser för attöka hushållssparandet bedömas som illa avvägda.De vägar som regeringen öppnar för privata lösningar kommerockså att försvåra en fördelningsmässig inriktning av en nysocialförsäkring genom att personer med goda ekonomiskaresurser kan ställa sig utanför ett solidarisktförsäkringssystem.Regeringens förslag om ett individuellt pensionssparande ochom sänkt skatt för avkastningsskatten bör således avslås.Vänsterpartiet stödjer därmed yrkandena i reservation 1.Den särskilda löneskatten på pensionskostnader (mom.8)I likhet med utskottet anser jag att det är viktigt med enrättvis företagsbeskattning och utgår ifrån att det pågåendearbetet på detta område resulterar i ett förslag som varkengynnar eller missgynnar företagen jämfört med löntagarna.Någon anledning att se positivt på förslag som har till syfteatt särskilt gynna en viss grupp av företagare anser jag inteatt det finns.Med denna motivering instämmer jag i utskottets avstyrkan avmotionsyrkandet om särskilda stimulanser för småföretagarna.Lagutskottets yttrande1992/93:LU4y Individuellt pensionssparandeTill skatteutskottetSkatteutskottet har beslutat att beredalagutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:187 om individuellt pensionssparande och de motionersom väckts med anledning av denna.I propositionen lägger regeringen fram förslag dels om ettindividuellt pensionssparande, dels om en enhetligschablonmässig metod för beskattningen av avkastningen påkapitalet i det nya sparandet och för pensionsförsäkringar,kapitalförsäkringar och annat pensionskapital. Propositioneninnehåller också förslag om civilrättslig reglering av detindividuella pensionssparandet. Såväl förslaget omindividuellt pensionssparande som förslaget om schablonmässigtberäknad avkastningsskatt föreslås träda i kraft den 1 januari1994.I ärendet har väckts sju motioner. I motion Sk33 yrkar JohanLönnroth m.fl. (v) att propositionen skall avslås i sinhelhet, och i motion Sk37 av m.fl. (s) yrkas attförslaget om ett individuellt pensionssparande skall avslås(yrkande 1). I sistnämnda motion framställs också ett yrkandesom gäller avkastningsskatten (yrkande 2). ()yrkar i motion Sk36 tillkännagivande om att ett bosparande börkopplas till de föreslagna reglerna för pensionssparandet.Yrkanden om att lagen om individuellt pensionssparande skallträda i kraft tidigast framställs i motionSk32 av () och i motion Sk34 avChristina (). begär i motion Sk35vissa tillkännagivanden som gäller schablonbeskattningen, ochi motion Sk38 begär () tillkännagivanden somgäller sundhetsansvaret i individuellt pensionssparande(yrkande 1), utbildningskrav för dem som skall säljapensionssparande (yrkande 2) och konkurrensen mellan olikapensionssparinstitut (yrkande 3).Lagutskottet, som har beslutat avge yttrande överpropositionens avsnitt Civilrättsliga frågor (s. 117--126),får anföra följande.I propositionen konstateras att det långsiktigt bundnasparande som får ske enligt särskilda, gynnsamma skattereglerhittills varit förbehållet sparande genom pensionsförsäkring.Sådana försäkringar innehåller normalt såväl ett sparmomentsom ett försäkringsmoment. I propositionen föreslås attsparande enligt motsvarande skatteregler skall kunna ske ävenhelt utan försäkringsinslag inom ramen för ett individuelltpensionssparande. Ett syfte med förslaget är att möjliggöraett renodlat sparande för pensionen som bidrar till att breddamarknaden för sådant sparande och därmed skapa förutsättningarför att fler väljer att spara för sin pension. Ett annat syfteär att öka konkurrensen om sparandet för pensionen och därmedskapa förutsättningar för en mer kostnadseffektiv förvaltningav allmänhetens pensionssparande. Förslaget har somutgångspunkt att de skatteregler som gäller för sparandei pensionsförsäkring också skall omfatta det nya individuellapensionssparandet. Skattereglerna innebär bl.a. att avdrag försparandet ges det år då sparandet sker med högst ettbasbelopp. Nuvarande