bet · GG01LU36 · 1993-03-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet sex motioner på äktenskaps-och sambolagstiftningens områden. En motion rör frågan om makesförfoganderätt över fast egendom, och ett motionsyrkande angårbehandlingen av rätt till ålderspension vid bodelning. I tremotioner, bl.a. en flerpartimotion (s, fp, c, nyd, v), framläggsönskemål om skyndsam lagstiftning om registrerat partnerskap. av dessa motioner -- en (v)-motion -- begärs också enutredning om rätt för homosexuella att adoptera. Slutligenbehandlar en motion frågan om frivilliga samlevnadsavtal.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats en reservation (s) i fråga omregistrerat partnerskap samt en meningsyttring (v) i samma frågaoch i fråga om en utredning om homosexuellas rätt att adoptera. 1992/93:L406 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om registreratpartnerskap för homosexuella.1992/93:L409 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lag ompartnerskap för homosexuella enligt vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär en utredning om rätt förhomosexuella att adoptera barn.1992/93:L413 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av /sambolagen.1992/93:L414 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en översyn av möjligheterna att teckna frivilligajuridiska avtal på samlevnadsområdet utan att särskildlagstiftning skall behöva användas för varje samlevnadstyp.1992/93:L421 av m.fl. (s, fp, c, nyd, v, -) variyrkas att antar de i motionen intagna förslagen till1. lag om partnerskap,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i brottsbalken.1992/93:Sf216 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en återgång till tidigare regler om värdetav ålderspension vid bodelning. InledningDen familjerättsliga lagstiftningen har under de senaste tvåårtiondena varit föremål för en genomgripande omarbetning. Efteren lång rad av delreformer på äktenskapsrättens område underdenna tid fattade (prop. 1986/87:1, bet. LU18) i april1987 beslut om att (GB) skulle ersättas med enny balk, (ÄktB). I samband därmed beslötriksdagen också om genomförandet av lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem (sambolagen) samt om viktiga ändringar iärvdabalken. Vidare antog lagen (1987:788)om införande av samt annan följdlagstiftningtill m.m. (prop. 1986/87:86, bet. Tillgrund för lagstiftningen låg Familjelagsakkunnigashuvudbetänkande Äktenskapsbalk (SOU 1981:85). samma årinfördes lagen (1987:813) om homosexuella sambor (prop.1986/87:124, bet. LU28).Den nya lagstiftningen trädde i kraft ochinnebär betydelsefulla förändringar främst i fråga omförmögenhetsordningen i äktenskapet och fördelningen av makarnasegendom vid äktenskapets upplösning. Ett uttalat syfte medförändringarna har varit att åstadkomma en högre grad avekonomisk rättvisa mellan makarna vid äktenskapsskillnad.Ändringarna i syftar till att skapa möjligheter förden efterlevande maken att få ärva den avlidne makenskvarlåtenskap och därmed att kunna sitta kvar i orubbat bo.Införandet av sambolagen har i främsta rummet föranletts avbehovet av att tillförsäkra den svagare parten i ettsamboförhållande vissa rättigheter i fråga om det gemensammahemmet då sammanlevnaden upphör. Avsikten har däremot inte varitatt söka uppnå en med äktenskapet jämförbar reglering avsamboförhållanden. Genom lagen om homosexuella sambor harsambolagen och regler i vissa andra lagar gjorts tillämpliga påhomosexuella samboförhållanden.Makars och sambors egendomÄktB utgår från att makar kan ha två slag av tillgångar,giftorättsgods och enskild egendom. Enligt 7 kap. 1 § ÄktB är enmakes egendom giftorättsgods i den mån den inte är enskildegendom.I vilka fall en makes egendom kan vara enskild anges i 7 kap.2 § ÄktB. Främst märks det fallet att makarna genomäktenskapsförord bestämt att viss egendom skall vara enskild.Egendom som är enskild på grund av äktenskapsförord