bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Genom ökade kontakter forskare emellan, gärna överfakultetsgränserna, genom insatser för att öka andelenkvinnliga forskare, genom förbättrade möjligheter för yngreforskare samt genom prioriteringar till expanderandeforskningsinriktningar kan forskningsresurserna utnyttjasbättre.Med hänvisning till det forskningsstöd som kommer till ståndgenom användningen av de tidigare löntagarfondsmedlen anförsatt andelen konkurrensutsatt och vetenskapligt prövad forskningkommer att öka. är det angeläget att förnyelse av deninomvetenskapligt motiverade forskningen inte vilar enbart påden externa finansieringen. I syfte att åstadkomma en ökadvetenskaplig förnyelse bör, bl.a., fakulteterna stimuleras attintroducera rådsliknande procedurer vid fördelningen av anslagforskare och forskargrupper emellan. Regeringen signalerar attden, i samma syfte, senare under den kommande treårsperiodenkommer att införa ett system med aktivitetsrelateradresursfördelning på nationell nivå, där en del avfakultetsanslagen relateras till forsknings- ochforskarutbildningsaktivitet. Forskningsråden bör särskiltuppmärksamma yngre forskare samt särskilt främjaforskarrörlighet och gränsöverskridande forskning.Regeringen berör de problem som kan vara förbundna meduppdelning av forskningen på alltför små enheter. Denutveckling som inletts vid vissa universitet och högskolor attsamla mindre institutioner till större enheter välkomnas.Regeringen lägger fram förslag om insatser för att främjadatakommunikation samt förslag om lokal-ochinfrastrukturinvesteringar.I syfte att förnya forskningen, att stärka kvaliteten i denhögre utbildningen och att förse näringslivet och andrasamhällssektorer med ett ökat antal vetenskapligt utbildademedarbetare bör, i enlighet med tidigare fastlagt mål,examinationen av doktorer fördubblas . Totaltexamineras f.n. ca 1100 doktorer . Forskarutbildningenmåste förbättras och effektiviseras för att säkerställa enrimlig disputationsfrekvens. Det är viktigt att fler yngrestudenter rekryteras och att disputationsåldern sänks. Andelenkvinnor bland de forskarstuderande och bland de nya doktorernamåste öka.Regeringens bedömning att en fördubbling är angelägen grundarsig bl.a. på att andelen disputerade lärare vid universitetenoch de stora högskolorna är alltför låg, att ett stort antal avdagens professorer och andra universitets- och högskolelärarenår pensionsåldern , att andelendoktorer såväl inom industrin-- med undantag förläkemedelsinsdustrin--som inom den offentliga verksamhetenutanför universiteten och högskolorna är liten samt att skolanbehöver fler vetenskapligt skolade lärare för att kunna hävdakvalitetskraven. Regeringen anvisar en rad åtgärder för attstärka forskarrekryteringen. Dessa innebär bl.a. att flerdoktorandtjänster bör inrättas med särskild tonvikt på detekniska, naturvetenskapliga och humanistiska fakulteterna samtatt utbildningsbidragen för doktorander bör omvandlas tilltjänster. Forskarutbildning bör integreras i forskning somfinansieras med löntagarfondsmedel. Forskarutbildning bör ske isamverkan med industrin. Försöksverksamhet med forskarskolorbör introduceras. Karriärmöjligheterna efter doktorsexamen börökas.Forskningens internationalisering behöver påskyndas.Genom får tillgång till alla EG:s program.Det är viktigt att en vidgad forskningssamverkan på EG-nivåkompletteras med samverkan med först och främst och ,men också bilateralt med enskilda . Särskiltsamarbetet med amerikanska forskningsinstitutioner är avgörandepå åtskilliga av de forskningsområden där harsärskilda förutsättningar.För att möjliggöra en förstärkning av det bilateralaforskningssamarbetet bör en utökning av antalet forskar- ochresestipendier ske. I framstår vidgade forskarrelationermed och som särskilt angelägna. Deneuropeiska dimensionen måste dessutom ges särskilt utrymme iden svenska juridiska forskningen som förberedelse för Sverigesinträde i EG. Det gäller såväl forskning om EG-rätten somforskning inom allmän rättslära avseende europeiskarättstraditioner.Som komplement till det internationella forskarutbytet är detenligt regeringens uppfattning också av värde om fastare ochmera stadigvarande relationer kan upprättas mellan svenskauniversitet och högskolor och världsledande universitet ochforskningsinstitutioner i andra länder.I flera hänseenden är forskningssamarbete medCentral- och angeläget. Säkerhetspolitisk forskningbör stödjas.Regeringen begär inte godkännande av riktlinjerför forskningspolitiken utan tar i propositionens avsnitt 2--14departementsvis upp alla de avgränsade frågeställningar ochförslag som föranleds