bet · GG01KU15 · 1993-02-09 00:00:00 — Det anges sammanhänga med att enförändring av ett sändningsområde kan påverka befintliga ellerplanerade områden så att tillståndsmyndighetens planering heltskulle kunna omintetgöras. Lagrådet har i sitt yttrande överregeringens lagrådsremiss anfört följande i denna del.Närradionämnden får besluta om förändrad indelning avsändningsområden vid utgången av varje tillståndsperiod. Ettsådant beslut kan leda till att tillståndshavare inte fårbehålla sitt tillstånd (9 §). Med hänsyn till den storabetydelse ett tillstånd har för tillståndshavaren kan det starktifrågasättas om svårigheten med planeringen av sändningsområdenär ett tillräckligt skäl att avskära en tillståndshavare frånrätten att överklaga beslut om sändningsområdenas omfattning.Det är svårt att på det till Lagrådet redovisade materialetbilda sig en säker uppfattning om tyngden av de skäl somåberopas för det föreslagna fullföljdsförbudet. Lagrådet anserdock att övervägande skäl talar för att förbudet att överklagabeslut om sändningsområdenas omfattning får utgå.I propositionen anförs att regeringen i och för sig delarLagrådets uppfattning att det vore önskvärt med en rätt tillöverklagande av beslut som innebär att ett sändningsområdeförsvinner eller begränsas när en tillståndsperiod går tillända. Enligt regeringen skulle emellertid ett beslut omförändrad sändningsområdestilldelning på en ort kunna ha sådanbetydelse för sändningsmöjligheterna på andra orter att en rätttill överklagande av den förändrade indelningen måstetillerkännas även tillståndshavare på dessa orter. Ett bifalltill deras talan skulle enligt regeringen leda till nyaöverklaganden etc., vilket skulle innebära att ett stort antaltillståndshavare kan sväva i osäkerhet omhuruvida de kan fortsätta sin verksamhet. Regeringen anför attden anser att det därför är olämpligt att beslut omsändningsområdenas indelning skall få överklagas. Det är enligtregeringen visserligen olyckligt att det, åtminstone teoretiskt,kan förekomma att en tillståndshavare får sinautkomstmöjligheter försämrade utan att han har en möjlighet attfå saken prövad i ytterligare en instans. Regeringen anseremellertid att detta måste accepteras då alternativet till deföreslagna reglerna om förlängning av tillstånden, nämligen attinte tillåta förlängning alls, måste anses vara en förtillståndshavarna väsentligt sämre lösning.MotionenI motion K5 av von der Esch (m) pekar motionären på attLagrådet i sitt yttrande över det av regeringen remitteradeförslaget har anfört att övervägande skäl talar för att förbudetatt överklaga beslut om sändningsområdenas omfattning får utgå.Motionären pekar på artikel 6 i den europeiska konventionen den4 angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna och anför att Lagrådetsuppmaning bör följas. Motionären erinrar i sammanhanget om densträvan till harmonisering med EG-rätten som kommer till uttrycki regeringens direktiv 1988:43 till de statliga kommittéerna.Enligt motionären är lagförslaget inte harmoniserat tillEG-rätten och han anser att bör ge detta till kännaför regeringen.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslag i dennadel och avstyrker följaktligen motion K5.Frågan om rätt att överklaga vitesföreläggandenPropositionen m.m.Regeringens förslag till lokalradiolag innehåller bestämmelserom vitesföreläggande i 30 och 31 §§. Om en tillståndshavarebryter mot bestämmelser om sändningarnas innehåll och om reklamoch sponsring i lokalradiolagen, får föreläggahonom att följa bestämmelserna. Föreläggandet får förenas medvite (30 §). En tillståndshavare skall på uppmaning avNärradionämnden lämna nämnden en sådan inspelning som avses i5kap. 3§ lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Om tillståndshavaren inte rättar sig efter en sådanuppmaning, får nämnden förelägga vite (31 §). Vidare bör härnämnas att förordar