bet · GG01KrU22 · 1993-04-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas i budgetpropositionen framlagdaförslag om anslag till det statliga arkivväsendet samt ipropositionen redovisade ställningstaganden till vissa avArkivdepåkommitténs förslag. Vidare behandlas motioner som haranknytning till denna del av propositionen.I propositionen anförs bl.a. att ochlandsarkivens resurser behöver förstärkas i samband med att detar emot arkivleveranser från myndigheter. Regeringen föreslåratt arkivmyndigheterna ges en ekonomisk kompensation som ärkopplad till de leveranser som sker. Vidare förordas attRiksarkivet inom ramen för dessa resursöverföringar ges ettplaneringsansvar för den fortsatta utbyggnaden av arkivdepåer.Beträffande landsarkivorganisationen föreslås endast vissasmärre justeringar, nämligen i vad gäller uppgifterna förstadsarkiven i och Malmö.Regeringen har uppdragit åt att utreda frågan omen fortsatt utbyggnad av landsarkiven och därmed sammanhängandefrågor. Uppdraget skall redovisas före utgången av oktober månad1993.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen beträffande här aktuellaförslag. Ett antal motionsyrkanden som rörlandsarkivorganisationen avstyrks med hänvisning tillRiksarkivets utredningsuppdrag. Yrkandena avser bl.a.inrättandet av nya landsarkiv och utbyggnaden av slottsvallar.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden om att en kart- ochpapperskonserveringsanläggning skall lokaliseras till ochsamordnas med ett nytt landsarkiv och med högskolebiblioteketdär samt om att utökade resurser skall ges tillforskningsarkivet vid , näringslivsarkiven,landsarkiven och till Svensk Arkivinformation i (SVAR).Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillRiksarkivet och landsarkiven med och tillSvenskt biografiskt lexikon med 3238000 kr.Totalt föreslås således en medelsanvisning på 187080000kr. Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 12() under B. Allmän kulturverksamhet m.m.avsnittet Arkivdels under rubriken av arkivdepåer (s. 102--111)berett tillfälle att del av vad i propositionenanförts om arkivtillväxt och leveransbehov, arkivmikrofilmning,resursöverföring vid leverans av arkiv samt utbyggnad avarkivdepåer,dels under punkt B 24 (s. 112--117) föreslagit riksdagenatt till och landsarkiven för /94anvisa ett ramanslag på ,dels under punkt B26 (s. 118--120) föreslagit riksdagenatt till Svenskt biografiskt lexikon för /94anvisa ett ramanslag på . 1992/93:Kr201 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det nödvändiga i att omgående påbörjaprojektering, i syfte att åstadkomma en snar återuppbyggnad avvallarna vid slott.1992/93:Kr207 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att förlägga ett landsarkiv till Jönköping.1992/93:Kr210 av i m.fl. (kds, fp, c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av snabb utbyggnad avvallarna vid slott.1992/93:Kr230 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsi fråga om medelsanvisning till SVAR, Svensk arkivinformation,för produktion av vissa bildspel.1992/93:Kr231 av m.fl. (s, m, fp, c, kds, nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokalisering av ett nyttlandsarkiv till Kalmar.1992/93:Kr232 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen låter skyndsamtutreda frågan om landsarkiv för Värmland.1992/93:Kr233 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett nytt landsarkiv i börlokaliseras till Växjö.1992/93:Kr256 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett utbyggt forskningsarkiv iUmeå genom förändring av landsarkivorganisationen.1992/93:Kr266 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenprincipiellt anförts om en vidareutbyggnad av försvarsvallarnavid slott.1992/93:Kr267 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingsinsatser för Svenskarkivinformation i , SVAR.1992/93:Kr297 