bet · GG01NU25 · 1993-03-30 00:00:00 — NUTEKhar prioriterat verksamheten mot områdena informationsteknik,biomedicinsk teknik, bioteknik, miljö och Eurekassmåföretagsprojekt. Enligt uppgift har ca 70 miljoner kronoravsatts för stöd till produktutveckling under innevarandebudgetår.NUTEK tillhandahöll t.o.m. utgången av /92 enallmän rådgivning till innovatörer. upphördeockså den speciella stödformen innovationsbidrag. Allmänrådgivning till innovatörer ombesörjs nu i stället av 24produktråd -- ett i varje län. Produktrådens verksamhetfinansieras via bidrag från (ca underinnevarande budgetår) samt från länsstyrelser ochutvecklingsfonder i de olika länen.Finansiellt stöd till uppfinnare och innovatörer kan också iprincip erhållas från Industri- och nyföretagarfonden,riskkapitalbolagen och utvecklingsfonderna, om dessa organbedömer att det aktuella projektet ligger inom resp. organsverksamhetsområde. Som framgått av tidigare redovisningar ärdock dessa finansieringsorgan främst inriktade på företag ochprojekt i senare stadier.Rådgivning till uppfinnare och innovatörer tillhandahållsockså av . Denna förening har till syfte attfrämja uppfinnandets utveckling och nyttiggörande och att därvidstärka uppfinnarnas situation inom näringsliv och samhälle samtatt stimulera förnyelse- och välståndsutvecklingen i Sverige.Rådgivningsverksamheten bedrivs av ett 20-tal rådgivare runt omi landet. Under innevarande budgetår lämnas statligt stöd tillSUF via anslaget Teknisk forskning och utveckling () medtotalt ca . Härav har ca 3,5 miljoner kronoravsett rådgivningsverksamheten och ca SUF:sbasverksamhet. Kammarkollegiet har disponerat medlen och efterrekvisition utbetalat dem till SUF.Regeringen meddelar i budgetpropositionen (bil. 13 s. 39) attstatens stöd till SUF i fortsättningen bör bekostas med medelfrån anslaget Småföretagsutveckling (B 5), till vilket utskottetåterkommer i det följande. I propositionen redovisas också (bil.13 s. 26) att regeringen har låtit utvärdera stödet till SUF.Stödet bedöms av utvärderaren -- -- fylla enviktig funktion. I det kortare perspektivet borde det statligastödet till SUF:s rådgivningsverksamhet bibehållas. Däremotanses inte ett generellt basanslag till SUF:sföreningsverksamhet böra utgå. Regeringen delar utredarensbedömning, sägs det i propositionen, och har vid beräkningen avanslaget Småföretagsutveckling inkluderat ett fortsatt stöd tillenbart SUF:s rådgivningsverksamhet.Enligt vad utskottet har erfarit avser ,om regeringens förslag bifalls av , att iregleringsbrevet för nästa budgetår ange att statens stöd tillSUF skall utgå på ungefär samma nivå under /94som under innevarande budgetår, dvs. med ca 6 miljoner kronor.I den proposition om forskning (prop. 1992/93:170) somregeringen har avlämnat framläggs förslag till anslagtill Teknisk forskning och utveckling (), i vilket dettidigare nämnda produktutvecklingsstödet ingår. Enligt vad somsägs i propositionen (s. 467) bör avsätta ökade resurserför stöd till produktutveckling och teknikbaseradeaffärsverksamheter främst inom . Närmare precisering av vilka medel som skallavsättas för produktutveckling kommer att framgå avregleringsbrev och genom praktiska tillämpning avriksdagens beslut.Enligt förslag i forskningspropositionen skall vidareinrätta ett program för innovationsutveckling medteknikupphandlingsinriktning för teknikstarka småföretag. Syftetmed ett sådant program är att koppla ihop teknikutvecklare ochbeställare i ett tidigt skede och skapa förutsättningar förteknikupphandling eller nära kundrelationer av annat slag.NUTEK:s roll skall främst vara att initiera, samordna ochfinansiera förstudier. I propositionen föreslås vidare att detskall inrättas ett särskilt forskningsprogam -- harmoniserat medEG:s program -- riktat mot små och medelstora företag med syfteatt dessa skall kunna gå samman i grupper för att drivagemensamma forskningsprojekt. För dessa två projekt avserregeringen, om förslaget vinner bifall, att anvisa 