kan görastill giftorättsgods genom nytt äktenskapsförord. Vidare anges ilagrummet att egendom kan vara enskild om en make har fått den igåva från någon annan än den andra maken med det villkoret attegendomen skall vara mottagarens enskilda. Detsamma gäller ifråga om egendom som under sådant villkor tillfaller en makegenom arv eller testamente. Vidare kan enligt lagrummet vad somträtt i stället för enskild egendom utgöra sådan egendom. Genomen beslutad ändring i paragrafen (prop. 1992/93:148,bet. LU23) är även egendom som en make förvärvar genom ettförmånstagarförordnande vid livförsäkring, olycksfallsförsäkringeller sjukförsäkring, som tecknats av någon annan än den andramaken, enskild om försäkringstagaren har föreskrivit det. 7 kap.2 § ÄktB innefattar en uttömmande reglering av de sätt på vilkaegendom kan göras till den ena makens enskilda egendom, vilketinnebär att enskild egendom inte kan tillskapas genom någraandra rättshandlingar än de nämnda.Frågan vilken karaktär som tillgången har får betydelse vidbodelning mellan makarna. Bodelning skall göras då äktenskapetupplöses genom äktenskapsskillnad eller den ena makens död.Makarna har också möjlighet att -- om de är överens om det --göra bodelning utan samband med äktenskapets upplösning.Giftorättsgods skall som huvudregel ingå i bodelningen, medanenskild egendom i princip inte skall göra det. I likhet med GBbygger ÄktB på principen att makarnas giftorättsgods vidbodelningen skall delas lika mellan dem sedan vardera makenerhållit täckning för sina skulder.Sambolagen är tillämplig i fråga om sådana samboförhållanden ivilka en ogift man och en ogift kvinna lever tillsammans underäktenskapsliknande förhållanden. Lagen innebär att när ettsamboförhållande upplöses får samborna en giftorättsliknanderätt till delning av sådan egendom i det gemensamma hemmet somhar anskaffats för gemensamt begagnande. Huvudregeln är alltsåäven här att värdet av den gemensamma bostaden och bohaget i denskall delas lika mellan samborna. Denna huvudregel kan dock --på samma sätt som vid bodelning mellan makar -- frångås om enlikadelning skulle framstå som oskälig. För sådana sambor somönskar hålla isär sina ekonomiska förhållanden har en möjlighetöppnats att avtala om att lagens delningsregler inte skall gällai deras samboförhållande.Enligt motion L413 av och () ärdet vid separation i praktiken möjligt för ena maken ellersambon att avyttra fast egendom till men vid bodelningen för denandra parten. Ett relativt enkelt sätt att komma åt ett sådantförfarande är enligt motionärerna att ändra lagstiftningen såatt man hos berörd tingsrätt i lagfartsregistret kan lägga inett totalt säljförbud för den aktuella fastigheten till dessbodelning skett.Utskottet vill till en början erinra om att ÄktB, liksomfallet var med GB, bygger på principen att makarna i ettäktenskap är två ekonomiskt självständiga subjekt som var och enäger och disponerar över den egendom som han eller hon fört medsig in i äktenskapet eller förvärvat under äktenskapet. Avhänsyn till andra makens intresse råder dock enligt ÄktBinskränkningar i vissa hänseenden i makes förfoganderätt översin egendom.Sålunda gäller enligt 7 kap. 5 § ÄktB som huvudregel bl.a. atten make inte utan den andra makens samtycke får avhända sig fastegendom som utgör makarnas gemensamma bostad. En make får inteheller utan den andre makens samtycke avhända sig fast egendomsom inte utgör makarnas gemensamma bostad, om egendomen ärgiftorättsgods. I sistnämnda fall behövs dock inte samtycke ommål om äktenskapsskillnad pågår och maken förvärvat egendomenefter det att talan om äktenskapsskillnad väcktes.Bestämmelserna i 7 kap. 5 § ÄktB om fast egendom tillämpas ocksåi fråga om tomträtt. För samboförhållanden gäller enligt 17 §sambolagen bl.a. att en sambo inte utan den andra sambonssamtycke får avhända sig en bostad som, om bodelning kommer tillstånd mellan samborna, skall ingå i bodelningen. Om