bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Även om grunderna för attnå detta mål finns i NRL och PBL är detta inte tillräckligt. Medden utformning som bl.a. va-lagen och renhållningsförordningenhar utgör de ett hinder i strävandena mot en ekologisktuthållig boende- och byggsektor. I enlighet med motionensyrkande 5 bör därför en omedelbar översyn av den aktuellalagstiftningen göras med den uttalade utgångspunkten att göraden till ett effektivt miljöinstrument.Försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU8yBilaga 6En kretsloppsanpassad samhällsutvecklingTill jordbruksutskottetBakgrundJordbruksutskottet har genom beslut berettförsvarsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1992/93:180 om en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling, jämte följdmotioner, i de delarpropositionen och motionerna berör utskottets beredningsområde.Utskottet konstaterar att propositionens avsnitt 6Kemikaliekontroll faller under utskottets beredningsområde.Motionerna Jo49 (v) yrkandena 8--9, Jo52 (-) och Jo60 (s)yrkandena 4--5 berör nämnd del i propositionen och behandlasdärför också av utskottet.PropositionenRegeringen förordar (avsnitt 6.1) att de principer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling som föreslås ipropositionen också bör gälla för kemikaliekontrollen.I motiven för sitt ställningstagande i denna del anförregeringen att en utgångspunkt för kemikaliekontrollen i Sverigeär att tillverkare och importörer har huvudansvaret för dekemiska ämnen och produkter som de levererar.Regeringen anför vidare att kemikaliekontrollens syfte är attminska riskerna för skador på människor och miljö av kemiskaämnen och produkter. För arbetet anges tre övergripande mål:Kunskapsmålet som innebär att kemiska ämnen och produkterskall vara väl utredda med avseende på hälsa och miljö. Ansvaretåvilar tillverkare, importör och leverantör.Produktmålet som innebär att så ofarliga produkter sommöjligt skall användas. I möjlig mån skall skadliga ämnen ochprodukter ersättas med mindre skadliga eller helst ofarligasådana (substitutionsprincipen). Hälso- och miljöaspekternamåste beaktas vid såväl utveckling som inköp av kemiskaprodukter.Hanteringsmålet som innebär att potentiella risker skallundanröjas genom säker hantering av kemiska produkter.Regeringen anser att det finns anledning att överväga ävenandra sätt än de nuvarande för att få företagen att inkluderahälso- och miljörisker i produktens pris. En utredare hartillsatts för att se över miljöskadeförsäkringen (dir. 1992:13).I uppdraget ingår att utreda hur tillverkare, importörer ochandra som hanterar kemikalier kan åläggas att varaansvarsförsäkrade för sin produkt.Som närmare riktlinjer för kemikaliekontrollen inom ramenför en kretsloppsanpassad samhällsutveckling föreslårregeringen (avsnitt 6.2)att flödena och användningen av hälso- och miljöskadligakemikalier bör minska. De flöden som ändock innehåller skadligakemikalier bör i möjligaste mån slutas. Systematiskriskhantering av kemikalier behöver utvecklas ytterligare.Användningen av de mest skadliga ämnena bör avvecklas. Planerför riskbegränsning bör tas fram för ett antal ämnen inom enfemårsperiodatt substitutionsprincipen bör hävdas internationellt ochtillämpningen i utvecklasatt arbetet med att öka kunskaperna om och begränsa riskernamed hälso- och miljöskadliga kemikalier bör intensifieras. Dettaarbete bör i princip bekostas och bedrivas av industrin enligtprincipen om att förorenaren skall betalaatt kemikaliekontrollen så långt möjligt bör genomföras iinternationellt samarbete och bör där vara aktivtpådrivande.Regeringen hemställer att godkänner vad somföreslagits som riktlinjer för kemikaliekontrollen (avsnitt 6.1och 6.2).Regeringen redovisar, utan att lämna förslag till ,sin avsikt att ge Kemikalieinspektionen två uppdrag.Inspektionen bör sålunda i samråd med Statens naturvårdsverkidentifiera sådan användning av klor och klorerade organiskaämnen i som bör begränsas samt ge