10miljoner kronor till under treårsperioden1993/94--1995/96. Utskottet behandlar nämnda förslag iforksningspropositionen i betänkande 1992/93:NU30.Frågan om att via skatteincitament främja investeringar iinnovations- och teknikbaserade företag genom t.ex. villkorslåneller projektkapitalfonder, som tas upp i vissa av motionerna,är enligt vad utskottet har erfarit föremål för övervägandeninom regeringskansliet.Beträffande den utbildning för uppfinnare ochproduktutvecklare som bedrivs vid och somtas upp i motion 1992/93:N307 (fp, c) kan följande noteras. Iproposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor föreslogden dåvarande socialdemokratiska regeringen att den aktuellautbildningen vid skulle genomföras somett treårigt försöksprojekt. Den dåvarande industriministernRune förutsatte i propositionen att styrelsen för tekniskutveckling och statens industriverk från sina resp. anslaggemensamt skulle kunna finansiera verksamheten iavvaktan på att de anslagssökande parterna ordnade en permanentfinansiering av utbildningen.Utskottet behandlar först frågan om stöd tillUppfinnareföreningen och därefter den mer generella frågan omstöd till uppfinnare och innovatörer.Enligt utskottets mening är den verksamhet som SUFbedriver via sina rådgivare mycket angelägen. I den kedja sombestår av att idéer fångas upp och förs vidare till enkommersialisering är det mycket angeläget att det i de inledandestadierna finns möjligheter till råd och stöd. SUF:s rådgivarehar här en viktig funktion att fylla. Som tidigare redovisats ärdet, enligt vad utskottet har erfarit, regeringens avsikt attgenom regleringsbrev tillse att SUF erhåller fortsatt statligtstöd i ungefär samma omfattning som , dvs. Därmed anserutskottet att det inte finns behov av ett särskilt uttalande avriksdagen om medel till SUF, vilket begärs i motionerna1992/93:N220 (c) och 1992/93:N316 (v). Dessa avstyrks sålunda iaktuella delar.Utskottet övergår så till att behandla den mer generellafrågan om stöd till uppfinnare och innovatörer.Utskottet finner inte anledning för att, somföreslås i motion 1992/93:N280 (nyd), omgående besluta ominrättande av en innovationsfond med ett kapital på 100 miljonerkronor. Den nämnda motionen avstyrks i denna del. Utskottetåterkommer dock i det följande till frågan om en sådan fond.Att underlätta för uppfinnare och innovatörer att kunna föraidéer vidare till en kommersialisering är, enligt utskottetsmening, mycket angeläget. Som framgått av den tidigareredovisningen har regeringen vidtagit åtgärder med detta syfte.Ytterligare åtgärder har föreslagits i forskningspropositionen,som kommer att behandla senare under våren 1993.Vidare pågår ett beredningsarbete inom däråtgärder på skatteområdet övervägs.Utskottet anser dock, i likhet med vad som anförs i motionerna1992/93:N220 (c), 1992/93:N230 (kds) och 1992/93:N280 (nyd), attregeringen på ett mer aktivt och direkt sätt bör pröva olikamöjligheter att i ökad omfattning stödja uppfinnare ochinnovatörer. Möjligheterna att i konkreta åtgärder omsätta deförslag som framläggs i de båda förstnämnda motionerna, och sombl.a. går ut på ökade avsättningsmöjligheter, ändradeskatteregler, ändrat bidragssystem etc., bör därvid bli föremålför prövning. Likaså bör regeringen undersöka möjligheterna att,som föreslås i den sistnämnda motionen, genom någon form avinnovationsfond och genom -- med representanter för SUF ochnäringslivet -- förstärkta produktråd inom utvecklingsfondernafrämja utvecklingen av uppfinningar och innovationer.Riksdagen bör således, enligt utskottets mening, hemställa attregeringen omgående utreder och lägger fram förslag tillåtgärder för att stödja uppfinnare och innovatörer. I ett sådanthandlingsprogram bör de nu nämnda förslagen prövas.Med ett uttalande av i enlighet härmed blirmotionerna 1992/93:N220 (c), 1992/93:N230 (kds) och 1992/93:N280(nyd) i huvudsak tillgodosedda såvitt här är i fråga. De övriganu aktuella yrkandena i motionerna 1992/93:N281 (s),1992/93:N301 (s), 1992/93:N307 (fp, c) och 1992/93:N316 (v)avstyrks av utskottet.Stöd till underleverantörerI Socialdemokraternas parti- och kommittémotioner liksom iVänsterpartiets partimotion tas frågan om stöd tillunderleverantörer upp.EG bedriver en betydligt mer aktiv och merpragmatiskt inriktad näringspolitik än vad den svenskaregeringen gör, sägs det i motion 1992/93:N281 (s). Det finns,enligt motionärerna, i huvudsak två skäl till att satsningar börgöras på olika branschprogram. För det första måste åtgärdervidtas som underlättar den nödvändiga strukturomvandlingen isvensk industri. För det andra riskerar att hamna påefterkälken gentemot utvecklingen inom EG. Den verkstadstekniskadelegationen (VT-delegationen) som tidigare fanns böråterskapas, anser motionärerna. Vidare borde program förunderleverantörer inom hela den industriella sektorn utvecklas.Också i motionerna 1992/93:N301 (s) och 1992/93:N302 (s)framhålls VT-delegationen som ett bra exempel på hur staten medsmå resurser kan stimulera små och medelstora företag att höjasin tekniknivå. Krisen i den svenska bilindustrin accentuerarbehovet av riktade insatser mot bl.a. underleverantörer, sägsdet i den sistnämnda motionen.Under det senaste decenniet har kraven på underleverantörerskärpts vad avser produktkvalitet, leveranssäkerhet och priser,anförs det i motion 1992/93:N316 (v). Krisen i bilhandeln harslagit hårt mot många små och medelstora företag som är heltberoende av leveranser till den svenska bilindustrin, framhållsdet. Det är viktigt, anser motionärerna, att näringspolitikenunderlättar överlevnaden och utvecklingen iunderleverantörsledet. VT-delegationen borde ges möjlighet attåteruppta sitt arbete. För detta föreslås i motionen ett anslagpå 50 miljoner kronor.VT-delegationen inrättades (prop. 1989/90:88,bet. Syftet med det verkstadstekniska programmet var attfrämja de små och medelstora företagens konkurrensförmåga ochproduktivitet genom utnyttjande av ny teknik samt nya material,produkter och produktionsprocesser. Programmet var främst avsettför företag som arbetar som underleverantörer. Förtreårsperioden /91--1992/93 beräknades ett statligt stöd om150 fördelat med på resp.budgetår.I budgetpropositionen 1992 föreslog regeringen attVT-delegationen skulle upphöra i och med utgången av budgetåret1991/92. Utskottet (bet. 1991/92:NU20 s. 30) hade inget atterinra mot detta. Utskottet ansåg -- mot bakgrund av sininställning att näringspolitiken bör bedrivas med generellamedel -- att den typ av selektiva insatser som VT-delegationenutgjorde exempel på borde avskaffas. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), framfördes krav på attVT-delegationen skulle finnas kvar.I budgetpropositionen 1992 föreslogs också att de särskildainsatser riktade till underleverantörer som hade ansvaretför inom ramen för anslaget till småföretagsutveckling skulleupphöra i och med utgången av /92. Utskottet(bet. 1991/92:NU20 s. 46) hade inte heller något att erinra motdetta utan såg upphävandet av de särskilda insatserna som ennaturlig åtgärd, mot bakgrund av åsikten att näringspolitikenbör föras med generella medel. I en reservation (s), medinstämmande i en meningsyttring (v), framfördes krav påbibehållande av de särskilda insatserna riktade tillunderleverantörer.I forskningspropositionen (prop. 1992/93:170) föreslåsinrättande dels av ett fordonstekniskt forskningsprogram, delsav ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram. Enligtregeringen bör småföretagens deltagande i forskningenunderlättas. I propositionen framställs också förslag omförstärkningar inom det informationsteknologiska området. Ävenhär skall småföretagens deltagande främjas. Det beräknas, enligtvad utskottet har erfarit, att i storleksordningen 15 miljonerkronor skall avsättas för dessa ändamål. Utskottet behandlardessa förslag, som redan nämnts, i betänkande 1992/93:NU30.Utskottet anser -- som tidigare angivits -- attnäringspolitiken bör föras med generella