bet · GG01SkU22 · 1993-03-23 00:00:00 — Vidare vill utskottet liksom tidigare erinraom att reglerna inte får komma i konflikt med de internationellaförpliktelser om fri rörlighet över gränserna av kapital ochtjänster som har åtagit sig att följa. Vid behandlingenav denna fråga betonade utskottet starkt vikten av attSverige verkar internationellt för att åstadkomma ett bättrefungerande samarbete mellan olika länders skattemyndigheter ochutveckla informationsutbytet på skatteområdet för att därigenomskapa bättre förutsättningar för en effektivare skattekontrollav utlandsplaceringar.När det gäller den särskilda premieskatten har utskottetinhämtat att inkomsterna av skatten uppgick till ca 21miljoner kronor. minskade inkomsterna av skattenavsevärt, men hur det slutliga resultatet kommer att bli kanännu inte sägas. Enligt vad utskottet erfarit planerar RSV vissakontrollåtgärder, bl.a. med utgångspunkt i uppgifterom betalningar till utlandet på mer än . Utskottet ärmedvetet om att kontrollen av den ifrågavarande skatten är ettproblem men vill även i detta sammanhang hänvisa till vad somnyss sagts angående vikten av att verkar på detinternationella planet för att skapa bättre förutsättningar fören effektivare skattekontroll av utlandsplaceringar.Med vad utskottet nu anfört avstyrker utskottet samtliga nubehandlade motionsyrkanden.Lagen mot skatteflyktLagen mot skatteflykt, eller den s.k. skatteflyktsklausulen,tillkom 1980. Dess tillämpningsområde utvidgades , och denupphävdes fr.o.m. den 1 januari 1993.I motionerna Sk354 (yrkande 18) och Ju817 (yrkande 18 delvis),båda av m.fl. (s), yrkas ett återinförande avlagen mot skatteflykt. Detsamma yrkas i motionJu223 (yrkande 7) av m.fl. (v). Enligtmotionärerna var slopandet av lagen en felaktig åtgärd som haravhänt skattemyndigheterna ett viktigt instrument ikontrollverksamheten.Riksdagens beslut att avskaffa skatteflyktsklausulenskall enligt utskottets mening ses mot bakgrund av denlångvariga och kraftiga kritik som lagen utsattes för alltsedansin tillkomst, de svårigheter den medförde för den enskilde attbedöma konsekvenserna i skattehänseende av olika rättshandlingarsamt de allmänt sett försvagade motiven att behållaskatteflyktsklausulen efter skattereformen. Att nu återinföraskatteflyktsklausulen kan enligt utskottets uppfattning intekomma på fråga. Utskottet avstyrker således samtliga nubehandlade motionsyrkanden.Betalningssäkringslagen och bevissäkringslagenSyftet med betalningssäkring är att i en risksituationtillfälligt trygga det allmännas fordringsanspråk till dess attfordringen betalas på sedvanligt sätt ellerkan bli föremål för indrivning. Förutsättningarna för beslut ombetalningssäkring av fordringar på skatter eller avgifter svarari huvudsak mot vad som gäller för kvarstad inom civil- ochstraffprocessen.Bevissäkringslagen ger möjlighet till säkringsåtgärder isamband med revision eller annan granskning för att fastställatull, annan skatt eller avgift. Bevissäkring får tillgripas isyfte att få tillgång till bevismedel -- räkenskapsmaterial,varuprov o.d. -- som den granskade enligt särskilda föreskrifterär skyldig att tillhandahålla för granskning.I motion Ju817 (yrkande 18, delvis) av m.fl.(s) yrkas att uttalar sig mot förändringar som syftartill att avskaffa elle luckra upp betalningssäkringslagen ellerbevissäkringslagen, vilka enligt motionärernas uppfattningbehövs för att skattemyndigheterna skall kunna utföra eneffektiv kontroll. m.fl. (nyd) yrkar däremot imotion Sk811 -- under åberopande av rättssäkerhetsskäl --begränsningar i användningen av betalningssäkring (yrkande 7),att betalningssäkring ej skall få tillgripas för ickefastställda fordringar (yrkande 8) samt ett obligatoriskthörande innan någon utsätts för betalningssäkring (yrkande 9).Utskottet vill erinra om att den ovan omtaladeRättssäkerhetskommittén har till uppgift att granska såvälbetalningssäkrings- som