förslag tillavveckling eller andra riskbegränsande åtgärder. Vidare börKemikalieinspektionen i samråd med göra enanalys av vilka hälso- och miljörisker som användning av tvätt-,disk- och rengöringsmedel orsakar. Pågående produktutvecklingmot mindre skadliga produkter bör redovisas och förslag lämnastill åtgärder som behövs för att påskynda utvecklingen.MotionernaI tre motioner avges yrkanden som berörsubstitutionsprincipen. I motion Jo60 (s) anses det sålundaangeläget med större insatser för information riktad tillspeciellt kommuner och näringsliv om substitutionsprincipen ochom möjliga utbyteskemikalier (yrkande 5). Information omsubstitutionsprincipen bör enligt motionärerna också drivas i depågående EG-förhandlingarna (yrkande 6).I partimotion Jo49 anförs att regeringen iinternationella fora bör driva kretsloppstänkandet hårt när detgäller kemikalier. Regeringen bör vidare återkomma innan den 1januari 1994 med förslag om hur substitutionsprincipeneffektivare skulle kunna tillämpas på kemikalier (yrkande 8).Motionärerna anser vidare att regeringen till samma tidpunkt börlämna förslag till hur substitutionsprincipen skall tillämpas påtvätt- och rengöringsmedel (yrkande 9).I motion Jo52 (-) anser motionären att oklarhet råder om denpraktiska tillämpningen av substitutionsprincipen. Centralamyndigheter som Kemikalieinspektionen och sägsdefiniera den annorlunda än flertalet kommuner. En samladutvärdering anses därför nödvändig och bör hosregeringen begära en sådan.Motion Jo60 (s) behandlar även det av regeringen beskrivnabegränsningsuppdraget till Kemikalieinspektionen.Motionärerna vill utvidga detta att utöver klor ochrengöringsmedel omfatta även andra angelägna kemikaliegrupper.Riksdagen bör därför begära att regeringen gerKemikalieinspektionen ett nytt begränsningsuppdrag (yrkande 4).FörsvarsutskottetUtskottet anser i likhet med regeringen att en väl fungerandekemikaliekontroll är en förutsättning för ettkretsloppssamhälle. Det behövs kunskaper om kemiska ämnensegenskaper och om deras förekomst i produkter och varor för attriktiga insatser skall kunna ske vid utvecklingen av olikakretslopp.Dessa kunskaper om olika kemikalier, som successivt växerfram, måste spridas vidare med produkter och varor så att man ivarje hanteringsled blir uppmärksam på riskerna och kan vidtaåtgärder för att återvinna, återanvända eller avveckla skadligaämnen. Vissa särskilt riskabla ämnen, eller användningar av dem,bör förbjudas eller starkt begränsas om man inte kan säkerställaatt skadliga mängder inte når ut i miljön.Utskottet konstaterar att såväl propositionen som härbehandlade motioner betonar substitutionsprincipens betydelseför att minska de kemiska miljöriskerna. Utskottet har erfaritatt det ännu i stor utsträckning saknas kunskap om kemikaliersmiljöfarlighet och att myndigheter, kommuner och företag ärovana att tillämpa substitutionsprincipen från miljösynpunkt.Från hälsosynpunkt torde läget vara klarare genom bättrekunskaper om kemikaliers hälsofarlighet och vana att tillämpaprincipen på t.ex. arbetsplatser. Utskottet utgår, liksomregeringen, från att Kemikalieinspektionen utvecklar sinrådgivning, information och tillsyn av substitutionsprincipen.Härvid torde bl.a. generella riktlinjer för dess tillämpningbehöva utfärdas. Utskottet utgår vidare från attKemikalieinspektionen löpande följer utvecklingen och med stödav erhållna erfarenheter anpassar sin rådgivning ochinformation.Utskottet har vidare erfarit att Kemikalieinspektionen i denfördjupade anslagsframställning som skall lämnas hösten 1993kommer att redovisa insatserna rörande substitutionsprincipen.Inspektionen avser också att genomföra en utredning isyfte att klargöra ansvarsfördelning och samarbete mellancentrala, regionala och lokala myndigheter.Propositionen anger i sina riktlinjer att kemikaliekontrollenså långt möjligt bör genomföras i internationellt samarbete ochatt där bör vara aktivt pådrivande. Utskottet utgår frånatt substitutionsprincipen hävdas i dessa sammanhang.