medel. Detta synsättlåg bakom utskottets ställningstagande attVT-delegationen borde avskaffas. Utskottet står fast vid dennaståndpunkt och avstyrker därmed motionerna 1992/93:N281 (s),1992/93:N301 (s), 1992/93:N302 (s) och 1992/93:N316 (v) iberörda delar.Samma resonemang som fördes beträffande yrkandena omVT-delegationen äger giltighet beträffande yrkandena om stödtill underleverantörer. De aktuella yrkandena i motionerna1992/93:N281 (s), 1992/93:N301 (s) och 1992/93:N316 (v) avstyrkssåledes.Projekt för näringslivs- och företagsutvecklingI detta avsnitt behandlar utskottet nio motioner som tar uppolika projekt för näringslivs- och företagsutveckling, ofta medkoppling till någon speciell region.Regeringen bör initiera ett utvecklingsarbete förkunskapsspridning om tillväxtföretag, sägs det i motion1992/93:N317 (s). Mitt i industrikrisen finns det många småoch medelstora företag som är framgångsrika och växer, anförmotionärerna. Ett viktigt inslag i en politik för små ochmedelstora företag är, heter det vidare, att utnyttja det godaexemplets makt. I finns det ca 1200företag som är i snabb tillväxt. Motionärerna föreslår attriksdagen skall anmoda regeringen att initiera ettutvecklingsarbete där erfarenheter från tillväxtföretag spridstill andra företag. Detta borde ske allmänt på riksplanet, menskulle också göras koncentrerat till vissa regioner. I motionenföreslås att sådana insatser skall göras i län.Enligt utskottets mening är det viktigt att i denekonomiska situation som befinner sig ilyfta fram de exempel på lyckade företagssatsningar som finnsoch att förmedla erfarenheter från dessa till andra företag.Detta ingår som en naturlig del av den verksamhet som bedrivs avolika organ, t.ex. utvecklingsfonder, handelskamrar ochföretagsorganisationer. Att -- som föreslås i motion1992/93:N317 (s) -- skulle ta något initiativ på dettaområde finner utskottet dock inte erforderligt. Motionenavstyrks därmed i berörd del.Bakgrunden till motion 1992/93:N215 (s) är det svagasysselsättningsläget i län. I motionen föreslås ensatsning på ett företagsutvecklingsprojekt i län medsyfte att genom olika typer av konsultinsatser stärka enskildaföretags förmåga till långsiktig överlevnad och tryggadsysselsättning. Samtliga tillverkande företag med fler än femanställda och underleverantörer till dessa bör, enligtmotionärerna, erbjudas en kostnadsfri företagsanalys. På basisav denna analys skulle en åtgärdsplan utarbetas. Programmet börledas av en styrgrupp med representanter för arbetsmarknadensparter och länsorgan, föreslår motionärerna.Den typ av företagsanalyser som efterlyses i motionen utförsav de regionala utvecklingsfonderna. När det är fråga om meromfattande analyser debiteras oftast en avgift.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1992/93:N215 (s).I fyra motioner -- motionerna 1992/93:N304 (s), 1992/93:A426(s), 1992/93:N291 (s) och 1992/93:N255 (fp) -- begärs uttalandenav i syfte att åstadkomma regional samverkanmellan olika näringslivsorgan. Det gäller ,, och Skåne.Mot bakgrund av den minskning av industriproduktionen som ägtrum i och den genomförda avrustningen avnäringspolitiken behövs det omedelbara åtgärder på bred front,anförs det i motion 1992/93:N304 (s). För att inte resursernaskall splittras måste verksamheten samordnas på regional nivå,heter det vidare. Ett sådant arbete pågår i Västsverige.Regeringen bör anmodas att avsätta personella och ekonomiskaresurser för detta arbete, anför motionärerna.Motion 1992/93:A426 (s) har sin bakgrund i arbetsmarknadslägeti . Statens insatser för att stödja utvecklingen avsmåföretagen har svårt att nå fram, anser motionärerna. De menaratt offentliga och privata näringslivsorgan måste samverka istörre utsträckning. Regeringen borde ta initiativ till attdenna samordning kommer till stånd.Arbetsmarknadsläget i bildar utgångspunktför motion 1992/93:N291 (s). I motionen sägs att regeringensgenerella närings- och industripolitik leder fram till