bevissäkringslagen. Kommittén skallsålunda dels lägga fram förslag som stärker den enskildesställning vid betalningssäkring, dels föreslå de åtgärder sombehöver vidtas vid ett slopande av bevissäkringslagen eller, fördet fall bevissäkringslagen anses böra vara kvar, föreslå deförstärkningar av rättssäkerheten i bevissäkringslagen som kananses befogade. Enligt utskottets mening bör man avvaktaresultatet av utredningen, som beräknas vara avslutad föreutgången av , innan ställning tas till de frågor somaktualiserats i de nu behandlade motionerna. Utskottet avstyrkerdärför motionerna i nu aktuella delar.SkatteplaneringskommissionI motion Sk804 föreslår () att tillsätts. Motionärens tanke är attdenna kommission skall avge kontinuerliga rapportertill riksdagen.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attskatteförvaltningens arbete i betydande omfattning är inriktatpå att komma till rätta med väsentliga skatteundandraganden.Vidare vill utskottet framhålla att betydande förbättringar pådetta område redan torde ha uppnåtts i och med den storaskattereform som beslutades i och sombör ha minskat möjligheterna avsevärt att skatteplanera genomatt manipulera mellan olika inkomstslag och utnyttja olikaavdrag i skatteplaneringssyfte. Enligt vad utskottet erfaritavser Kommittén (Fi 1990:08, dir. 1990:44) för utvärdering avskattereformen att ta upp skattereformens effekter med avseendepå bl.a. omfattningen av skatteplanering och skattefusk i endelrapport som beräknas bli färdig . Mot bakgrundhärav finner utskottet, som är positivt inställt till syftet attmotverka skatteplanering i icke acceptabla former, attinrättandet av en sådan kommission som föreslås i motionen inteförefaller meningsfullt. Utskottet avstyrker följaktligenmotionen.Torg- och gatuhandelI motion Sk803 efterlyser och (båda s) en översyn av skatte- och avgiftsredovisningen inomtorg- och gatuhandeln. Motionärerna föreslår bl.a. att manundersöker möjligheterna att förena den kommunalatillståndsgivningen med krav på vissa former av redovisninganpassade till gatuhandelns karaktär.Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för behovet av enförbättring av kontrollen på detta och andra områden därskatteundandraganden kan misstänkas förekomma. Utskottet utgår,nu liksom tidigare, ifrån att regeringen noga följerutvecklingen på området och vid behov vidtar de åtgärder som kananses påkallade. Man bör även enligt utskottets mening närmarepröva genomförbarheten och ändamålsenligheten i det uppslag somläggs fram i motionen. Detta bör med anledning avmotionen som sin mening ge regeringen till känna.LägenhetsregisterI motion Sk903 återkommer (nyd) med ett förslagom att införa ett särskilt lägenhetsregister som grund för ettsystem där folkbokföringen knyts till lägenhet i stället förtill fastighet. Syftet är att förbättra möjligheterna att kommaåt det skatte- och bidragsfusk som det nuvarande systemet enligtmotionärens mening inbjuder till.Enligt vad utskottet erfarit håller man inom RSV på med attutarbeta riktlinjer för handläggning av ärenden om flyttnings-och adresskontroll. Utgångspunkten är att folkbokföringen skallspegla befolkningens verkliga bosättning och att skenskrivningarsom görs av enskilda i syfte att tillskansa sig orättmätigaekonomiska fördelar skall elimineras, liksom andra felaktigheteri folkbokföringen. Enligt riktlinjerna för skatteförvaltningensverksamhet skall flyttningskontrollen nu successivt byggas upp.Genom det arbete som har igångsatts anser utskottet att syftetbakom motionen i väsentlig del redan har blivit tillgodosett.Någon åtgärd med anledning av motionen är därför inte påkallad,och utskottet avstyrker följaktligen motionen.Uppgifter från folkbokföringenI motion Sk901 återkommer och (båda c) med en begäran om ett uttalande av riksdagenom att de lokala skattekontoren skall tillhandahålla uppgifterom födslar, dödsfall, vigslar m.m. församlingsvis åthembygdsföreningarna. Syftet