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbyggnad av slotts ,. att beslutar att under anslaget till Riksarkivetoch landsarkiven, B 24, för utbyggnad av lokalerför /94 anslå utöver regeringensförslag.1992/93:Kr298 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om näringslivsarkiven,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om landsarkiven.1992/93:Kr299 av m.fl. (kds, m, fp, c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av ett landsarkiv till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av en kart- ochpapperskonserveringsanläggning till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående samordning av landsarkiv samt kart-och papperskonserveringsanläggning och högskolebibliotek iVäxjö.1992/93:Kr313 av m.fl. (v) vari yrkas10. att för /94 anvisar 35000000kr för att igångsätta uppbyggnaden av kring Vadstenaslott.1992/93:Kr314 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av anslag och förstärkning avforskningsarkivet i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en samordnad arkivmiljö medforskningsarkivet som huvudman för depåer av statligt, kommunaltoch landstingskommunalt material kommer till stånd.1992/93:A219 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsi fråga om medelsbehovet till och landsarkiven vadavser lönebidragsmedel till SVAR.Yttrande från arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har med avgivande av eget yttrandeöver motion 1992/93:A219 överlämnat densamma tillkulturutskottet. Yttrandet (1992/93:AU4y) fogas vid betänkandetsom bilaga. InledningDet allmännas arkivverksamhet regleras i i arkivlagen(1990:782), som antogs av 1990 (prop. 1989/90:72, bet.1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). I lagen finns bestämmelser ombl.a. arkivbildningens syften, arkivvården, arkivmyndigheternasuppgifter och gallring av arkiv.Riksarkivet och landsarkiven är statliga myndigheter medsärskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och förarkivvården i landet. I deras uppgifter ingår att varaarkivdepåer, att främja forskning och att ge råd i arkivfrågortill kommunala myndigheter och enskilda. Landsarkiv finns förnärvarande i , , , , , Härnösandoch . i och fullgördessutom landsarkivuppgifter.Inom finns en särskild byrå för svenskarkivinformation som främst skall framställa kopior avarkivmaterial samt registrera och distribuera arkivinformation.Byrån har största delen av sin verksamhet förlagd till Ramsele.Den benämns Svensk arkivinformation i (SVAR).Riksarkivet fördelar statsbidrag bl.a. till enskilda arkiv.För detta ändamål finns vid en grund för det lagstiftningsarbete som ledde till attarkivlagen antogs av låg (U 1985:07)betänkande (SOU 1988:10) Öppenhet och minne. Arkivens roll isamhället. Efter förslag av lämnades i uppdragtill en särskild kommitté, (U 1989:10), attutreda frågan om hur de statliga arkivdepåerna bör utvecklas.Kommittén avgav sitt betänkande (SOU 1991:31)Statens arkivdepåer. Efterremissbehandling har kommitténs förslag beretts iregeringskansliet. I årets budgetproposition redovisarkulturministern sina ställningstaganden till kommitténs förslag.Beträffande landsarkivorganisationen föreslås endast vissasmärre justeringar. Frågan om ytterligare förändringar avlandsarkivorganisationen bör -- enligt ministern -- prövasytterligare. På uppdrag av regeringen utreds dessa frågor förnärvarande av Riksarkivet.Utbyggnad av arkivdepåer m.m.I budgetpropositionen redovisas regeringens ställningstagandentill förslag.Det anförs bl.a. att handlingar fråncivila statliga myndigheter behöver överförastill och landsarkiven. Dessutom tillkommerleveransbehov till följd av den pågående förnyelseverksamheteninom statsförvaltningen.Behovet av utbyggnad av arkivdepåer påverkasenbart i mycket begränsad omfattning av möjligheterna attmikrofilma redan bildade arkiv.Vidare anförs att och landsarkivens resurserbehöver