en makeeller sambo utan erforderligt samtycke eller tillstånd haravhänt sig egendomen skall domstolen på talan av denne förklaraatt rättshandlingen är ogiltig och att egendomen skall återgå (7kap. 9 § ÄktB resp. 19 § sambolagen).Den som med äganderätt förvärvat fast egendom skall sökainskrivning av förvärvet (lagfart) hos inskrivningsmyndighet.Regler om lagfart finns i 20 kap. jordabalken. Enligt dessabestämmelser skall en lagfartsansökan förklaras vilande bl.a.vid överlåtelse där överlåtaren är gift och förvärvet enligtÄktB:s bestämmelser är beroende av den andre makens samtycke (20kap. 7 § punkt 7). Detsamma gäller vid förvärv där den somöverlåter egendomen är sambo och förvärvet enligt sambolagen ärberoende av den andre sambons samtycke, dock endast om enanteckning gjorts hos inskrivningsmyndigheten om en anmälan frånsamborna att fastigheten är gemensam bostad för dem båda (punkt8). Vilandeförklaringen får bl.a. den konsekvensen attinteckning kan beviljas i fastigheten endast om den som harlagfart medger det. Lagfartsansökan kan beviljas först närsökanden visar att det hinder som föranlett vilandeförklaringenundanröjts.Av reglerna om lagfart följer vidare att make eller sambo, somtillskiftats fast egendom vid bodelning, är skyldig att sökalagfart på förvärvet, när egendomen förut tillhört andra makeneller sambon.Utöver vad nu nämnts vill utskottet också peka på att varderamaken, sedan frågan om äktenskapsskillnad anhängiggjorts, framtill bodelningen är skyldig att redovisa för förvaltningen avsin egendom och för sådan egendom som maken har haft hand om mensom tillhör den andra maken (9 kap. 3 § ÄktB). Om det behövs föratt skydda den ena makens rätt vid bodelning kan vidare domstolpå begäran sätta den andre makens egendom (eller del av den)under särskild förvaltning (9 kap. 8 § ÄktB). Bodelningen kanockså korrigeras om den ena maken före ansökan omäktenskapsskillnad genom gåva avhänt sig giftorättsgods i inteobetydlig omfattning eller använt sitt giftorättsgods till attöka värdet av sin enskilda egendom. Korrigeringen skall göras såatt man vid bodelningen beräknar den andre makens andel i boetsom om det ifrågavarande giftorättsgodset alltjämt hade funnitskvar (11 kap. 4 § ÄktB).Utskottet finner, med hänvisning till den lämnade redogörelsenför gällande rätt, att några lagstiftningsåtgärder inte kananses påkallade med anledning av de frågeställningar somaktualiseras i motion L413. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen.Makars pensionsrättigheterEnligt bestämmelser i 10 kap. 3 § ÄktB har vardera maken rättatt undanta viss egendom eller rättighet från bodelning trotsatt egendomen eller rättigheten utgör giftorättsgods. Avlagrummets första stycke följer att exempelvis rätten tillpension från den allmänna försäkringen liksom pension frånarbetsgivaren skall hållas utanför bodelningen. Detsamma tordegälla en anställds rätt enligt en pensionsförsäkring somarbetsgivaren tecknat. Av andra stycket i paragrafen följer attockså rätt till pension på grund av en privat försäkring somnågon av makarna äger skall undantas. En förutsättning är dockatt utfallande belopp skall beskattas som inkomst och attförsäkringen gäller rätt till (1) ålderspension ellerinvalidpension, eller (2) efterlevandepension i fall då rätttill utbetalning av pension föreligger vid bodelningen. Enligtett till paragrafen tillagt tredje stycke, som trätt i kraft den1 , skall rätt till nu angivet slag av pension dockhelt eller delvis ingå i bodelningen om det med hänsyn tilläktenskapets längd, makarnas ekonomiska förhållanden ochomständigheterna i övrigt skulle vara oskäligt att undantapensionsrätten från bodelning.Bestämmelserna i 10 kap. 3 § ÄktB om privatapensionsförsäkringar innebär en nyhet i förhållande till äldrerätt. Enligt GB gällde att sådana försäkringar skulle ingå ibodelningen.Enligt motion Sf216 av () börreglerna ändras så att värdet av ålderspension på