av vad regeringen anfört i avsnitt 1 omforskningspolitikens inriktning. Utskottet återkommer i detföljande till regeringens förslag i den mån de inte--allt ienlighet med vad utskottet redovisat inledningsvis --remitterats till annat utskott eller behandlas i utskottetsbetänkanden UbU13 eller UbU22. I förevarande sammanhangtar utskottet upp till behandling ett antal motioner -- allaväckta under allmänna motionstiden och således innan denforskningspolitiska propositionen lades fram -- i vilkaframställs yrkanden i frågor av övergripande natur.I motion 1992/93:N281 (s) behandlas utförligt frågor omforskningens betydelse för som industrination (yrk.4). Motionärerna redovisar sin grundläggande syn på behovet avstöd och stimulans till industrirelaterad FoU. Investeringarnai FoU måste öka för att bl.a. produktförnyelse skall komma tillstånd, vilket är en förutsättning för att skall kunnaåterta sin position som ledande industriland. har sinstyrka i grundforskning, medan den del av FoU-systemet somleder till industriell tillämpning inte är lika väl utvecklad.En av utgångspunkterna för en FoU-politik som inordnas i denäringspolitiska målen är insikten om det nödvändiga medsamverkan mellan företag och stat inom FoU-området. I mestamöjliga mån bör balansen av FoU-insatser anpassas till behovetav att snabbt öka konkurrenskraft. Motionärernaunderstryker behovet av insatser på områden där svensktnäringsliv och svenska företag är internationelltkonkurrenskraftiga och har förutsättningar attytterligare utvecklas. Det gäller t.ex. biomedicinsk teknik,produktionsteknik, processteknik, transportteknik ochmiljöteknik. Det krävs en rad åtgärder som stärker samverkanmellan universitet och högskolor och industrin, framför allt demindre och medelstora företagen. För att nå främst de senarekrävs en omfattande kontaktyta med närvaro i företagenshemmaregioner.Likartade tankegångar såvitt avser forskningens betydelse förindustrin återfinns i ytterligare ett antal motioner. I motion1992/93:Ub613 (kds) yrkandena 1 och 2 anförs det attmarknadskontakt och teknikinnehåll blir allt viktigare med denökade internationaliseringen. Det behövs noggranna analyser avvilka produkter och vilken kunskap som kommer att bli viktiga iframtiden. Motionären begär tillkännagivanden av omutbildningens och forskningens inriktning för att stödjanäringslivets utveckling samt om framtidsforskning. I motion1992/93:Ub909 (s) delvis anförs att det är angeläget att statenliksom kommuner och landsting tar hänsyn till de behovindustrin har för att kunna åstadkomma industriell utveckling.Företagens möjligheter att via dataterminaler söka informationom forskningsprojekt bör underlättas. Motionen tar iförevarande del främst sikte på satsningar på forskning iSkåne. I motion 1992/93:Ub901 (m) yrkande 3 begärs etttillkännagivande av om stimulans till omstruktureringmot den produktkonkurrerande sektorn inom den svenskaindustrin. Exempel ges där enligt motionären är extremtsvagt, såsom datakommunikation, gen- och bioteknik, solar- ochmiljöteknik samt optik.Olika typer av forskningssamverkan mellan mindre högskoloroch större universitet resp. högskolor och näringsliv börenligt motion 1992/93:Ub693 (s) yrkande 2 belysas grundligare.De mindre och medelstora högskolorna skulle kunna ha en viktigroll genom den geografiska närhet och det samarbete mednäringslivet som dessa högskolor enligt motionärerna varit merframgångsrika i än de etablerade universiteten.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Som framgått är förevarande motioner väckta innan denforskningspolitiska propositionen lades fram. Utskottetkonstaterar att motionärernas önskemål i allt väsentligtsammanfaller med vad i propositionen anförs omforskningspolitikens inriktning. Regeringen prioriteraruttryckligen åtgärder för att stärka kunskapsutbytet mellan devetenskapliga institutionerna och näringslivets forskning ochutvecklingsarbete i syfte att stärka det svenska näringslivetskonkurrenskraft och den svenska ekonomins attraktionskraft närdet gäller industriell verksamhet. Utskottet vill dessutomerinra om de förslag som regeringen fört fram i proposition1992/93:171 om forskning i frontlinjen, som utskottet behandlari annat sammanhang (bet. Avsikten är att genom enstrategisk kraftsamling skapa förutsättningar för enlångsiktigt positiv utveckling av såväl svensk forskning somsvenskt näringsliv samt det svenska samhället i dess helhet.I det föregående har utskottet redovisat huvuddragen i dekrav som enligt regeringen bör ställas på universitet ochhögskolor för att utveckla förmågan till förnyelse påforskningens område och ta sig an nya problem och