förstärkas i samband med att de tar emot arkivleveranserfrån myndigheter. Det föreslås att arkivmyndigheterna ges enekonomisk kompensation som är direkt kopplad till de leveransersom sker. En sådan resursöverföring bör normalt ske inom ramenför den årliga budgetprocessen i . Inom deramar dessa resursöverföringar ger kan planera föroch långsiktigt bygga ut depåverksamheten alltefter de behov somföreligger. Med detta planeringsansvar följer också ett ansvarför de behov av organisatoriska förändringar en sådan utbyggnadkan föranleda.Redan nu förordas vissa förändringar beträffandelandsarkivorganisationen, nämligen i vad gäller uppgifterna förStockholms och stadsarkiv. Förhandlingar bör inledas medStockholms kommun för att kunna ge stadsarkivuppgiften att vara landsarkiv i . Förhandlingarbör också upptas med kommun om att stadsarkiv skallupphöra att ha landsarkivfunktion i kommun. Det statligaarkivmaterial som förvaras i stadsarkiv bör vara kvar därinom ramen för den mera begränsade funktionen för stadsarkivetatt vara lokal depå inom Lunds landsarkiv. Lunds landsarkiv blirdärmed statlig arkivmyndighet för hela län.Beträffande organisatoriska förändringar i övrigt avlandsarkiven kan följande nämnas om utredningsförslagen.Arkivutredningen föreslog vissa förändringar ilandsarkivorganisationen. Utredningen anförde att den hadeövervägt att föreslå inrättande av ett landsarkiv i någon av desmåländska residensstäderna , och . Desmåländska länen ingår tillsammans medÖstergötlands län i landsarkivs distrikt.Arkivutredningen föreslog vidare att två nya landsarkiv skulleinrättas, ett i och ett i , med resp.Västerbottens län som verksamhetsområde.Arkivdepåkommittén behandlade frågan om etablering av nyalandsarkiv och anförde därvid bl.a. att den hade övervägt ettalternativ med ett landsarkiv för sydöstra som skulleomfatta och län inom landsarkivsnuvarande distrikt och inom Lundslandsarkivdistrikt. Ett landsarkiv för dessa län skulle få enlämplig storlek och medföra avlastning av och Vadstena.Det fanns inte tillräckligt underlag för att ta slutligställning, men kommittén bedömde de långsiktiga fördelarna medett landsarkiv för sydöstra som så stora att kommitténavstyrkte en utbyggnad i -- som är fulltutnyttjat -- innan frågan om nyetablering av ett landsarkiv försydöstra var avgjord. Med ett sådant nytt landsarkiv försydöstra skulle landsarkivet i inte behövabyggas ut . I sitt andra alternativ föreslogkommittén att nuvarande organisation bibehålls i vad gällersydöstra och då kvarstår behovet av en utbyggnad iVadstena. Kommittén föreslog vidare att den landstingskommunalainstitutionen i ges landsarkivs uppgiftför län.Frågan om förändringar av landsarkivorganisationen -- utövervad som förordas i budgetpropositionen -- bör, enligtkulturministern, prövas ytterligare.Kulturministern avser att senare ta upp frågan om denfortsatta utvecklingen av landsarkivorganisationen, nämligen närRiksarkivet har redovisat det underlag som erfordras för ettställningstagande.Vad som anförs i propositionen om arkivtillväxt ochleveransbehov, arkivmikrofilmning, resursöverföring vid leveransav arkiv samt utbyggnad av arkivdepåer -- som utskottet ovanredovisat -- bereds tillfälle att ta del av.Utskottet övergår härefter till att redovisa motionsyrkandensom avser utbyggnad av landsarkivorganisationen.Yrkanden om ett nytt landsarkiv i någon av de småländskaresidensstäderna förs åter fram i fyra motioner.I motion Kr207 (m) föreslås att det nya landsarkivet skallförläggas till . Motionärerna framhåller värdet förett nytillkommet landsarkiv av de redan existerande arkiven iJönköping. och övriga statsmyndigheters arkiv påorten liksom folkrörelsearkivet nämns. Motionärerna erinrarvidare om att i finns högskola och hälsohögskola. Deframhåller vidare värdet av bl.a. och det utbyggdabibliotekssystemet.Motionärerna bakom motion Kr231 (s, m, fp, c, kds, nyd) yrkaratt ett nytt landsarkiv skall inrättas i . Som skälför denna lokalisering anför motionärerna utvecklingen avhögskolan och den fortbildning av journalister () sombedrivs där. De framhåller vidare samarbetsmöjligheternagentemot kommununala och enskilda arkiv på orten liksom gentemotlänsmuseet. Slutligen anförs att kommunen är beredd att medverkatill att erforderliga lokaler finns tillgängliga för ändamålet.I motionerna Kr233 (s) och Kr299 (kds, m, fp, c) begärs attdet småländska landsarkivet skall förläggas till (yrkande 1). Motionärerna framhåller den forskningsanknytningsom möjliggörs av högskolan och andra institutioner såsom t.ex.Smålands museum. Även möjligheten till samverkan med andraarkivbildare än de statliga påpekas. Vidare framhålls Växjöscentrala läge och goda kommunikationer, liksom tillgången pålämpliga lokaler. Motionärerna bakom motion Kr233 anser vidareatt en integration av det blivande landsarkivet med högskola ochbibliotek skulle bli av stort värde för humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning och forskarutbildning.I fyra motioner, nämligen Kr201 (s), Kr210 (kds, fp, c), Kr266(m) och Kr297 yrkande 1 (v), aktualiseras åter kravet på en snarfortsatt utbyggnad av försvarsvallarna vid slott.Enligt motionärerna skall frågan om en fortsatt utbyggnad avVadstena slotts inte bedömas enbart utifrån behovet avlokaler för landsarkivet utan även från kulturmiljösynpunkt ochutifrån behovet av lokaler för andra aktiviteter, såsomVadstena-akademien och utställningar. Vidare framhållermotionärerna de sysselsättningsskapande effekter som projektetkommer att innebära. Den aktuella frågan har behandlats avutskottet vid flera tidigare riksmöten. Utskottet behandladeförra året mycket utförligt flera motioner med samma krav ochmed i allt väsentligt samma innehåll som de nu aktuella (bet.1991/92:KrU5 s. 5--7). För en utförligare redogörelse förmotionsmotiveringarna hänvisas till nämnda betänkande.I motion Kr232 (s) begärs att regeringen låter Riksarkivetskyndsamt utreda frågan om ett landsarkiv för Värmland.Motionärerna finner det angeläget att därvid beaktardels lämplig övergångsmodell beträffande tillsyns- resp.depåansvar och dels de långsiktiga effekterna på drifts- ochinvesteringskostnader av regional sektorsamverkan. Riksarkivetsutredning bör självfallet även beakta de kulturpolitiska målen.Vidare framför motionärerna flera kultur- ochforskningspolitiska argument för att ett landsarkiv förVärmlands län skall lokaliseras till Karlstad.I två motioner behandlas arkivsituationen i . I motionKr256 (fp) begärs att forskningsarkivet vid i ut genom förändring av landsarkivorganisationen (yrkande2). I motion Kr314 (fp) begärs att en samordnad arkivmiljökommer till stånd med forskningsarkivet som huvudman för depåerav statligt, kommunalt och landstingskommunalt material (yrkande2). Motionärerna anför att den lokala arkivplaneringen i Umeågrundligt beaktat att det vid etablering av nytt landsarkivskall tas hänsyn till möjligheterna till samverkan med andraarkivhuvudmän. Det föreligger ett förslag där universitetettillsammans med bl.a. kommun och landsting skall skapa ensamordnad arkivmiljö i , där forskningsarkivet utgör encentral del.Utskottet avstyrkte (bet. 1991/92:KrU22 och1991/92:KrU5) motioner om utbyggnad av landsarkivorganisationenoch om utbyggnad av slotts med hänvisning tillatt förslag var under beredning iregeringskansliet.Utskottet har inget att erinra mot vad som förordas ipropositionen om planeringsansvar i vad gäller denfortsatta utbyggnaden av arkivdepåer.Utskottet har inhämtat att regeringen genom beslut i februari1993 uppdragit åt att utreda frågan om en fortsattutbyggnad av landsarkiven och därmed sammanhängande frågor.Riksarkivets uppdrag skall redovisas före utgången av oktobermånad 1993. I avvaktan på utredningen vill utskottet inte taställning