är, nu liksom tidigare, attunderlätta för bl.a. hembygdsrörelsen att få fram uppgifter tillårskrönikor och matriklar.Utskottet har tidigare ställt sig förstående tillmotionärernas syfte att skapa bättre förutsättningar förhembygdsföreningarnas möjligheter att samla och ge utsammanställningar över familjenyheter av allmänt intresse.Utskottet har dessutom pekat på att allmänheten skall kunna viaterminaler på skattekontoren (allmänhetens terminal) hämta framuppgifter ur folkbokföringsregistren och få viss hjälp isökandet efter de begärda uppgifterna. Enligt vad utskotteterfarit arbetar man inom RSV kontinuerligt på att förbättrarutinerna för sökningar i dessa register, och utskottet utgåralltjämt ifrån att RSV kommer att i möjligaste månförsöka tillgodose allmänhetens krav på en förbättrad service.Därtill kommer att den s.k. (Fi 1992:12,dir. 1992:52) behandlar bl.a. frågor som hänger samman med demsom aktualiserats i motionen. Dit hör olika former avtillhandahållanden av folkbokföringsuppgifter och avgifter försådana tillhandahållanden. Ett betänkande beräknas föreligga ioktober i år.Med tanke på det arbete rörande tillhandahållande avfolkbokföringsuppgifter som pågår kan det enligt utskottetsmening inte anses påkallat med ett uttalande avdet slag motionärerna begär. Utskottet avstyrker därförmotionen.Ändrad praxis m.m.I motion Sk811 av m.fl. (nyd) begärstillkännagivanden om dels ett införande av ett förbud motretroaktiv tillämpning av skattelag som av skattedomstolarnatolkats på annat sätt än tidigare (yrkande 6), dels atthandlingar som är lagliga inte får betraktassom olagliga av skattemyndigheten (yrkande 5). Vad motionärernatorde åsyfta med motionen är att praxis i fråga om beskattning,som ändras på ett för den enskilde oförmånligt sätt, inte skallfå tillämpas på rättshandlingar som företagits förepraxisändringen.Utskottet vill till att börja med erinra om detgrundlagsenliga förbudet att införa retroaktiv skattelag (2 kap.10 § andra stycket regeringsformen). Vidare vill utskottet pekapå den tidigare i detta betänkande omnämnda skälighetsprövningenvid en eftertaxerings- och skattetilläggsprövning som infördeshösten och som just syftade till att tillgodose behovet aven "ventil" i t.ex. sådana fall att en intäkt som tidigareallmänt ansetts vara ej skattepliktig efter avgörande iRegeringsrätten bedömts vara skattepliktig och den skattskyldigevid deklarationstillfället inte brustit i sin uppgiftsplikt.Därtill vill utskottet hänvisa till att Rättssäkerhetskommitténjust har till uppgift att se över rättssäkerheten vidbeskattningen. Av anförda skäl torde således motionärernas syftei väsentlig mån redan vara tillgodosett och motionen böraavslås, men därtill kommer att ett bifall till motionsyrkandenaenligt utskottets uppfattning skulle skapa komplikationer iolika hänseenden. Som exempel på en sådan komplikation kananföras att den skulle omöjliggöra för det allmännas företrädare-- fiscus -- att tillämpa metoden att driva fram ett pilotfallbland ett stort antal likartade rättshandlingar för att få framett vägledande prejudikat, om ett sådant prejudikat skulle varatill nackdel för den enskilde. Detta prejudikat skulle då intekunna tillämpas på de övriga som företagit rättshandlingen. Istället skulle det kunna bli så att fiscus i sådana fall måstefullfölja till högsta instans alla likartade fall som fiscusäger kännedom om. Även andra komplikationer kan tänkas.Med hänsyn till vad nu anförts avstyrker utskottet motionen iberörda delar. beträffande anslag till skatteförvaltningenatt med bifall till proposition 1992/93:100 bilaga8 punkt B moment 1 i denna del samt momenten 2 och 3 och medavslag på motionerna 1992/93:Sk354 yrkande 16, 1992/93:Sk805,1992/93:Ju223 yrkande 5, 1992/93:Ju817 yrkande 4 och1992/93:T221 yrkande 2a) godkänner att den övergripande målsättningen förverksamheterna inom ansvarsområde -- såvittavser -- skall vara