avdragsutrymme föreslås gälla gemensamtför pensionsförsäkring och det individuella pensionssparandet.Inkomstbeskattning sker först när pensionsbeloppet betalas ut.Vidare beskattas avkastningen på pensionsförsäkringskapitaltill en lägre skattesats, , än den som gäller förkapitalinkomster. Utbetalningar av pension får, liksom när detgäller pensionsförsäkringar, ske tidigast då spararen uppnåtten ålder och utbetalningarna skall normalt ske underminst . Individuellt pensionssparande föreslås kunna ske itre olika sparformer, nämligen andelar i värdepappersfonder,enskilda värdepapper och inlåning på konto. För att delta idet individuella pensionssparandet ingår spararen ettpensionssparavtal med ett pensionssparinstitut som harFinansinspektionens tillstånd att driva pensionssparrörelse.Sparmedelen placeras efter spararens önskemål i de sparformersom institutet, en bank eller ett värdepappersbolag, erbjuder.Spararen får rätt att flytta sitt pensionssparavtal från ettinstitut till ett annat.Förslaget om ett individuellt pensionssparande aktualiserar,som ovan anförts, en del civilrättsliga frågor. Det gäller,förutom själva pensionssparavtalet, frågan om spararensmöjligheter att förfoga över sin rätt enligtpensionssparavtalet genom förmånstagarförordnande,bodelningsregler samt förhållandet mellan spararen och dennesborgenärer. Författningsförslagen i dessa delar återfinns i 3,4 och 5 kap. förslaget till lag om individuelltpensionssparande samt i förslagen till ändringar iärvdabalken, och lagen (1987:813) omhomosexuella sambor. I 3 kap. 2§ förslaget till lag omindividuellt pensionssparande finns en föreskrift som angeratt ytterligare bestämmelser om villkor som skall tas in ipensionsavtal finns i kommunalskattelagen (1928:370), ochenligt 4 kap. 1§ lagförslaget får överlåtelse eller annatförfogande över tillgångar på ett pensionssparkonto ellerrätten till ett pensionssparavtal inte ske mot villkor somenligt kommunalskattelagen skall tas in i avtalet. Härigenomkommer, såsom också Lagrådet påpekat, civilrättsligabestämmelser att vara placerade i en skatteförfattning.Utskottet delar Lagrådets allmänna uppfattning att detta ärlagtekniskt otillfredsställande. Som föredragande statsrådetanfört föreligger emellertid redan nu en motsvarandeuppdelning av bestämmelserna när det gällerpensionsförsäkringar (se anvisningarna till 31§kommunalskattelagen), varför det enligt utskottets mening,trots det ovan anförda, får anses ligga ett visst värde i attde nu föreslagna bestämmelserna lagtekniskt utformas på sammasätt.Utskottet ser i övrigt med tillfredsställelse på att decivilrättsliga reglerna som föreslås gälla inom detindividuella pensionssparandet utformats med en så näraanknytning till vad som i dessa avseenden gäller i fråga ompensionsförsäkringar. Sålunda innebär förslaget att det i 4kap. lagen om individuellt pensionssparande tas inbestämmelser om spararens förfoganden över tillgångar påett pensionssparkonto eller över rätten enligt ettpensionssparavtal som i relevanta avseenden svarar mot vad somgäller för försäkringar enligt lagen (1927:77) omförsäkringsavtal. I 1§ föreslås en regel som, liksom när detgäller pensionsförsäkringar, i princip förbjuder överlåtelser,belåning och pantsättning. Förfoganden som skett i strid motlagens bestämmelser eller mot villkor som enligtkommunalskattelagen skall tas in i pensionssparavtalet ärogiltiga. På detta sätt blir regleringen kongruent med den somgäller för försäkringssparande. Också de i 4 kap. föreslagnareglerna om förmånstagarförordnande svarar i relevanta delarmot vad som gäller för pensionsförsäkringar. att sparbeloppet inte kommer att ingå i spararenskvarlåtenskap, om förmånstagare har förordnats (6§).Motsvarande jämkningsmöjligheter till förmån för efterlevandemake eller bröstarvinge som gäller enligt 104§ andra stycketförsäkringsavtalslagen skall dock gälla om en tillämpning avförmånstagarförordnandet skulle