enavrustning av industrikapaciteten. Bland uppslag för att kommatill rätta med situationen nämns i motionen attLandsorganisationens sektion i har föreslagit attUddevalla skall bli en försökskommun, där olika former avarbetslöshetsersättningar skall kunna samordnas till olikaprojekt i syfte att minska arbetslösheten. bör anmodaregeringen att ta initiativ i denna riktning, anförs det imotionen.Arbetsmarknadsläget i är ytterst besvärligt, sägs det imotion 1992/93:N255 (fp). De näringspolitiska aktörerna måste,anser motionärerna, göra en gemensam kraftsamling. I motionenföreslås att skall ta initiativ till en samverkanmellan parlamentariska organ, myndigheter och näringsliv i syfteatt åstadkomma en näringslivsutveckling och därmed enförbättring av sysselsättningsläget.Den typ av regionala samverkansprojekt som tas upp i de fyrahär aktuella motionerna är exempel på verksamheter som, enligtutskottets mening, bör kunna ha en positiv effekt pånäringslivsutvecklingen. Utskottet anser att samverkanbör ingå som en naturlig del av olika näringslivsorgansverksamhet. Något behov av ett uttalande av kanutskottet inte finna. Motionerna 1992/93:N304 (s), 1992/93:A426(s), 1992/93:N291 (s) och 1992/93:N255 (fp) avstyrks sålunda iberörda delar.Utvecklingen beträffande industrin och sysselsättningen iUddevallaregionen ligger även bakom yrkandet i motion1992/93:N245 (m). Där begärs att skall uttala sig företablering av ett Business and Innovation Center -- BIC-centeri . Motionärerna hänvisar till ett pilotprojekt,Företagsetablering , och en förstudie som gjorts avlänsstyrelsen.NUTEK har i en särskild rapport, Business and InnovationCentres -- ett europeiskt program för regionalnäringslivsutveckling (T 1992:47), analyserat BIC-systemet.Konceptet Business and utvecklades i syfteatt förbättra ekonomin i speciellt utsatta regioner i Europa.Sedan år 1984 stödjer verksamheten. Syftet medBIC är att genom innovationer skapa nya industriellaaktiviteter, nya företag eller utveckling av befintliga företag.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen för närvarandeinga planer på att avsätta resurser för skapandet av BIC.Det finns, menar utskottet, inte skäl för att tanågot initiativ i frågan. Motion 1992/92:N245 (m) avstyrkssåledes.Regeringen bör låta utreda förutsättningarna för att s.k.idécentra skall kunna inrättas på flera platser i landet,anförs det i motion 1992/93:N267 (nyd). I finns ettidécenter som kan utgöra förebild för skapandet av andraidécentra i landet, framhåller motionären. Han anser att detfinns ett uppenbart behov av ett sådant centrum på många håll ilandet.Utredningen om utvecklingsfonderna kommer i sitt arbete attbehandla frågan om vilket behov småföretag har vad avserrådgivning, utbildning och "bollplanksfunktion". Utredningenskall, som tidigare nämnts, redovisa sitt arbete senast den 1augusti 1993.Enligt utskottets mening finns det inget behov av ettriksdagsinitiativ av det slag som begärs i motion 1992/93:N267(nyd). Frågan kommer alltså att behandlas av utredningen omutvecklingsfonderna. Vidare kan noteras att olika organ -- t.ex.utvecklingsfonder, rådgivare ochteknikparker -- bedriver sådan verksamhet somefterlyses i motionen. Denna avstyrks således av utskottet.Riksdagen bör anmoda regeringen att tillsammans med kommuneroch företag inrätta lokala utvecklingscentra, anförs det imotion 1992/93:Ub613 (kds). Ett sådant centrum skulle erbjudasmå och medelstora företag möjligheter att driva avanceradeproduktutvecklingsprojekt samt tillhandahålla gratis ellerstarkt subventionerad rådgivning, marknadshjälp ochteknikinformation. Motionären ser det föreslagna organet som envidareutveckling av de s.k. företagsbyarna.Den typ av verksamhet som efterlyses i motionen bedrivs påolika håll -- utvecklingsfonder, produktråd, SUF:s rådgivare,teknopoler etc. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen i berörd del.UtbildningsinsatserOmfördelning av medel till utbildningsprojekt för företagareföreslås i två motioner -- motionerna 1992/93:N246 (m) och1992/93:N308 (fp).I den förstnämnda motionen föreslås att det inom ramen för deav regeringen föreslagna budgetramarna avsätts resurser till denutbildningsverksamhet -- Företagarnas utbildning -- som bedrivsav . För att rätt utbildning för desmå och medelstora företagen skall komma till stånd måste,enligt motionären, de utbildningsarrangörer som satsar på dennakategori av företag prioriteras.I den andra motionen hänvisas till ett utbildningsprojekt försmåföretagare i som har pågått medstöd från länsarbetsnämnden. Stiftelsen i har ansvarat för utbildningen. Motionärernaföreslår att liknande utbildningsprojekt skall startas i tioandra län under /94 och att 30 miljoner kronorskall anvisas för detta ändamål från anslagetSmåföretagsutveckling.Riksdagen avslog ett yrkande -- från samme motionär-- liknande det i den förstnämnda motionen (bet. 1991/92:NU20 s.47). Utskottet hänvisade, liksom vid tidigare tillfällen dåmotsvarande yrkanden hade behandlats, till att det bör ankommapå den myndighet som förvaltar det aktuella anslaget, dvs.NUTEK, att fatta beslut om eventuell tilldelning av medel. Ibudgetpropositionen 1992 uttalades att omfattningen av centralupphandling från olika utbildningsproducenter skulle reduceras.NUTEK anvisade för /92 tillFöretagarnas riksorganisation för deras utbildningsverksamhet,Företagarnas utbildning i . Under innevarande budgetårhar inga medel anvisats för denna verksamhet.Företagarnas utbildning har hos regeringen ansökt om bidragmed för innevarande budgetår för sådanautbildningsinsatser som avses i motion 1992/93:N246 (m).Regeringen har avslagit denna ansökan.Utskottet ser ingen anledning för att nu inta enannan ståndpunkt än vad som har gjorts vid tidigare tillfällendå liknande yrkanden har behandlats. Motionerna 1992/93:N246 (m)och 1992/93:N308 (fp) avstyrks sålunda.DesignForm/Design Center i bör tilldelas 2 miljoner kronorfrån anslaget Småföretagsutveckling, föreslås det i motion1992/93:N237 (s). Form/Design Center i , som har existerati , är enda designcenter, framhåller motionären.Utan statligt stöd riskerar , fortsätter han, att somenda land i stå utan ett designcenter.För designfrämjande åtgärder anvisas under innevarandebudgetår medel från två anslag. Det ena är anslaget Åtgärder föratt främja industridesign (B 10), under vilket 5,4 miljonerkronor anvisas. Från anslaget, som disponeras av , utgårbidrag till Stiftelsen Svensk Industridesign med 3,9 miljonerkronor och till designfrämjande insatser i enskilda företag med1,5 miljoner kronor.Det andra anslaget är anslaget till småföretagsutveckling förvilket det i regleringsbrevet har angivits att insatser till ettbelopp av högst kan avsättas för att främjadesign i små och medelstora företag genom främst StiftelsenSvensk Industridesign eller genom sådana utvecklingsfonder somsamverkar med stiftelsen.I budgetpropositionen föreslås nu (bil. 13 s. 39) att detsärskilda anslaget till åtgärder för att främja industridesignskall upphöra i och med utgången av innevarande budgetår. Medelför insatser för att stimulera designutveckling i små ochmedelstora företag bör i fortsättningen anvisas från anslagettill småföretagsutveckling. bör därvid i första handkanalisera medlen via Stiftelsen Svensk Industridesign, sägs deti propositionen. Avsättningen av medel för designfrämjandeåtgärder under /94 inom ramen för nämnda anslagkommer att anges i regleringsbrevet.Ett liknande yrkande om särskilda medel till Form/DesignCenter i finns i motion 1992/93:Kr202 (c, fp), som harbehandlats av kulturutskottet. Motionärerna föreslår att deerforderliga medlen skall anvisas från anslaget till Statenskulturråd. På förslag av kulturutskottet (bet. 1992/93:KrU17)har avslagit motionen i denna del.Utskottet anser att det bör ankomma på att, inomramen för anvisade medel och enligt de allmänna riktlinjer somstatsmakterna ställer upp, göra erforderliga avvägningarbeträffande hur medlen skall fördelas.