utmaningar.Utskottet, som inte har något att erinra mot vad regeringenanfört om forskningspolitikens huvudsakliga inriktning, villför egen del stryka under vad i ett par av motionerna framhållsom de mindre och medelstora högskolornas betydelse i nu berörthänseende. Såsom påpekas i propositionen har dessaläroanstalter ett stort ansvar när det gäller att genomforskningsinformation och kontaktverksamhet bereda näringsliv,kommuner och andra, vars utveckling kan främjas därigenom,tillgång till sina kunskaper. Längre fram i detta betänkandebehandlar utskottet regeringens förslag om forskningsstödjandeåtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna. Redan härvill emellertid utskottet betona betydelsen av att dessahögskolor utvecklas. Härigenom gynnas framför allt närområdena.Även när det gäller de i några av motionerna angivna exemplenpå ämnesområden som enligt motionärerna är mycket angelägna närdet gäller forskningsinsatser, finner utskottet att exemplenstämmer väl överens med vad regeringen bedömt som angeläget,såväl i förevarande proposition som i proposition 1992/93:171.Med hänvisning såväl till vad utskottet redovisat omhuvuddragen i den föreslagna forskningspolitiken som till vadutskottet för egen del anfört anser utskottet att någotuttalande av med anledning av motionsyrkandena inteär påkallat. De är i allt väsentligt tillgodosedda. Därmedavstyrker utskottet motionerna 1992/93:N281 yrkande 4,1992/93:Ub693 yrkande 2, 1992/93:Ub613 yrkandena 1 och 2,1992/93:Ub901 yrkande 3 och 1992/93:Ub909 delvis.I motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 1 behandlas frågor omforskningens organisation. Motionärerna menar att dennuvarande ordningen i , med en stor del av forskningenförlagd till högskolan och inte till institutioner som ärskilda från den grundläggande högskoleutbildningen, är av godoför såväl forskning och grundutbildning som samhället utanför.Det leder till en hög grad av öppenhet. Denna möjlighet tillinsyn riskerar nu att begränsas genom de gemensamma bolagmellan näringsliv och högskola och deindustriforskningsstiftelser som regeringen vill bygga upp.Vidare riskerar forskning och undervisning att skiljas åt. Enforskning som baseras på industrins krav på styrning leder tillatt forskares möjlighet att fritt välja problem och metoder ochatt fritt publicera forskningsresultat kringskärs. När detgäller elitforskningscentra, måste enligt motionärerna forskarevid dessa ha undervisningsskyldighet inom grundutbildningen.Detta gäller även forskare vars verksamhet finansieras viaforskningsråden.Utskottet anser mot bakgrund av yrkandet att det är angelägetatt understryka forskningens frihet som en grundläggandeförutsättning för en framgångsrik forskning. Den har sittviktigaste ursprung i den enskilde forskarens kreativitet ochutvecklingsförmåga, vilket också framhålls i propositionen.Nyfikenhet och intresset att ställa nya frågor, att kritisktifrågasätta etablerade sanningar, att finna lösningar på gamlaeller nya problem och att vidga kunskapshorisonten ärforskningens viktigaste drivkrafter. Detta principiella synsättgäller oinskränkt för den s.k. inomvetenskapligt motiveradeforskningen. Emellertid har, vilket påpekas i propositionen,universiteten och de tekniska högskolorna begränsningarsom miljöer för industriellt inriktad forskning. De viktigastebegränsningarna härrör från de krav på organisation ocharbetsvillkor som huvuduppgifterna -- att bedrivainomvetenskapligt genererad forskning, forskarutbildning ochgrundläggande utbildning -- ställer. Den universitetsbaseradeforskningen kräver väsentlig frihet i fråga om val av problem,rätt att publicera forskningsresultat, långsiktighet m.m., somofta är svår att förena med industriella krav på styrning,tidsplanering och kommersiellt motiverad sekretess. får dessa förhållanden emellertid inte hindraforskare vid högskolan att själva eller tillsammans mednäringslivet eller offentliga sektorsorgan välja projekt förforskning inom områden som är intressanta för industrin ellerviss samhällssektors verksamhet. Att den inomvetenskapligtmotiverade forskningen kan förenas med forskning också för merspeciella och i förväg bestämda syften, finansierad avsektorsorgan eller företag, är en styrka heter det ipropositionen (s. 164), och utskottet delar den uppfattningen.Det är enligt regeringen varken motiverat eller realistisktatt förändra den huvudsakliga rollfördelningen inom det svenskaforskningssystemet. Regeringen anser dock att vissaförändringar i relationerna mellan de båda systemen behövergenomföras och att det behövs nya former för universitetenssamverkan med näringslivet. Förslag härom