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionernaJo49 (v) yrkandena 8 och 9, Jo52 (-) och Jo60 (s) yrkandena 5och 6 i väsentliga delar kommer att bli tillgodosedda. Någotuppdrag från till regeringen att återkomma med förslagsynes inte erforderligt.Som framgår av propositionen räknar regeringen med att detsystematiska riskhanteringsarbete som Kemikalieinspektionen harinlett kommer att leda till ett bättre underlag dels för attidentifiera och begränsa förekomsten av särskilt riskablakemikalier, dels för att införa återvinning eller återanvändningav varor när förbud för tillfället inte är möjligt ellerlämpligt. Enligt regeringens bedömning bör det vara möjligt attta fram begränsningsplaner för uppskattningsvis 25--50 ämneninom en femårsperiod, vilket synes vara i linje med deytterligare begränsningar som förordas i motion Jo60 (s). Motbakgrund härav anser utskottet att det inte är påkallat attriksdagen hos regeringen begär att Kemikalieinspektionen ges ettnytt begränsningsuppdrag, vilket motionärerna förordar (yrkande4).Det anförda innebär sammanfattningsvis att utskottet anser attriksdagen bör bifalla propositionens förslag (avsnitt 6.1 och6.2) till riktlinjer för kemikaliekontrollen som en del i enkretsloppsanpassad samhällsutveckling.Stockholm den 13 april 1993På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), WiggoKomstedt (m), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () och ().Näringsutskottets yttrande1992/93:NU8yBilaga 7Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1992/93:180 om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling jämte motioner.Näringsutskottet kommenterar propositionen och motionerna i dedelar de berör näringsutskottets beredningsområde.Till näringsutskottet har tidigare hänvisats tre motioner frånallmänna motionstiden med yrkanden som har nära koppling till defrågor som är aktuella. I motion 1992/93:N219 (c) krävsinsatser för utveckling av alternativa användningsområden förglasavfall. Ett uttalande av omreturpappershanteringen begärs i motion 1992/93:N283 (s).Yrkandet i motion 1992/93:N289 (m) går ut på att en utredningskall tillsättas med uppgift att studera hur svenskskogsindustri kan ges jämbördiga konkurrensvillkor med hänsynbl.a. De tre motionerna överlämnas tilljordbruksutskottet -- under förutsättning av dess medgivande --med det yttrande som här följer.Företrädare för har inför näringsutskottetlämnat upplysningar om PVC-plast. Företaget har också ingivit enskrivelse i ärendet. Vidare har ,och AB Kulleborn & inkommit med en gemensamskrivelse.NäringsutskottetInledningI proposition 1992/93:180 framläggs förslag om främstriktlinjer -- inom en rad områden -- för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. Att i snabb takt förbruka icke förnybararesurser, att slösaktigt konsumera förnybara resurser ochdärefter slänga allt avfall är inte hållbart, framhålls det ipropositionen. I stället krävs en mera cyklisk materialhantering-- ett kretsloppssamhälle.Generellt för miljöpolitiken bör enligt regeringen gälla attalla beslut skall ta sikte på att effektiviseraresurshushållningen och främja kretsloppssamhället. Enligt deföreslagna riktlinjerna skall olika åtgärder inom jord- ochskogsbruket, i transportsektorn, inom energiförsörjningen och iindustrin vara inriktade mot ett resurssnålt kretsloppssamhälle.Vidare skall producentansvar införas successivt för nyaproduktgrupper och varuområden; enligt förslaget i propositionenskall -- genom en ändring i renhållningslagen (1979:596) --regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer,bemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet förproducenterna att se till att avfallet av de varor eller av deförpackningar som de tillverkar, importerar eller säljer m.m.bortforslas, återanvänds, återvinns eller omhändertas så som kankrävas för en miljömässigt godtagbar avfallshantering. Ipropositionen aviseras om att en förordning om producentansvarför förpackningar kommer