leda till oskäligt resultat(7§). Vidare föreslås en motsvarighet till den iförsäkringsavtalslagen införda bestämmelsen om förlust avrätt till ersättning från livförsäkring om någon genom brottuppsåtligen dödat försäkringstagaren, den försäkrade eller enförmånstagare (15§). Det skall också i enlighet med vad somnumera gäller i fråga om försäkringar vara möjligt att förenaett förmånstagarförordnande med föreskrift om att utfallandebelopp skall vara mottagarens enskilda egendom (5§). I frågaom en förmånstagares rätt att efter spararens eller entidigare förmånstagares död förfoga över pensionssparkontotföreslås att förmånstagaren skall kunna göra omplaceringar ochäven flytta kontot till ett annat institut. På grund avförordnandets testamentariska karaktär skall förmånstagarendäremot inte kunna ändra avtalet i fråga om utbetalningarnasstorlek eller utbetalningstiden eller själv sätta införmånstagare (15§).Den strävan att utforma bestämmelserna för det individuellapensionssparandet så nära som möjligt till vad som gäller förförsäkringssparandet utmärker förslaget också när det gällerfrågor om bodelning och angränsande frågor. Såledesföreslås i propositionen att rätt till pension som tillkommeren make på grund av pensionssparavtal skall undantas frånbodelning (10 kap. 3§ ). Detta skall enligtförslaget gälla oavsett om förmånstagare förordnats ellerinte. För att rätt till pension enligt pensionssparandet inteskall undantas från bodelning i större utsträckning än vidförsäkring föreslås dock att den nuvarande jämkningsregeln i10 kap. 3§ tredje stycket också skall gällaför det individuella pensionssparandet. Rätt till pensionskall därför helt eller delvis ingå i bodelning om det medhänsyn till äktenskapets längd, makarnas ekonomiskaförhållanden och omständigheterna i övrigt skulle varaoskäligt att undanta pensionsrätten från bodelning. Resultatetav detta blir att vid bodelning på grund av äktenskapsskillnadhela pensionsrätten blir att behandla som en på försäkringgrundad rätt till ålders- eller invaliditetspension enligtförsäkring. På samma sätt som gäller för enskild egendom ochpensionsförsäkring får makarna möjlighet att avtala att enpensionsrätt enligt pensionssparandet, som annars skulle havarit undantagen, skall ingå i bodelning (10 kap. 4§äktenskapsbalken). Enligt 11 kap. 4§ skall,om en make har använt sitt giftorättsgods bl.a. för ökning avvärdet av en egen pensionsförsäkring, beräkningen av makarnasandel i boet i vissa fall ske som om åtgärden inte vidtagits.Motsvarande regler föreslås gälla även om en make använt sittgiftorättsgods för inbetalning enligt ett pensionssparavtal.När det gäller de föreslagna bestämmelserna om förhållandettill spararens borgenärer (5 kap. förslaget till lag omindividuellt pensionssparande) ger också dessa i huvudsakjämförbara konsekvenser med vad som gäller på motsvarandeområden för pensionsförsäkringar. Vad först gäller möjlighetenatt under spararens livstid utmäta rätten till pension byggerregleringen på försäkringssidan på att utmätningsskydd skallföreligga om sparandet är långsiktigt och sker med en vissregelbundenhet (116§ försäkringsavtalslagen). Som påpekatsav några av remissinstanserna kan ett utmätningsskydd för detindividuella pensionssparandet av olika skäl inte utformas medförsäkringsavtalslagen som direkt förebild. I stället föreslåsatt tillgångar på ett pensionssparkonto får utmätas omspartiden enligt avtalet understiger eller om något årinbetalats ett belopp som är mer än dubbelt så stort somgenomsnittet av inbetalningarna (1§). Imateriellt hänseende torde det inte bli någon skillnad frånvad som gäller om utmätning av pensionsförsäkringar. Ienlighet med vad som gäller i fråga om pensionsförsäkringarföreslås också en bestämmelse som innebär att det öppnas enmöjlighet för den avlidne pensionsspararens borgenärer att tai anspråk tillgångar på ett pensionssparkonto, om det är frågaom ett icke utmätningsfritt