i de frågor om förändringar avlandsarkivorganisationen som tas upp i motionerna.Utskottet vill emellertid -- liksom vid tidigare riksmöten --framhålla att frågan om en fortsatt uppbyggnad och restaureringav i bör bedömas även utifrån andra aspekter änbehovet av utrymme för arkivverksamheten. Det är nämligen -- sommotionärerna framhållit -- från kulturmiljösynpunktbetydelsefullt att slottsmiljön i kan återställas inomrimlig tid. Det måste också beaktas att det finns behov avutrymmen inom slottsanläggningen även för andra kulturella --och för turismen betydelsefulla -- aktiviteter, bl.a verksamhet och förutställningar av olika slag.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer i frågan omden fortsatta utbyggnaden av landsarkiven i nästa årsbudgetproposition och att regeringen härvid väger in även devidare kulturpolitiska aspekter som utskottet framhållitbeträffande slott.Med hänsyn till den tidsbegränsning som är föreskrivenbeträffande uppdrag anser utskottet attutredningskravet i motion Kr232 är väsentligen tillgodosett.Motionen avstyrks således.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionernaKr201, Kr207, Kr210, Kr231, Kr233, Kr256 yrkande 2, Kr266, Kr297yrkande 1, Kr299 yrkande 1 och Kr314 yrkande 2.Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra mot vadsom anförs i propositionen beträffande arkivtillväxt ochleveransbehov, arkivmikrofilmning, resursöverföring vid leveransav arkiv samt utbyggnad av arkivdepåer.Motionärerna bakom motion Kr299 (kds, m, fp, c) yrkar att enkart- och papperskonserveringsanläggning förläggs till (yrkande 2). De anför att en studie utförd av iKronobergs län och lantmäterimyndigheterna i länet visar attbehovet av en sådan anläggning är mycket stort med hänsyn tillde små resurserna i för sådan verksamhet som avsesbedrivas vid denna. Motionärerna anser också att en samordningbör ske av landsarkiv, den nämnda kart- ochpapperskonserveringsanläggningen och högskolebiblioteket i (yrkande 3).Utskottet behandlade (bet. 1991/92:KrU22 s. 4) enmotion med samma krav som den nu aktuella. Motionen avstyrktesmed motivering att utskottet inte var berett att förorda ettriksdagsinitiativ om etablering av en sådan statlig institutionsom motionärerna avsåg. I den särskilda frågan om vård av äldrekartmaterial tillade utskottet att sådan vård bedrivs inomLantmäteriverket, dels vid en kartvårdscentral i , dels viden enhet i för upprustning av storskaliga registerkartor.Utskottet vidhåller sin bedömning i de här aktuella frågorna.Motionen avstyrks således i här aktuell del (yrkandena 2 och 3).Budgetfrågor m.m.Forskningsarkivet vid i motion Kr314 (fp) begärs att utökade resurser skalltillföras forskningsarkivet vid (yrkande 1).För att forskning och undervisning vid skallkunna bedrivas under acceptabla förhållanden krävs -- enligtmotionären -- en fast etablerad arkivmiljö där staten isamarbete med övriga arkivintressenter tillskjuter medel.Verksamheten vid forskningsarkivet bör få utgöra grund för dennamiljö. Det är därför viktigt att dess resurser kraftigtförstärks.Utskottet avstyrker motion Kr314 i här aktuell del (yrkande1). Utskottet hänvisar till att det ankommer på universitetetatt inom sina anslagsramar göra de prioriteringar de finnernödvändiga. De eventuella organisatoriska förändringar avForskningsarkivet och därmed följande resursfrågor omfattasvidare av utredningsuppdrag.Riksarkivet och landsarkiven (B 24)Enskilda arkiv m.m.I motion Kr298 (c) begärs att näringslivsarkiven bör ges ökatstöd (yrkande 1). Motionärerna anför att företagsarkiven är endel av vårt nationella kulturarv och att de bör vårdas ochbevaras på ett ändamålsenligt sätt. I ett historiskt perspektivspelar dessa arkiv en viktig roll för att ge kunskap omsamhällets utveckling. Vidare anförs att det , isamband med företagsnedläggningar och andrastrukturförändringar, föreligger