i enlighet med vad somförordats i propositionen i avsnittet Slutsatser,b) till för /94 anvisarett ramanslag på ,c) till Skattemyndigheterna för /94 anvisarett ramanslag på 4 ,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande anslag till bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordonatt med bifall till proposition1992/93:100 bilaga 8 punkt I 1 till Bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon för /94anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande anslag till exportkreditbidragatt med bifall till proposition1992/93:100 bilaga 8 punkt I 2 till Exportkreditbidrag /94 anvisar ett förslagsanslag på ,4. beträffande informationen på deklarationsblanketternaatt avslår motion 1992/93:Sk810,5. beträffande kontrolluppgift avseende ränteinkomsteratt avslår motion 1992/93:Sk807,men. (v) - delvis6. beträffande eftertaxeringatt avslår motion 1992/93:Sk811 yrkande 11,res. 2 (nyd)7. beträffande skattetilläggatt avslår motion 1992/93:Sk811 yrkande 12,res. 3 (nyd)8. beträffande beloppsgränsen för uppbörd av kvarståendeskatt m.m.att avslår motion 1992/93:Sk802,res. 4 (nyd)9. beträffande anståndatt avslår motionerna 1992/93:Sk811yrkande 10 och 1992/93:Sk812,res. 5 (nyd)10. beträffande förhandsbeskedatt avslår motion 1992/93:Sk811 yrkande 13,res. 6 (nyd)11. beträffande betalningslagen och utländska försäkringaratt avslår motionerna 1992/93:Sk354 yrkande 17,1992/93:Sk801 och 1992/93:Ju817 yrkande 18 i denna del,res. 7 (s)men. (v) - delvis12. beträffande lagen mot skatteflyktatt avslår motionerna 1992/93:Sk354 yrkande 18,1992/93:Ju817 yrkande 18 i denna del och 1992/93:Ju223 yrkande7,res. 8 (s)men. (v) - delvis13. beträffande betalningssäkringslagen ochbevissäkringslagenatt avslår motionerna 1992/93:Sk811yrkandena 7--9 och 1992/93:Ju817 yrkande 18 i denna del,res. 9 (s)res. 10 (nyd)men. (v) - delvis14. beträffande skatteplaneringskommissionatt avslår motion 1992/93:Sk804,men. (v) - delvis15. beträffande torg- och gatuhandelatt med anledning av motion 1992/93:Sk803 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande lägenhetsregisteratt avslår motion 1992/93:Sk903,res. 11 (nyd)17. beträffande uppgifter från folkbokföringenatt avslår motion 1992/93:Sk901,18. beträffande ändrad praxis m.m.att avslår motion 1992/93:Sk811 yrkandena 5 och 6.res. 12 (nyd)den 23 mars 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (), PeterKling (nyd), (), (), SverrePalm (s), (), (), TagePåhlsson (c) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Anslag till skatteförvaltningen (mom. 1), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Företrädare för" och på s. 7 slutar med "behandlademotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:I Socialdemokraternas partimotion Ju817 redogörs utförligt förekobrottens tilltagande utbredning och skadeverkningar för såvälenskilda som samhället i stort, direkt såväl som indirekt. Bl.a.påvisas det hur den allmänna samhällsmoralen undergrävs närmänniskor upplever att vissa personer kan fuska med skatten medtill synes hur fräcka och utstuderade metoder som helst utan attnågot görs åt det. Andra mycket negativa effekter är attkonkurrensen snedvrids till förfång för seriösa företagare ochatt det blir allt svårare att genomföra en rättvisfördelningspolitik. Alla samhällsmedborgare -- i egenskap avskattebetalare, konsumenter, anställda, näringsidkare etc. --drabbas av ekobrotten.Vidare anförs följande i motion Ju817. Enligt väl underbyggdabedömningar omsätter den ekonomiska brottsligheten årligenåtskilliga . Enligt forskare vid BRÅ kansiffran beräknas t.o.m. överstiga 100 miljarder kronor.Förutom mot samhället och dess institutioner riktar sig den mestkvalificerade brottsligheten i stor utsträckning mot storföretagoch finansinstitut, dvs. företag där betalningsströmmarna ärstora och där det kan finnas möjligheter att snabbt komma åtstora belopp. Som några exempel på modern ekonomisk