sparande med ett återkalleligtförmånstagarförordnande (2§). När det gälleråtervinningsmöjligheterna i konkurs föreslås en reglering i3§ som också svarar mot vad som gäller på försäkringsområdet(117§ försäkringsavtalslagen).Mot bakgrund av det ovan redovisade anser lagutskottet att decivilrättsliga lösningar som föreslagits är ändamålsenliga.Från lagutskottets utgångspunkter finns således inte någrahinder mot att förslaget till individuellt pensionssparandegenomförs i enlighet med vad som föreslås i proposition1992/93:187.Stockholm den 27 april 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), BengtHarding (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (), Per () och ().Särskilt yttrandeMaj-Lis Lööw, , , ,, och (allas) anför:I motion Sk37 av m.fl. (s) yrkas att förslaget omindividuellt pensionssparande skall avslås (yrkande 1). Videlar denna uppfattning. I den mån förslaget ändå kommer attgenomföras har vi inga erinringar mot de civilrättsligalösningarna.Näringsutskottets yttrande1992/93:NU9yBilaga 2Individuellt pensionssparandeTill skatteutskottetSkatteutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1992/93:187 om individuelltpensionssparande jämte motioner. kommenterarpropositionen och motionerna såvitt de avser näringsutskottetsberedningsområde.NäringsutskottetPropositionenI propositionen lämnas förslag dels om ett individuelltpensionssparande utan försäkringsinslag, dels om en enhetligschablonmässig metod för beskattningen av avkastningen påkapitalet i det nya sparandet och på pensionsförsäkringar,kapitalförsäkringar och annat pensionskapital. Lagförslagenavses träda i kraft den 1 januari 1994.Särskilt gynnsamma skatteregler har endast gällt försparande genom pensionsförsäkring. Förslaget i propositioneninnebär att i stort sett motsvarande regler skall införasockså för individuellt pensionssparande utanförsäkringsmoment. Detta sparande skall kunna ske i treformer, nämligen genom andelar i värdepappersfonder, enskildavärdepapper och inlåning på konto. För att delta i sparandetingår spararen ett pensionssparavtal med ettpensionssparinstitut som har tillstånd attdriva pensionssparrörelse. Tillstånd kan ges tillvärdepappersinstitut, dvs. till banker, värdepappersbolag ochutländska värdepappersföretag med filial i . Förtillstånd fordras att den planerade verksamheten kan antaskomma att uppfylla vissa grundläggande kvalitets- ochsundhetskrav. Pensionssparinstituten skall stå under tillsynav Finansinspektionen.MotionernaMed anledning av propositionen har det väckts sammanlagt sjumotioner. koncentrerar sitt yttrande till dedelar av propositionen och motionerna som rör delsverksamhetsreglerna för och tillsynen överpensionssparinstituten, dels konkurrensförhållandena mellandessa institut och försäkringsbolagen.I motion 1992/93:Sk37 (s) anförs att Socialdemokraterna igrunden ansluter sig till strävandena att utvidgapensionssparandet till andra än försäkringsbolag för attdärigenom öka konkurrensen och effektiviteten. Motionärernaunderstryker emellertid att det är högst olämpligt att nuaktualisera förändringar av reglerna för det privatapensionssparandet, eftersom det allmänna pensionssystemet ärföremål för utredning. De anser att dessa frågor bör hanterasi ett sammanhang och avstyrker därför förslaget tillindividuellt pensionssparande.Regeringens förslag gynnar otillbörligt grupper med högainkomster, sägs det i motion 1992/93:Sk33 (v). De som harstora möjligheter att spara kommer att få skattelättnadergenom den nya sparformen, påpekas det i motionen. Där betonasvidare att det inte behövs någon stimulans avsparandet. För att få fart på fordras i stället atthushållens sparande minskas. Regeringens förslag kan därförbli förödande för samhällsekonomin om förhållandena inte harförbättrats när de nya reglerna avses träda i kraft. Mot dennabakgrund avstyrks propositionen i dess helhet.I motion 1992/93:Sk32 (fp) anförs en rad betänkligheter