en vitessanktioneraduppgiftsskyldighet (29 § i bilaga 1). beslutfår enligt 39 § i regeringens förslag överklagas hoskammarrätten. Beslut om sändningsområdenas omfattning och omvitesförelägganden får dock inte överklagas.Som motiv för förbudet att överklaga beslut omvitesföreläggande anför regeringen att ett vitesföreläggandeenligt lokalradiolagen inte kan innehålla något annat än ettföreläggande att följa lagens bestämmelser. Något skäl att dettaskulle gå att överklaga finns inte enligt regeringen. Regeringenerinrar om att ett vitesföreläggande inte innebär att vitetockså döms ut. Ett sådant beslut fattas av domstol enligtreglerna i lagen (1985:206) om viten. Regeringen pekar på attden prövningen innefattar frågan om huruvida förutsättningarnaför föreläggandet har förelegat.Genom 13 a § i regeringens förslag till lag om ändring inärradiolagen ges befogenhet att meddelaförelägganden mot en sammanslutning med rätt att sända närradio.Förelägganden får enligt paragrafen meddelas om sammanslutningenbryter mot beslut om sändningstid eller låter någon annan i dessställe utnyttja sändningstid som tilldelats sammanslutningeneller bryter mot föreskrifter i närradiolagen om reklam ochsammanslutningens programutbud. Ett föreläggande får förenas medvite. I 14 § närradiolagen finns en bestämmelse som motsvarar 31§ lokalradiolagen. Något förslag i fråga om överklagande läggsinte fram i propositionen. Det innebär att bestämmelsen omöverklagande i 15 § blir tillämplig på vitesförelägganden enligt13 a § och 14 §. Av 15 § följer att beslut om vitesföreläggandeninte får överklagas.I 17 § radiolagen (1966:755) föreskrivs att genomgranskning i efterhand övervakar om ett programföretags rätt pågrund av tillstånd enligt 5 § radiolagen utövas i enlighet medradiolagen och avtal mellan regeringen och företaget. Enligt17a § radiolagen får förelägga ett programföretagatt följa vissa regler i radiolagen och vissa regler i ett avtalmellan staten och programföretaget som har ingåtts med stöd avradiolagen. Reglerna i radiolagen gäller sändningstid förannonser, annonstidens längd, annonsernas placering, reklam tillbarn , åsiktsreklam, reklamidentifiering och vilkapersoner som får uppträda i annonser. Reglerna gäller ocksåskyldighet för programföretag att redovisa hur stor del avprogramtjänsten som varit av europeiskt ursprung.Avtalsbestämmelserna gäller skyldighet för programföretag attinte sända reklam mot vederlag eller program som någon annan harbekostat helt eller delvis, skyldighet att endast underannonstid i televisionen sända reklam mot vederlag eller programmot betalning, skyldighet att lämna uppgift om vembidragsgivaren är, om någon annan har bekostat ett program helteller delvis, samt högsta tillåtna sändningstid för annonser.Radionämnden får förena föreläggandet med vite. I 18 §radiolagen finns en bestämmelse som motsvarar 31 §lokalradiolagen.Radiolagen innehåller inte några regler om överklagande avRadionämndens beslut. Sådana bestämmelser finns i stället i 29 §förordningen (1988:339) med instruktion för . Därföreskrivs att beslut i granskningsärenden intefår överklagas. Beslut i andra ärenden får enligt paragrafenöverklagas, om något annat inte följer av lagen (1971:309) ombehörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål,lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga ellerandra föreskrifter.Bestämmelser om vitesförelägganden finns också i lagen(1992:1356) om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten. får ålägga ett satellitprogramföretagatt på lämpligt sätt offentliggöra ett beslut av nämnden enligtvilket företaget har brutit mot bestämmelsen i 12 § omberiktigande. Föreläggandet får förenas med vite. Om ettsatellitprogramföretag bryter mot någon av vissa angivnabestämmelser i lagen, bl.a. i fråga om programverksamhet ochannonser, får förelägga företaget att följabestämmelsen. Föreläggandet