grund av enprivat försäkring åter skall ingå i bodelningen (yrkande 3). Dennya ordning som i detta avseende infördes genom ÄktB innebärenligt motionärerna att klyftan mellan kvinnors och mänspensioner ökat ytterligare.När motioner rörande behandlingen av makars pensionsförmånervid bodelning senast prövades i (bet. 1991/92:LU32),erinrade utskottet om att Pensionsberedningens slutbetänkande(SOU 1990:76) Allmän pension övervägdes inomSocialdepartementet. I betänkandet har beredningen tagit uppfrågan om delning av pensionsrätt mellan makar inom ATP.Beredningen har därvid -- efter sammanvägning av skäl för ochemot ett system med likadelning mellan makar av den ATP-rätt somde intjänat under äktenskapet -- ställt sig avvisande till ettsådant system. Vid övervägande av andra tänkbara lösningar harberedningen dock funnit att en framkomlig väg skulle vara enutvidgning av tillämpningsområdet för den jämkningsregel sominförts i 10 kap. 3 § tredje stycket ÄktB. Enligt beredningenskulle denna regel möjligen i en något modifierad form kunnautsträckas till att avse även pensionsrätt inom ATP och dekollektivavtalsreglerade tjänstepensioneringarna. Något merkonkret förslag har dock inte framlagts, utan beredningen harinskränkt sig till att framhålla vikten av att en lösning enligtdet skisserade alternativet prövas i något sammanhang som är merlämpligt än inom ramen för en utredning på den allmännaförsäkringens område. Utskottet uttalade i sitt av riksdagengodkända betänkande att det beredningsarbete som pågick inomregeringskansliet rörande den allmänna pensionen borde avvaktas.Med hänsyn till vad som anförts i Pensionsberedningensbetänkande utgick utskottet från att behovet av eventuellaänringar i ÄktB skulle komma att övervägas under detta arbete.Någon vidare åtgärd med anledning av de då aktuellamotionsyrkandena var således inte påkallad, och utskottetavstyrkte följaktligen bifall till yrkandena.Regeringen har tillsatt en särskildarbetsgrupp med uppgift att utarbeta ett förslag tillförändringar i systemet för den allmänna pensioneringen.Arbetsgruppen, som antagit namnet Pensionsarbetsgruppen, harenligt sina direktiv (dir. 1991:102) till syfte att mot bakgrundav Pensionsberedningens slutbetänkande och de inkomnaremissvaren utarbeta förslag till ett nytt system för denallmänna pensioneringen. Arbetsgruppen har idepartementspromemorian (Ds 1992:89) Ett reformeratpensionssystem -- Bakgrund, principer och skiss redovisat dengrundläggande strukturen vad gäller förmåner och avgifter i ettförändrat pensionssystem. Arbetsgruppen framhåller att vad somtas upp i promemorian enbart är preliminära ståndpunkter och attdet inte rör sig om några definitiva ställningstaganden frånarbetsgruppens sida.I promemorian anförs bl.a. att det under det fortsatta arbetetfår prövas om det bör införas regler i pensionssystemet som germakar valfrihet att år för år fördela intjänad pensionsrätt likasig emellan. Ett system som möjliggör frivillig likadelningmellan makar av pensionsrätt bör därför övervägas.Enligt vad utskottet inhämtat beräknas Pensionsarbetsgruppenvara klar med sitt arbete . I enlighet med sintidigare inställning anser utskottet att det pågåendeberedningsarbetet inom rörande den allmännapensionen bör avvaktas. bör därför inte vidta någonåtgärd med anledning av det nu aktuella motionsyrkandet, ochutskottet avstyrker bifall till motion Sf216 yrkande 3.Lagstiftning om registrerat partnerskapI gäller en lag om registrerat partnerskap. Lagenträdde i kraft och innebär att två personerav samma kön kan få till stånd en registrering av ettpartnerskap mellan dem. I och med registreringen har denlagstiftning som gäller för makar motsvarande tillämpning ibetydelsefulla delar, bl.a. vad avser de ekonomiskarättsverkningarna av ett äktenskap. I vissa hänseenden har dockde rättsregler som gäller för makar inte gjorts tillämpliga påparterna i ett registrerat partnerskap. Det är