motförslaget att införa ett individuellt pensionssparande.Motionären anser att förslaget, om det genomförs, leder tillatt en ökad andel av pensionsspararna kommer att sakna deviktiga trygghetsmoment som normalt ingår ipensionsförsäkringar. Vidare hävdas att förslaget inte ärkonkurrensneutralt och därför kommer att få negativa effekterpå livförsäkringsbolagens privatmarknad. Försäkringssparandetoch kapitalmarknaden kommer att störas allvarligt enligtmotionären. Han pekar också på risken för ökat kapitalutflödegenom den föreslagna rätten att spara i utländsk bank. Imotionen betonas att det inte är lämpligt att stimulerasparandet , eftersom det krävs att den inhemskaefterfrågan ökar för att det skall bli fart på Sverigesekonomi. Motionären anser sammantaget att förslaget omindividuellt pensionssparande bör skjutas ochträda i kraft först . Under mellantidenskulle en samlad översyn göras av regelverken för de olikapensionssystemen. Målen skulle bl.a. vara att åstadkommagenerella förenklingar och skapa reella förutsättningar för enkonkurrens på lika villkor mellan samtliga institut påmarknaden.Även i motion 1992/93:Sk34 (c) föreslås att införandet av detindividuella pensionssparandet skall senareläggas med ett år.Motionären anför att tillskottet av ytterligare en kompliceradsparform gör det svårare för konsumenterna att överblickaolika sparalternativ. Tvärtemot vad som sägs i propositionenförsämrar detta konkurrensen, hävdar hon. I motionen påpekasockså att den nya sparformen kan komma att subventioneras bådevid insättning genom skatteavdrag och vid uttag till följd avbankstödet. Detta snedvrider konkurrensen mellan banker ochförsäkringsbolag. Motionären anför vidare att en utvidgning avsystemet till att omfatta sparande även i utländska bankerinte påkallas av t.ex. på området. I likhet medvad som sägs i den föregående motionen kritiseras tidpunktenför att införa sparstimulanser. Dessutom begärs en översyn avreglerna för pensionssystemen. En samordning skulle då kunnaske med det allmänna pensionssystemet.I motion 1992/93:Sk38 (kds) sägs att förslaget om införande avindividuellt pensionssparande kommer att förbättraförutsättningarna för personligt ekonomiskt ansvarstagande förden egna pensionen. Motionären understryker betydelsen av enkunnig och trovärdig yrkeskår och anser att det av lagen måsteframgå att det är kundernas bästa och intepensionssparinstitutens vinster som skall prioriteras. Imotionen hänvisas också till förhållandena inomförsäkringsbranschen, när det gäller t.ex. krav på sundhet ochskälighet och förekomsten av en gemensam utbildning. Enerforderlig kompetens kan enligt motionären säkerställas genomlagstadgat krav på viss utbildningsnivå på dem som möterkunder och tecknar avtalen.Vissa kompletterande uppgifterInnan näringsutskottet tar ställning till förslagen ipropositionen och motionerna lämnas i det följande vissakompletterande uppgifter.Det allmänna pensionssystemet ses över av enparlamentariskt sammansatt pensionsarbetsgrupp. Gruppensarbete beräknas vara klart under innevarande år. Regeringenhar aviserat ett förslag om ett reviderat pensionssystem underår 1994. Avsikten är att det nya systemet skall kunna börjagälla från den 1 januari 1995.För tillstånd att verka som pensionssparinstitut fordrasenligt förslaget i propositionen att den planeradeverksamheten kan antas komma att uppfylla vissa grundläggandekvalitets- och sundhetskrav. Sundhetskravet är formulerat såatt pensionssparrörelsen skall bedrivas på ett sådant sätt attallmänhetens förtroende för verksamheten upprätthålls ochtillgångar på pensionssparkonton inte otillbörligen riskerassamt i övrigt så att rörelsen kan anses sund.Finansinpektionen skall enligt vad som sägs i propositionenvid sin bedömning av om en rörelse kan anses sund bl.a. prövaom placeringsråd och annan vägledning kan ges.Tillstånd att bli pensionssparinstitut kan enligt förslagetbeviljas de som har tillstånd att