får förenas med vite (28 §). I 9 §finns en bestämmelse om skyldighet för en satellitentreprenöratt lämna upplysningar till . Bestämmelsen ärvitessanktionerad genom 29 §. Av 30 § följer att Kabelnämndensbeslut enligt lagen om satellitsändningar av televisionsprogramtill allmänheten inte får överklagas.I specialmotiveringen till 30 § i proposition 1992/93:75anförs att de beslut som kan komma i fråga att överklaga endastär sådana beslut om förelägganden som har förenats med vite. Enrätt att överklaga sådana beslut skulle enligt vad som vidaresägs kunna hindra en snabb och effektiv tillämpning avbestämmelsen.Kulturutskottets yttrandeFör att stärka rättssäkerheten bör det enligt kulturutskotteti lokalradiolagen införas en möjlighet att överklagavitesförelägganden av till kammarrätten.Motsvarande möjlighet bör införas i närradiolagen i fråga omvitesföreläggande enligt den lagen. anför vidareatt det också kan finnas skäl för att idetta sammanhang överväga lämpligheten av att, då det gällerbeslut om vitesföreläggande som fattas av med stödav radiolagen, införa besvärsrätt till kammarrätten. Även då detgäller lagen om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten finns det enligt kulturutskottets mening skäl attöverväga lämpligheten av att besvärsrätt införs tillkammarrätten i fråga om vitesförelägganden.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet delar kulturutskottets uppfattning atträttssäkerheten bör stärkas genom att det införs en möjlighetatt överklaga vitesförelägganden som har meddelats enligtradiolagen, lokalradiolagen, närradiolagen och lagen omsatellitsändningar till allmänheten. Regler härom bör enligtkonstitutionsutskottets mening införas i de nämnda lagarna medden utformning som föreslås i kanslipromemorian efter någraredaktionella ändringar.Radiolagsutredningen har till uppgift att lägga fram förslagtill en ny radiolagstiftning. På vilket sätt olika bestämmelserom skyldigheter i den lagstiftningen skall sanktioneras ärfrågor som utredningen har att ta ställning till. I sambanddärmed får övervägas vilka rättssäkerhetsintressen som gör siggällande och hur de bör tillgodoses.Myndighetsuppgifter m.m.PropositionenI propositionen anförs att det inom pågår enberedning av ett utredningsförslag till en sammanhållen centralmyndighet som skall ersätta , . Regeringen föreslår att skallsvara för planering och tillståndsgivning för lokalradion iavvaktan på att en eventuell sammanhållen myndighet kan träda ifunktion. Nämnden föreslås också få tillsyn överlokalradioverksamheten och befogenhet att pröva frågor omåterkallelse av rätt att sända samt om föreläggande att följaprogramreglerna.Regeringen föreslår att till anvisas ettanslag på på tilläggsbudget för /93för merkostnader med anledning av lokalradion. Regeringen anföratt de tillkommande myndighetsuppgifterna i viss mån torde kunnagenomföras genom att resurser omfördelas inom det förKabelnämnden och gemensamma kansliet. Enligtregeringens bedömning behöver emellertid resurserna förstärkasmed medel motsvarande tre tjänster. Av det föreslagna beloppetberäknas avse engångsutgifter.MotionernaI motion K10 av m.fl. (s) förespråkas Sundsvallsom lokalisering för den nya myndigheten. Samma uppfattning försfram i motion K11 av ().Enligt motion 1991/92:K431 yrkande 4 av (m)bör behovet av , och Närradionämndenprövas med sikte på en koncentration och renodling. Kabelnämndentorde enligt motionären redan ha spelat ut sin roll.Enligt motion 1991/92:Kr238 yrkande 1 av m.fl.