risk att arkiven försvinner.Landets näringslivsarkiv är organiserade i . Till föreningens verksamhet hör bl.a. att initiera nyaarkivdepåer för företagsarkiv i olika delar av landet.Föreningen har vidare ett nära samarbete med ochlandsarkiven. För att bevara företagsarkiven måste -- enligtmotionärerna -- såväl landsarkiven som ges ökaderesurser. ansvarsområde har utökats med bl.a.Polisens arkiv. Enligt motionärerna bör även landsarkiven gesutökade resurser (yrkande 2).Utskottet avstyrkte 1990 vid behandlingen avarkivpropositionen motionsyrkanden avseende bl.a. förstärkningav resurserna till företagsarkiv (bet. 1989/90:KrU29). Utskottethänvisade då till det arbete som redan utförts inom Riksarkivetoch landsarkiven med att tillvarata och tillgängliggöra enskildaarkiv. Med hänsyn till de resurser som redan tillförtsverksamheten för att stödja arkivväsendets enskilda sektor ansågutskottet sig inte kunna förorda någon ytterligare höjning avservicenivån inom området.Utskottet behandlade några motionsyrkanden av liknandekaraktär som de nu aktuella. Yrkandena avstyrktes med hänvisningtill att någon ytterligare omständighet inte tillkommit sedan år1990 som gav anledning till annan bedömning (bet.1990/91:KrU24).I förra årets budgetproposition uttalades bl.a. attföretagsarkiv och andra enskilda arkiv var speciellt utsatta förrisk för förstörelse (1991/92:100 bil. 12 s. 69). Efter förslagi propositionen utökades i linje härmed anslagspostenRiksarkivets arkiv med (bet.1991/92:KrU22).Vidare vill utskottet framhålla att landsarkiven kommer -- ienlighet med förslag i propositionen -- att ges ekonomiskkompensation för att de tar emot arkivleveranser frånmyndigheter.Mot bakgrund härav anser utskottet det inte erforderligt mednågon åtgärd med anledning av motion Kr298. Motionenavstyrks därför.Svensk Arkivinformation i (SVAR)Som angetts i inledningen är SVAR en byrå inom Riksarkivet.I tre motioner behandlas utvecklingen av verksamheten vidSVAR. Motionärerna framhåller behovet hos SVAR av ökaderesurser. De begär dock inte en ökad medelsanvisning.I motion A219 (kds) framhåller motionären SVAR:s behov avresursförstärkning på grund av en planerad utökning av antaletlönebidragsanställda med 12 personer. Av aktuellt intresse äratt det i propositionen föreslås att anslaget till Riksarkivetoch landsarkiven skall räknas upp med på grund avde förändrade reglerna angående flexibla lönebidrag. De medelsom enligt motionären därutöver bör tillföras anslaget, 4miljoner kronor, skall tas från arbetsmarknadshuvudtitelnsanslag Särskilda åtgärder för arbetshandikappade.I motion Kr230 (kds) anförs sammanfattningsvis att ettcentralt inslag i kulturpolitiken är att för breda grupper isamhället levandegöra och tillgängliggöra vårt förflutna. SVARplanerar för detta ändamål att producera fyra angelägna bildspeli modernt multimedia. Genom omprioriteringar i kulturbudgetenbör SVAR för /94 tillföras 3,5 miljoner kronorför produktion av vissa bildspel.Även motionärerna bakom motion Kr267 (s) begär att regeringenges till känna att SVAR har behov av medel för flera angelägnautvecklingsinsatser. Enligt motionärerna bör SVAR ges möjlighetdels att utöka antalet lönebidragsanställda med 12 personer(), dels att producera fyra angelägna bildspelför att levandegöra arkivmaterial (3,), delsatt anställa en marknads- och ekonomichef () och delsatt genomföra ett planerat ledarutvecklingsprogram ().Motionärerna framhåller att verksamheten vid SVAR är mycketbetydelsefull samt att SVAR är den dominerande arbetsgivaren påde orter i landet där verksamheten bedrivs. I motionen begärsdock inte någon ökad medelsanvisning för /94.Som framhålls i ett yttrande från arbetsmarknadsutskottet övermotion A219 är lönebidragen avsedda att sättas in i individuellafall. De skall i varje enskilt fall anpassas till arbetstagarensnedsatta arbetsförmåga (yttr. 1992/93:AU4y).