bedriva värdepappersrörelse.För att få sådant tillstånd fordras enligt 2 kap. lagen(1991:981) om värdepappersrörelse att den planeradeverksamheten kan antas uppfylla kraven på en sundvärdepappersrörelse. Av förarbetena till denna bestämmelseframgår att prövningen härvid skall avse bl.a. omföretagsledningen har den erfarenhet som krävs med hänsyn tillkravet på att verksamheten skall bedrivas på ett korrekt ochomdömesgillt sätt.Utskottets ställningstagandeEtt långsiktigt pensionssparande med skattemässigt gynnsammaregler kan endast ske hos försäkringsbolagengenom pensionsförsäkringar. Denna form av pensionssparande harunder ett stort antal år förekommit parallellt med detallmänna pensionssystemet. Förslaget i propositionen innebäratt det befintliga systemet utvidgas på så sätt att i principsamma regler skall gälla också för sparformer som erbjuds avvärdepappersinstitut. En sådan utvidgning är enligtnäringsutskottets uppfattning angelägen, bl.a. för attkonkurrensen om hushållssparandet skall ökas och för att merlikvärdiga villkor för de berörda instituten på denna marknadskall skapas. Den föreslagna förändringen kan enligtutskottets bedömning genomföras utan hinder av pågåendeöverväganden rörande pensionssystemet i övrigt. Utskottetavstyrker därför de berörda yrkandena i motionerna1992/93:Sk37 (s) och 1992/93:Sk33 (v).Beträffande vad som hävdas i motionerna 1992/93:Sk32 (fp) och1992/93:Sk34 (c) om att det nya pensionssparandet kan kommaatt ha negativa effekter i en del hänseenden villnäringsutskottet anföra följande. harförsäkringsbolagen haft en gynnad situation genom attfördelaktiga skatteregler endast gällt för det långsiktigapensionssparandet i dessa bolag. Förslaget innebär att bankeroch andra institut får möjlighet att konkurrera om dettasparande på i stort sett samma villkor. Utskottet anser därföratt förslaget bidrar till att utjämna skillnaderna ikonkurrensförutsättningarna mellan försäkringsbolagen och denya pensionssparinstituten, dvs. banker och värdepappersbolag.En fullständig konkurrensneutralitet har inte kunnat uppnås,vilket förklaras av att sparformerna inte är identiska. Avpropositionen framgår emellertid att regeringen skall pröva omen del av de kvarstående skillnaderna kan avhjälpas.Näringsutskottet vill också betona att en ökad konkurrens omdet långsiktiga sparandet kan bidra till en effektivareförvaltning av pensionsmedlen och till att hålla nereinstitutens administrationskostnader. För spararna innebärförslaget till individuellt pensionssparande fördelar ocksågenom att valfriheten mellan olika sparformer ökar. Det nyasparandet skall nämligen -- som tidigare nämnts -- kunna skegenom inlåning på bank, andelar i värdepappersfonder ellerenskilda värdepapper. För de personer som vill ha enkombination av sparande och försäkring står alltjämt dettaalternativ öppet genom försäkringsbolagens traditionellapensionsförsäkringar och livförsäkringar med fondanknytning.Genom denna bredd i sparformer kan nya grupper av sparareväntas bli intresserade av ett långsiktigt pensionssparande.I motion 1992/93:Sk32 (fp) uttrycks farhågor för att detindividuella pensionssparandet skall dra undan stora beloppfrån kapitalmarknaden. vill med anledninghärav framhålla att alla de tidigare nämnda sparformerna ingåri kapitalmarknaden. Denna indelas vanligen i kreditmarknadenoch aktiemarknaden. Kreditmarknaden består i sin tur avpenning- och obligationsmarknaderna. Sparande som består iinlåning på bank, placering i enskilda aktier ellerobligationer eller i fonder för sådana värdepapper innebär attsparandet tillförs kapitalmarknaden. Om det individuellapensionssparandet leder till att sparandet totalt sett ökarfår alltså kapitalmarknaden ett större tillflöde av medel.Sparandet påverkas av en rad faktorer, däribland det allmännaekonomiska läget och människors förväntningar inför framtiden.Det går därför inte att med säkerhet uttala sig om sparandetsutveckling.