att införas senast vid årsskiftet1993/94, om inte frivilliga, bindande avtal med liknande syftedessförinnan har slutits mellan berörda parter. För olikamaterialslag anges de nivåer på återanvändning resp. återvinningsom skall ha uppnåtts till . För vissa av deförtecknade förpackningsslagen erfordras dock ytterligarekonsekvensanalyser innan beslut kan tas om de angivnakravnivåerna.Regeringen meddelar i propositionen att en särskild delegation-- den s.k. kretsloppsdelegationen -- skall tillkallas för attunder några inledande år driva på och samordna arbetet för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling. Delegationen skall knytastill regeringen.Industrins anpassning till kretsloppssamhälletRiksdagen föreslås i propositionen (s.18) godkänna bl.a. deriktlinjer som regeringen angivit för industrins anpassning tillkretsloppssamhället. Enligt dessa skall miljöpolitikenunderlätta denna anpassning genom att skapa goda förutsättningarför användning av förnybara resurser och energisnåla processersamt återanvändning och återvinning.Det finns en ökad medvetenhet om de problem som följer avresursflödet i länder med en stor industriproduktion, framhållerregeringen. Varuproduktionen i de industrialiserade ländernafortsätter att växa som dess sammansättning ändras,t.ex. genom att många nya ämnen tas i bruk, sägs det. Depolitiska besluten måste därför vara inriktade mot ettresurssnålt kretsloppssamhälle.Det understryks att återanvändning och återvinning syftar tillatt skydda vår miljö och att hushålla med våra knappa resurser.Återanvändning och återvinning av en vara kan vara motiverad avflera skäl. Enligt regeringen bör i princip återanvändningprioriteras före återvinning, energiutvinning och i sista handdeponering. I detta val bör den metod väljas som är bäst frånresurshushållningssynpunkt.Möjligheterna att sluta kretsloppen är starkt beroende avvarornas utformning, sägs det vidare i propositionen. Genom attpå ett resurssnålt sätt skapa hållbara varor kan flödenaminskas. Materialflöden kan slutas, påpekas det, om varorutformas så att de är oskadliga och går att återvinna.Näringsutskottet behandlar under detta avsnitt yrkanden i tremotioner. I den första, motion 1992/93:Jo62 (s), föreslås ettuttalande av om behovet av ett kretsloppsanpassatsamhälle. Motionärerna är visserligen positiva till denargumentering som förs i propositionen för utveckling mot ettsådant samhälle men menar att konkreta förslag saknas påväsentliga områden. De hävdar vidare att det i propositioneninte görs någon åtskillnad mellan återanvändning ochmaterialåtervinning. En kretsloppsanpassning borde, sägs det imotionen, innebära att de från ekologisk synpunkt bästa systemengynnas.Också i motion 1992/93:Jo49 (v) riktas kritik motpropositionen. Den är ordrik men innehåller mycket få konkretaförslag, heter det. Motionärerna föreslår därför att det skalluppdras åt regeringen att utarbeta en ny proposition med förslagtill mer verkningsfulla åtgärder. Den nya propositionen bordeföreläggas senast den 1 januari 1994.I motion 1992/93:Jo54 (nyd) efterlyses en analys av vilkakonsekvenser de framlagda förslagen i propositionen får på denprivata äganderätten, näringsfriheten och den fria konkurrensen.Det borde också utredas vilka kostnader förslagen i övrigt kanleda till för samhället, medborgarna och de enskilda företagen.Motionärerna ser positivt på den huvudsakliga inriktningen avpropositionen men menar att effekterna av förslagen från nämndautgångspunkter måste uppmärksammas.För att en långsiktigt hållbar utveckling skall kunna uppnåsmåste samhället, anser näringsutskottet med instämmande ivad som anförs i propositionen, förändras mot ettkretsloppssamhälle. Denna omställning kommer att beröra allasamhällssektorer. Inte minst inom den industriella sektorn ärdet väsentligt med en övergång till ett mer effektivtresursutnyttjande och till återanvändning och återvinning imöjligaste mån.Påståendet i motion 1992/93:Jo62 (s) om att det ipropositionen inte