(s) bör ansvaret för administration och inkassering avkoncessionsavgifter från den nya TV-kanalen anförtrosRadiotjänst i Kiruna AB.Kulturutskottets yttrandeEnligt kulturutskottets mening är det mindre lämpligt attlägga myndighetsuppgifter för lokalradioverksamheten på ettorgan som är starkt förknippat med närradions intressen. Detframstår enligt kulturutskottet inte heller som välbetänkt attden myndighet som prövar frågor om tillstånd ochsändningsområden även skall granska efterlevnaden av regler försändningarnas innehåll. Utskottet förordar därför en annanlösning av frågan om vilken eller vilka myndigheter som skallsvara för de angivna uppgifterna enligtlokalradiolagstiftningen. Utskottet förordar dels atttillståndsgivning och granskningsverksamhet inte skall handhasav samma organ, dels att inte skall svara förnågon av dessa uppgifter.Kulturutskottet har övervägt det i ärendet framförda förslagetatt uppgiften att meddela tillstånd att sända lokalradio skallläggas hos . Utskottet vill emellertid inte förnärvarande föreslå en sådan ordning. Orsaken härtill är attutskottet inte vill föregripa beredningen av förslaget omförändrad myndighetsorganisation inom radio- och TV-området.I avvaktan på förslag från regeringen om hurmyndighetsfrågorna skall lösas på bör därför, enligtkulturutskottets mening, inrättas en tillfällig myndighet förplanering och beslut om tillstånd. Utskottet anser att den nyamyndigheten bör benämnas Styrelsen för lokalradiotillstånd. Vidutseendet av ledamöterna i myndighetens styrelse bör regeringenta hänsyn till personlig kompetens och integritet. Utskottetanser vidare att det är viktigt att i styrelsen ingår personermed kunskaper och erfarenheter från olika sektorer av detsvenska samhället så att styrelsen sammantaget representerar denkunskap och erfarenhet som är betydelsefull för uppgiften.Enligt utskottets mening bör kravet på egna kansliresurser förstyrelsen kunna hållas lågt genom att styrelsen samarbetar medTelestyrelsen i tekniska frågor. Tillsynen över efterlevnaden avreglerna om lokalradiosändningarnas innehåll bör enligtutskottet vara en uppgift för bedömningKonstitutionsutskottet ansluter sig till kulturutskottetsbedömning. förordar således inrättandetav en tillfällig myndighet för planering och beslut om tillståndatt sända lokalradio. Myndigheten bör, som kulturutskottet harföreslagit, kallas Styrelsen för lokalradiotillstånd.Vad har anfört om inrättande avStyrelsen för lokalradiotillstånd bör som sin meningge regeringen till känna.Konstitutionsutskottets ställningstagande medför redaktionellaändringar i regeringens förslag till lokalradiolag och lag omändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Ändringarna innebär att ersätts medStyrelsen för lokalradiotillstånd i de bestämmelser som rörNärradionämnden i dess egenskap av tillståndsmyndighet och medRadionämnden i de bestämmelser som rör i dessegenskap av tillsynsmyndighet. Ändringarna bör utformas ienlighet med vad som föreslås i kanslipromemorian.Hur myndighetsfrågorna skall lösas är som framgår avpropositionen föremål för beredning i . Detarbetet bör inte föregripas genom något uttalande frånriksdagens sida. avstyrker därförmotionerna K10, K11, 1991/92:K431 yrkande 4 och 1991/92:Kr238yrkande 1.Ikraftträdande m.m.PropositionenRegeringen föreslår att lagstiftningen träder i kraft den 1januari 1993. För att skall kunna meddelatillstånd efter lokalradiolagens ikraftträdandeföreslås en föreskrift av innebörd att nämnden får vidta deförberedande åtgärder som behövs såsom planering avsändningsområdenas utformning, kungörelse av ledigasändningsområden etc. Vidare föreslås en föreskrift som innebäratt nämnden får besluta att tillståndstidensbörjan får förskjutas, om tillståndshavaren begär det. Dettainnebär dock inte att tillståndstiden förlängs. Tillståndetlöper ändå ut . Föreskriften har däremotbetydelse för avgiften.Konstitutionsutskottets bedömningLagstiftningen bör enligt träda i kraftden . Dock bör, som redan tidigare nämnts,bestämmelsen i närradiolagen om en sändningsmöjlighet förnärradio per kommun träda i kraft , dvs. den 1april 1994.Konstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslag i frågaom förberedande åtgärder och beslut om att tillståndstiden