bl.a. falletbeträffande rätten till gemensam vårdnad om barn samt i fråga ommöjligheten att adoptera barn.När frågan om införandet av en svensk motsvarighet till dendanska lagen om registrerat partnerskap behandlades våren 1990framhöll utskottet i sitt av godkända betänkande1989/90:LU23 att tiden kunde vara mogen för en utvärdering av ivad mån lagen om homosexuella sambor medfört de fördelar förhomosexuella som det var avsikten att de nya reglerna skulle gedem. Utvärderingen borde också innefatta en kartläggning avandra frågor som de homosexuella upplevde som ett problem.Utskottet utgick från att en sådan utvärdering skulle komma tillstånd i lämpligt sammanhang. Frågan huruvida vi i skallinföra regler om registrerat partnerskap efter mönster av denlagstiftning som antagits i ansåg utskottet däremot varaför tidigt väckt. Enligt utskottet var det angeläget attregeringen tog initiativ till överläggningar med övriga nordiskaländer rörande möjligheterna till en lagstiftning på området inordiskt samförstånd. I avvaktan på utvecklingen i våragrannländer borde emellertid frågan om en svensk lagregleringvila. Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrkteutskottet bifall till de då aktuella motionerna.Socialstyrelsen, som har ett övergripande ansvar församordningen av insatser för de homosexuella, tog härefter uppfrågan i en skrivelse till regeringen och föreslogen lagstiftning om registrerat partnerskap, byggd på den danskalagen.Regeringen tillkallade en kommitté för att delsgöra en utvärdering av lagen om homosexuella sambor, delsöverväga en lagstiftning om s.k. registrerat partnerskap. Avdirektiven (dir. 1991:6) till utredningen, som antagit namnetPartnerskapskommittén, framgår att en grundläggande fråga närdet gäller en lagstiftning om registrerat partnerskap är vilkettillämpningsområde en sådan lagstiftning bör ha. Kommittén böröverväga om lagen bör omfatta enbart homosexuella relationereller om den i stället bör utgå från någon form avhushållsgemenskap och i så fall vilken. Vidare konstateras idirektiven att förslag går ut på att ettregistrerat partnerskap med vissa undantag skall få sammarättsverkningar som ett äktenskap har. En viktig uppgift förkommittén blir därför att inventera äktenskapets olikarättsverkningar för att kunna bedöma vilka undantag som med ensådan utgångspunkt ter sig påkallade. Med hänsyn tillönskvärdheten av nordisk rättslikhet på bl.a. familjerättensområde, bör kommittén också ta del av de erfarenheter som harvunnits i och informera sig om situationen på detaktuella området i de andra nordiska länderna. Utifrån angivnautgångspunkter bör kommittén ta ställning till om enlagstiftning om registrerat partnerskap bör införas i Sverigeoch vilken omfattning och inriktning som den i så fall bör ha.Motioner med begäran om lagstiftning om registreratpartnerskap har härefter behandlats av utskottet såväl år 1991som (se bet. 1990/91:LU21 och bet. 1991/92:LU32).Utskottet har därvid ansett att resultatet av det arbete sombedrivs inom borde avvaktas och attriksdagen således inte genom några uttalanden i saken bordeföregripa kommitténs överväganden. Utskottet avstyrkte därförbifall till de då aktuella motionerna.I motion L406 av m.fl. (s) anförs att en lagom registrerat partnerskap skulle lösa praktiska problem i frågaom arvsrätt, bodelning och efterlevandeskydd för homosexuellapar. Motionärerna pekar på att haftuppenbara svårigheter att föra frågan närmare en lösning. Ettprincipiellt uttalande om att önskar ett lagförslagvore därför enligt motionärerna ett värdefullt stöd förutredningsarbetet. bör därför hos regeringen begäraett förslag till lag om registrerat partnerskap förhomosexuella.Samma önskemål framförs i motion L409 av . (v) (yrkande 1). I motionen framställs också ett yrkandeom att hos regeringen begär en utredning om rätt förhomosexuella att adoptera barn (yrkande 2).