kriminalitetnämns bolagsplundring och illegala affärer med skalbolag,momsbedrägerier i stor skala, ekobrott i samband med konkursersamt s.k. beskyddarverksamhet och rent av rena maffiametoder.Metoderna för ekobrottsligheten varierar och utvecklas ständigt,framhålls det i motionen. Bl.a. är inslagen av modern teknik ettutmärkande drag i den avancerade ekonomiska brottsligheten av . Ett annat utmärkande drag är användandet av bulvaner. Detmärks också en ökande internationalisering åtminstone vid demest kvalificerade brotten. Processabotage i form av åtgärdersom förhindrar och fördröjer skatte- och brottmålsprocesserna ärett annat inslag som blir allt vanligare i den ekonomiskabrottsligheten.Trots dessa synnerligen allvarliga och enligt utskottetsuppfattning väl belagda omständigheter nämns inte ekonomiskbrottslighet som ett prioriterat område vare sig i åretsbudgetproposition eller i förra årets. Över huvud taget saknasförslag till nya resurser till kampen mot ekobrottslighet. Dettaenligt utskottets uppfattning synnerligen anmärkningsvärdaförhållande visar att regeringen grovt underskattar lägetsallvar. Utskottet delar härvidlag Socialdemokraternas i motionJu817 redovisade uppfattning att betydande resurser börtillföras den ekobrottsbekämpande verksamheten, vilket bordeunderlättas av att den i stor utsträckning finansierar sigsjälv. Socialdemokraterna har föreslagit att ytterligare 100miljoner kronor satsas på utbildning och på att förstärkakronofogdemyndigheternas specialindrivningsenheter samt på flerekoåklagare, skatterevisorer, ekonomer och ekopoliser. Motionenbehandlas såvitt avser åklagarväsendet och polisen avjustitieutskottet och såvitt avser kronofogdemyndigheterna avlagutskottet. I detta betänkande behandlas yrkandet om 25miljoner kronor extra till RSV för utökning av antalet tjänstersamt utbildning av skatterevisorer.På skatteområdet är det enligt utskottets uppfattning framförallt viktigt att positiva åtgärder vidtas så att de ekonomiskabrotten upptäcks och utreds på ett så tidigt stadium som möjligtinnan skadeverkningarna har blivit för stora och innanmöjligheterna för kronofogdemyndigheten att komma åt pengarnahar försuttits. Genom effektiva kontroll- och revisionsinsatserkan en brottsanmälan göras tidigare. För att öka effektiviteteni skattebrottsbekämpningen behövs också ett omfattande ochsmidigt samarbete med andra berörda myndigheter och även ettintensifierat samarbete med andra länders fiskala och exekutivamyndigheter. Det är också viktigt att skattemyndigheterna intefråntas de nödvändiga lagliga instrumenten för en effektivbekämpning av skattebrotten.RSV:s företrädare har inför utskottet uttryckt farhågor föratt det knappa anslaget kan innebära en minskning av denoffensiva kontrollverksamheten, inte minst i bekämpandet av denekonomiska brottsligheten. Mot bakgrund härav och vad i övrigtanförts ovan instämmer utskottet i Socialdemokraternas bedömningatt resurserna för skatterevisionen behöver förstärkas för attklara utredningen av den mest omfattande ekonomiskabrottsligheten. Förslaget i motion Ju817 att öka resurserna tillskattekontrollen och utbildningen av skatterevisorer med 25miljoner kronor finner utskottet väl motiverat och väl avvägt.Som föreslås i motionen bör resurserna riktas särskilt tillstorstäderna, i synnerhet , där den ekonomiskabrottsligheten är mest omfattande.Enligt utskottets mening bör kraftfulla åtgärder vidtas föratt motverka även andra former av skattesmitning än sådana sominte utgör direkta skattebrott. Till den ändan vill utskottetbiträda Socialdemokraternas förslag i motion Sk354 omytterligare förenklingar för att kunna omfördelakontrollresurserna till företag och skattskyldiga medkomplicerade förhållanden, effektivare revisionsverksamhet,bättre samarbete mellan skattemyndigheterna och andra berördamyndigheter och ett utökat samarbete mellan svenskaskattemyndigheter och utländska