görs någon åtskillnad mellan återanvändningoch materialåtervinning finner näringsutskottet vara ogrundat.Som tidigare nämnts anges i propositionen att återanvändning iprincip bör prioriteras före materialåtervinning,energiutvinning och i sista hand deponering. Motionen avstyrks idenna del av utskottet.Näringsutskottet avstyrker även yrkandet i motion 1992/93:Jo54(nyd) med krav på analyser av de olika förslagen ipropositionen. Som framgår av denna kommer flera av de aktuellaåtgärderna att föregås av överläggningar med berörda parter.Detta gäller t.ex. beträffande förslaget om införande avproducentansvar för returpapper, till vilket näringsutskottetåterkommer i det följande.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet de i propositionenangivna riktlinjerna för industrins anpassning tillkretsloppssamhället. Därmed avstyrks även motion 1992/93:Jo49(v) såvitt nu är i fråga.Åtgärder inom olika sektorerRegeringen föreslår vidare i propositionen (s.20) vissariktlinjer för utveckling mot ett kretsloppssamhälle inom någrasärskilt angivna sektorer.Beträffande energi anförs att en kretsloppsanpassninginnebär bl.a. att nettotillskottet av växthusgaser i atmosfärenmåste minska. Detta kräver att användningen av fossila bränslenbegränsas genom effektiv energianvändning och genom ökadintroduktion av energiproduktion baserad på förnybaraenergikällor. I propositionen hänvisas härvidlag till riksdagensbeslut , i anslutning till den s.k.energiöverenskommelsen, om stöd till utveckling av förnybaraenergikällor. Vidare erinras om beslut som fattadevåren 1992 dels om bidrag till främjande avbiobränsleanvändningen, dels om vissa ändringar ienergibeskattningen. Härutöver aviseras om förslag inom bl.a.energiområdet i en proposition kring klimatfrågan.Hushållningen med energi måste sättas i centrum, anförs det imotion 1992/93:Jo60 (s). Det är angeläget, sägs det, attutveckla energihushållningsplaner inom industrin, även inom denicke-energiintensiva industrin. Vidare bör obligatoriskaenergideklarationer införas för elapparater och annan elkrävandeutrustning, anser motionärerna och föreslår ett uttalande avriksdagen i saken.I motion 1992/93:Jo49 (v) begärs att skall hemställaatt regeringen, , återkommer medförslag till åtgärder för att landets energiförsörjning tillstörre del skall baseras på biobränslen. Motionärerna framhålleratt en ökad användning av biobränslen är viktig dels därför attbiobränslen ingår i ett kretslopp, dels därför att det finns ettstort och växande överskott av råvara från skogs- ochjordbruksmark.Den tidigare nämnda aviserade propositionen om åtgärder motklimatpåverkan har avlämnats till (prop.1992/93:179). I denna framläggs bl.a. förslag om främjande avbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion och om ytterligare stödtill utveckling och introduktion av ny energiteknik. Denna delav propositionen behandlas av näringsutskottet i betänkande1992/93:NU28.Riksdagen antog på förslag av regeringen en ny lagom märkning av hushållsapparater (prop. 1992/93:34, bet. LU13).Enligt denna lag bemyndigas regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om att vissa slagav hushållsapparater skall vara märkta med information om bl.a.energiförbrukning. Lagen innebär en anpassning till EG:sdirektiv om märkning av hushållsapparater, som haråtagit sig att följa genom . Den nya lagen kommer attträda i kraft i anslutning till att gör det. Isamband med energipolitiska beslut anvisade (prop. 1990/91:88, bet. NU40) förKonsumentverkets arbete medenergideklarationer och normer.Av den föregående redovisningen framgår att undersenare år har fattat flera beslut om stöd till utveckling avförnybara energikällor och främjande av effektivareenergianvändning. skall ytterligare förslag inom dettaområde i den s.k. klimatpropositionen behandlas av riksdagen.Vidare har regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter omobligatorisk märkning av vissa typer av hushållsapparater meduppgift om energiförbrukning.Med