Även enligt motion L421 av m.fl. (s, fp, c,nyd, v, -) bör arbete inte avvaktas. Imotionen föreslås därför att ett i motionen framlagt förslagtill lag om partnerskap och förslag till följdändringar i ÄktBoch antas av riksdagen.Enligt vad utskottet erfarit beräknas Partnerskapskommitténsarbete vara avslutat i sin helhet under innevarande år.Utskottet anser i enlighet med tidigare ställningstaganden attkommitténs överväganden inte bör föregripas genom någrauttalanden i saken från sida. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionerna L406, L409 yrkande 1 och L421.Vad särskilt gäller den i motion L409 (yrkande 2) begärdautredningen om rätt för homosexuella att adoptera kan utskottetkonstatera att också denna fråga ryms inomPartnerskapskommitténs uppdrag. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet bifall till motionsyrkandet.Frivilliga samlevnadsavtalEnligt motion L414 av () är det rimligtatt människor som inte vill gifta sig kan ingå frivilligajuridiska avtal om sin samlevnad och att inte allasamlevnadsformer blir föremål för lagstiftning. Lagstiftaren börundanröja de problem som finns för att ingå sådana avtal.I 1987 års lagstiftningsärende angående den nyaäktenskapsbalken m.m. behandlade några med anledningav propositionen väckta motionsyrkanden som rörde den föreslagnasambolagstiftningen, vilka hade samma inriktning som den nuaktuella motionen (bet. 1986/87:18 s. 42 f.). Utskottet framhöllhärvidlag i sitt av godkända betänkande bl.a. att detsyntes råda stor oklarhet om vilka rättsverkningar som kanåstadkommas genom avtal mellan sambor och i vilken mån dessa kanbli gällande i förhållande till tredje man. Det torde emellertidstå klart att sambor inte med giltig verkan kan avtala om attgällande regler om makars egendomsförhållanden generellt skalltillämpas i fråga om sambors egendom. I avsaknad av avtal mellansamborna var man enligt utskottet hänvisad till allmännacivilrättsliga regler för tvister mellan sambor om derasgemensamma egendom och dess fördelning. I likhet med vaddepartementschefen framhållit i lagstiftningsärendetkonstaterade utskottet att reglerna härvidlag inte gavtillräcklig ledning i den situation som uppstår vid upplösningav ett samboförhållande. Utskottet framhöll också atttillämpningen av dessa regler kunde leda till resultat somframstod som stötande inte minst med hänsyn till den ekonomisktsvagare partens intressen. På grund av det anförda och medbeaktande av att avtalsvägen inte syntes vara framkomlig ansågutskottet att det fanns ett klart behov av regler som gerlösningar på praktiska problem av juridisk art och som skyddarden svagare parten i ett samboförhållande. Utskottet tillstyrktebifall till propositionens förslag till lagstiftning rörandesambor med viss komplettering och avstyrkte därmed bifall tillde ifrågavarande motionsyrkandena.Utskottet vill erinra om att (se bet.1991/92:LU32, rskr. 236) begärde en utvärdering av sambolagen.Enligt vad utskottet inhämtat avses Statskontoret få i uppdragatt göra denna utvärdering. Också lagen om homosexuella samborär -- som ovan redovisats -- föremål för utvärdering inom ramenför arbete. Utskottet anser attriksdagen, i avvaktan på resultatet av dessa utvärderingar, intebör göra några särskilda uttalanden med anledning av motionL414. Utskottet avstyrker således bifall till motionen. beträffande makars och sambors egendomatt avslår motion 1992/93:L413,2. beträffande makars pensionsrättigheteratt avslår motion 1992/93:Sf216 yrkande 3,3. beträffande registrerat partnerskapatt avslår motionerna 1992/93:L406, 1992/93:L409yrkande 1 och 1992/93:L421,res. (s)4. beträffande utredning om homosexuellas rätt attadopteraatt avslår motion 1992/93:L409 yrkande 2,men. (v)5. beträffande frivilliga samlevnadsavtalatt avslår motion 1992/93:L414.Stockholm den 25 mars 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), OweAndréasson (s), (), (),(), (), (nyd), (), (), (),() och Per ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.