fårförskjutas. De förberedande åtgärderna bör enligtkonstitutionsutskottet kunna vidtas av den myndighet somregeringen bestämmer.AnslagsfrågorPropositionenRegeringen föreslår att såväl tillståndsgivning som granskningi fråga om lokalradion skall skötas av . Förmerkostnader med anledning av lokalradion föreslås att anslagetNärradionämnden anvisas på tilläggsbudget /93.Konstitutionsutskottets bedömningSom framgår av det föregående förordar konstitutionsutskottetatt frågorna om tillstånd att sända lokalradio skall handläggasav en särskild, nyinrättad myndighet, Styrelsen förlokalradiotillstånd, medan granskningsuppgifterna skalltillföras Radionämnden.Ställningstagandet leder till följdändringar i fråga ommedelstilldelning m.m.Konstitutionsutskottet utgår från att den nya myndighetenskall ledas av en styrelse, som biträds av ett mindre kansli.Vid medelsberäkningen räknar med attstyrelsen kommer att bestå av högst fem personer och attkansliet omfattar en chef och ytterligare två tjänstemän. Detförutsätts vidare att administrativa tjänster av rutinkaraktärkan köpas från någon befintlig organisation.Konstitutionsutskottet uppskattar medelsbehovet för den nyamyndigheten till för . Medlenbör anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1992/93 under elfte huvudtiteln på ett nytt förslagsanslagStyrelsen för lokalradiotillstånd.Konstitutionsutskottet räknar med att kan utförade tillkommande granskningsuppgifterna inom ramen förtillgängliga resurser. beträffande frågan om avslag på proposition 1992/93:70att avslår motionerna 1992/93:K6 yrkandena 1, 2, 4,5 och 6, 1992/93:K7 yrkandena 1 och 2, 1992/93:K8 yrkande 1 samt1991/92:K422 yrkandena 2 och 3,res. (s)2. beträffande regeringens förslag till lokalradiolagatt med anledning av propositionen och motion1992/93:K7 yrkande 6 och med avslag på motionerna 1992/93:K5,1992/93:K7 yrkandena 3, 4, 5, 7 i denna del samt 8 och 9,1992/93:K12, 1991/92:K422 yrkandena 5--8, 1991/92:K423 yrkande 2samt 1991/92:K432 yrkande 6 antar det i bilaga 1 framlagdaförslaget till lokalradiolag med som Utskottets förslagbetecknad lydelse,3. beträffande sändningsområdenatt med anledning av motion 1992/93:K14 och medavslag på motionerna 1992/93:K9 och 1991/92:K422 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omsändningsområden och rapportering från regeringen tillriksdagen,4. beträffande innebörden av sändningstillståndatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om sändning av reklam mot vederlag och programmot betalning,5. beträffande regeringens förslag till lag om ändring iradiolagen (1966:755)att med anledning av propositionen antar regeringensförslag till lag om ändring i radiolagen (1966:755) med denändringen att 5a§ och ikraftträdandebestämmelsen erhåller ibilaga 6 som Utskottets förslag betecknade lydelser, delsbeslutar att det i lagen förs in en ny paragraf, 24 §, med ibilaga 6 som Utskottets förslag betecknad lydelse, dels ockbeslutar sådan ändring i ingressen till det i propositionenframlagda förslaget som föranleds härav,6. beträffande 10 c § och 10 d § i regeringens förslag tilllag om ändring i närradiolagen (1982:459)att avslår regeringens förslag till lag om ändring inärradiolagen (1982:459) såvitt avser 10 c § och 10 d §,7. beträffande övriga delar av regeringens förslag till lagom ändring i närradiolagen (1982:459)att med anledning av propositionen och motion1991/92:K425 och med avslag på motionerna 1992/93:K6 yrkande 3,1992/93:K7 yrkande 7 i denna del och 1992/93:K8 yrkandena 2 och3 antar regeringens förslag till lag om ändring i närradiolagen(1982:459) med den ändringen att 1 och 3 §§, 13 a §, 15 § ochövergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 7 som Utskottetsförslag betecknade lydelser,8. beträffande avgifter för närradiosändningaratt med bifall till motion 1992/93:K13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombefrielse från avgift till staten vid reklamfrinärradioverksamhet,9. beträffande regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihetsgrundlagens områdenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihetsgrundlagens områden med den ändringen att 3kap. 6 a § och 6 b §, 5 kap. 7 § samt ikraftträdandebestämmelsenerhåller i bilaga 8 som Utskottets förslag betecknadelydelser,10. beträffande lagen (1992:1358) om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områdenatt antar det av utskottet i bilaga 9 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1992:1358) om ändring ilagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningensoch yttrandefrihetsgrundlagens områden,11. beträffande lagen (1992:1356) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänhetenatt antar det av utskottet i bilaga 10 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1992:1356) omsatellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten,12. beträffande ny tillståndsmyndighetatt med avslag på motionerna 1992/93:K10,1992/93:K11, 1991/92:K431 yrkande 4 och 1991/92:Kr238 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominrättande av Styrelsen för lokalradiotillstånd,13. beträffande anslagsfrågoratt dels avslår regeringens förslag om anslag tillNärradionämnden, dels till ett nytt förslagsanslagStyrelsen för lokalradiotillstånd på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under elfte huvudtitelnanvisar 1000000 kr.Stockholm den 9 februari 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), Hans Nyhage (m), (), (), (), (),(), (), (nyd), (), (m), ElvySöderström (s), von der Esch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Fråga om avslag på propositionen (mom. 1), , , HansGöran , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "delar" och slutar med "yrkandena 2och 3" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet anser att det är angeläget attyttrandefriheten vidgas på etermedieområdet. I propositionenföreslår regeringen en lagstiftning om en helt ny form av lokalprivatradio som skall finansieras med reklamsändningar. Denförsta tillståndstiden löper enligt förslaget ut den 31 decemberår 2000.En reform med denna inriktning har stor betydelse föryttrandefrihetens villkor och måste därför grundas på ettfullgott underlag. har vid olikatillfällen framhållit vikten av att lagpropositioner innehållerordentliga konsekvensanalyser av lagförslagen (1988/89:KU7,1990/91:KU7 och 1990/91:KU30).Konstitutionsutskottet konstaterar att propositionen inteuppfyller nu angivna krav. Sålunda saknas en redovisning averfarenheterna av reklamradiolagstiftning i andra länder.Principresonemang och analyser av konflikter mellan olika målförekommer sparsamt. De frekvenstekniska frågornabehandlas lättvindigt. Hur kvaliteten på all radiomottagning,dvs. även mottagning av program, kommer attpåverkas är inte närmare redovisat.En svår och för opinionsbildningen viktig fråga är vilkaföljder etableringen av reklamradiostationer i stor skala fårför dagspressens möjligheter att finansiera sin verksamhet.Propositionen innehåller inga överväganden i denna fråga.Av de frågor som behandlas i propositionen har särskiltföljande fått en otillfredsställande lösning. Frågan om sändningstillstånden skall lämnas etappvis Tillståndstiden Urvalsförfarandet Kravet på egenproduktion i sändningstiden Frågorna om åsiktsreklam och reklam som riktar sig till barn Närradioföreningarnas rätt att sända reklamEnligt mening lider propositionen avsådana allvarliga brister att den är otjänlig som grund för ettriksdagsbeslut. avstyrker därförpropositionen i dess helhet. Regeringen bör enligtkonstitutionsutskottets mening besluta om tillsättande av enparlamentarisk utredning med uppgift att skyndsamt lägga framett nytt förslag till reklamradiolagstiftning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.