hänsyn till det sagda anser näringsutskottet attriksdagen bör avslå de nu berörda yrkandena i motionerna1992/93:Jo60 (s) och 1992/93:Jo49 (v).En annan sektor som särskilt behandlas i det nu aktuellaavsnittet i propositionen är industrin.Regeringen erinrar (s.23) om att industrinsintresseorganisationer har antagit principer för hurnäringslivet bör agera för att bidra till en god miljö. Detfinns, framhålls det, flera företag som på ett systematiskt sättarbetar med en kretsloppsanpassning i val av råvaror samt genomett effektivt resursutnyttjande, återanvändning och återvinning.Det förebyggande och strategiska miljöarbetet inom svenskindustri är emellertid enligt regeringen koncentrerat till någrafå företag. För att den stora majoriteten av tillverkandeföretag skall påbörja ett framåtsyftande miljöarbete krävsstimulerande åtgärder, anser regeringen.Enligt vad som sägs i motion 1992/93:Jo60 (s) uppmärksammasinte i propositionen sambandet mellan näringspolitik ochmiljöpolitik. Utvecklingen har visat, sägs det i motionen, attmiljömedvetenheten har bidragit till att stärkakonkurrenskraften och skapa nya arbetstillfällen. Enligtmotionärerna visar också erfarenheten att miljöanpassning ärmöjlig men att industrin måste ges rimlig tid för förberedelserinför de nya kraven.Näringspolitiken måste utformas så att den står i harmoni medmålet om en god miljö. är det angeläget, ansernäringsutskottet, att miljöpolitiken upphöjs till enstrategiskt viktig fråga för näringslivet. En sådan samverkanger goda förutsättningar för en positiv utveckling av densvenska industrin. Många svenska företag är också redaninternationellt framgångsrika inom miljöområdet, t.ex.beträffande miljöteknik.Näringsutskottet instämmer i vad som sägs i motion1992/93:Jo60 (s) om behovet av samverkan mellan näringspolitikoch miljöpolitik men anser dock att något uttalande utöver vadsom i dessa frågor kommer till uttryck i propositionen inte ärerforderligt. Det nu aktuella yrkandet i motion 1992/93:Jo60 (s)avstyrks därför av näringsutskottet.Producentansvar för returpapperSom tidigare nämnts föreslås i propositionen att ettlagstadgat producentansvar skall införas. Enligt förslaget skallregeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer,bemyndigas att meddela föreskrifter om sådant ansvar. I förstahand skall dock frivilliga lösningar eftersträvas.Producentansvaret skall införas stegvis, och för varje områdeskall anges de mål som eftersträvas.I propositionen (s.79) meddelas att miljöminister avser att, efter överläggningar med berördaintressenter, återkomma till regeringen med förslag omutformningen av ett system med producentansvar för återvinningav papper. Enligt regeringen bör producentansvaret införas förtidnings- och journalpapper och för annat papperden . För tidnings- och journalpapper skallinsamlingsmålet sättas till år 2000.År 1975 beslutades att en obligatorisk insamling avpappersavfall i form av tidningar och tidskrifter skullepåbörjas (prop. 1975:32, bet. Denna insamling skullevara fullt genomförd i alla de delar av landet därsådan insamling är praktiskt genomförbar och motiverad. förekommer tidningsinsamlingför närvarande i så gott som samtliga kommuner.Returpapper har blivit en alltmer betydelsefull råvara för desvenska pappersbruken. Förbrukningen av returpapper, som uppgicktill ca , har fyrdubblats sedan år 1975.Under de närmaste åren väntas förbrukningen fortsätta att öka.Enligt beräkningar av Skogsindustrierna uppgick mängdeninsamlat returpapper -- från hushållen men också från andrakällor -- till preliminärt ca . Av deninsamlade mängden svarade tidningar och journaler för ca440000 ton och wellpapp för ca . Industrinsförbrukning av dessa varuslag uppgick till 687000 tonresp. En inte oväsentlig del av förbrukningenutgjordes av importerat returpapper.I propositionen konstateras att av de svenska hushållenskonsumtion av tidnings- och journalpapper på år1991 insamlades eller . Enligt uppgift frånSkogsindustrierna ökade denna andel till .