myndigheter på skatteområdet.När det särskilt gäller hur man genom förenklingar ochförbättringar i deklarationshanteringen skall skapa ökat utrymmeför mer angelägen kontrollverksamhet bör man enligt utskottetsuppfattning ta fasta på förslaget i motion Sk805 (s) att prövamöjligheten att införa den ordning som gäller i och somaktualiserats bl.a. av en av de sakkunniga iRättssäkerhetskommittén, nämligen att det förtrycktadeklarationsförslaget skall kunna läggas till grund förtaxeringen även om den skattskyldige inte återsänderdeklarationshandlingen.Utskottet föreslår att genom ett tillkännagivandegodkänner vad ovan anförts och bifaller den resursförstärkningpå till RSV som föreslagits. Detta innebäratt utskottet tillstyrker yrkande 16 i motion Sk354 (s) ochyrkande 4 i motion Ju817 (s) samt också i huvudsak motion Sk805(s). Motionerna T221 (fp) om en resursomfördelning till förmånför och Ju223 (v) om ytterligare resurser tillSkattemyndigheterna får anses i väsentlig utsträckningtillgodosedda härmed och i den mån detta ej kan anses varafallet avstyrker utskottet dessa motionsyrkanden.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande anslag till skatteförvaltningenatt med bifall till motionerna 1992/93:Sk354yrkande 16 och 1992/93:Ju817 yrkande 4, med anledning avproposition 1992/93:100 bilaga 8 punkt B moment 1 i denna deloch momenten 2 och 3 och motion 1992/93:Sk805 och med avslag påmotionerna 1992/93:Ju223 yrkande 5 och 1992/93:T221 yrkande 2a) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört såvitt avser skatteförvaltningen,b) till för /94 anvisarett ramanslag på ,c) till Skattemyndigheterna för /94 anvisarett ramanslag på 4 ,2. Eftertaxering (mom. 6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "därför motionsyrkandet"bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig bakom kravet i motion Sk811 (nyd) om enbegränsning av den tid under vilken en eftertaxering får företasoch en uppstramning av rekvisiten. En enskild skall inte behövariskera att ett skattebeslut som ligger ända upp till fem årtillbaka i tiden plötsligt ifrågasätts av skattemyndigheterna.Enligt utskottets mening bör tidsfristen för eftertaxeringreduceras till och avse endast fall av uppenbaraskatteundandraganden. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande eftertaxeringatt med bifall till motion 1992/93:Sk811 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Skattetillägg (mom. 7)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Även i" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att skattetilläggsreglerna fortfarande äralltför rigorösa. Med hänsyn härtill biträder utskottetförslaget i motion Sk811 (nyd) att möjligheten att påföraskattetillägg bör begränsas till fall av uppenbaraskatteundandraganden och att sanktionsavgiften i sådana fall börsänkas till . bör enligt utskottets mening göraett tillkännagivande härom.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande skattetilläggatt med bifall till motion 1992/93:Sk811 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Beloppsgränsen för uppbörd av kvarstående skatt m.m. (mom.8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Regeringen har" och slutar med "därför motionen" bort haföljande lydelse:Gränsen för uttagande av kvarstående skatt, liksom gränsen föråterbetalning av ö-skatt, på har inte räknats upp sedanden -- alltså inte -- trots attbeloppet borde ha mer än tredubblats om det fått följainflationen. Denna låga gräns medför ett kostsamt förfarande medut- resp. inbetalning. Problemet har accentuerats i och medskattereformen som inneburit att räntor och andrakapitalinkomster beskattas från första kronan och att bl.a.många barn drabbas av kvarskatt med småbelopp. I avvaktan påresultatet av utredningsarbete börgränsbeloppet uppjusteras åtminstone till det av motionärernaföreslagna beloppet . Detta bör enligt utskottets meningges regeringen till känna av .