framläggshuvudsakligen i avsnitt av propositionenoch bereds av näringsutskottet. Enligt utbildningsutskottetsbedömning rubbas dock inte den nuvarande strukturen iforskningsorganisationens uppbyggnad genom de föreslagnaförändringarna.Utskottet ansluter sig till motionärernas principiellasynsätt när det gäller öppenheten och rätten att frittpublicera forskningsresultat. Beträffande doktorsavhandlingargäller från regler för tillgänglighet m.m. iden nya högskoleförordningen (SFS 1993:100) som i sin merkortfattade utformning motsvarar de krav på tillgänglighet somföreskrevs i den gamla förordningen.När det gäller forskares, även de forskares vars verksamhetfinansieras med externa medel, medverkan i utbildning på skildanivåer vill utskottet erinra om och för egen del framhäva vadregeringen på flera ställen i propositionen anför omforskarutbildningen inte bara som en central uppgift förhögskolan utan även som en väsentlig angelägenhet i samspeletmellan högskolan och näringslivet. Det ligger i allaforskningsfinansiärers intresse att stödja forskarutbildningeninom för dem angelägna områden. När det gäller dengrundläggande högskoleutbildningen bör enligt utskottetgenerellt gälla att forskare medverkar i kvalificeradhögskoleutbildning oavsett nivå. Härvid får ej forskare videlitforskningscentra undantas.Utskottet anser att yrkande 1 i motion 1992/93:Ub121 i alltväsentligt är tillgodosett med vad utskottet nu har anfört ochavstyrker därmed bifall till förslaget om ett särskilttillkännagivande av om forskningens organisation.Nu pågår, heter det i motion 1992/93:Ub140 (s), enomställning från industrisamhälle till ett tjänste- ochkunskapssamhälle. Statsmakterna måste stödja forskning förkunskapssamhällets utveckling och ta till sig forskningens rönför att anpassa förvaltningspolitik och samhällsekonomitill nya behov. Forskning och samhällspolitik bör samverka.Motionärerna föreslår att regeringen tillsätter enarbetsgrupp som i kontakt med etablerad forskning skallbelysa forskningsrönens konsekvenser isamhällsstrukturerna.Utskottet anser sig kunna konstatera att samspelet mellanforskning och samhällspolitik är tämligen välutvecklat. Främst ekonomisk och samhällsvetenskaplig forskningbidrar till den kunskapsbas på vilken politikengrundas. har nya områden blivit aktuella därforskningens resultat utgör ett viktigt underlag för politiskabeslut. Det gäller inte minst miljöpolitiken.I propositionen påpekas att det fordras att kontakternamellan forskningsvärlden och det övriga samhället är intensivaoch ömsesidiga för att forskningens resultat skall kunna kommatill nytta. Information om forskningens rön och landvinningarmåste ges största möjliga spridning. Utskottet vill för egendel tillägga att det är nödvändigt att kommuners, landstingsoch övrig offentlig sektors kontakter med forskningen stärks,bl.a. för att möta de speciella behov som finns i ett samhällesom snabbt förändras. bör kunna utgå från att såvälföreträdare för forskningssamhället som politiker på skildanivåer inser nödvändigheten av samverkan och kunskapsutbyte ochtar erforderliga initiativ. Något beslut om särskildarbetsgrupp anser utskottet inte påkallat, varför motionen böravslås.I motion 1992/93:Ub103 (kds) föreslås att regeringen uppdraråt universitetskanslern att noga följa de etiska frågorna iforskningen och övervaka att de etiska principer som utgörgrundvalarna för vårt samhälle följs. Det är av största värde,anför motionärerna, att regeringen så klart som möjligt angeratt forskningen måste bedrivas inom de angivna etiska ramarna(yrkande 8). Såsom ett konkret sätt att stärka forskarnasetiska medvetenhet föreslås att man skall låtaforskarutbildningen innehålla en 5-poängskurs i "Forskning ochetik" (yrkande 9).Utskottet erinrar om att den dåvarande regeringen år 1988tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utreda vissaforskningsetiska frågor, Forskningsetiska utredningen.Utredaren framlade följande år bl.a. förslag om hur denforskningsetiska granskningen inom högskolan skulle byggas uppoch om ökad utbildning och information om forskningsetiskafrågor (Forskningsetisk prövning. Organisation, information ochutbildning. SOU 1989:74). På uppdrag av utredningen redovisadessamma år i ett särskilt betänkande den forskningsetiskagranskningens framväxt och de forskningsetiska kommittéernasarbetssätt (Etisk granskning av medicinsk forskning. SOU1989:75).Som motionärerna själva anger har regeringen såväl iregeringsförklaringen som i föreliggandeproposition uppmärksammat de etiska frågeställningarna. I densenare heter det att forskningen måste bedrivas inom de etiskaramar som utgör grundvalarna för vårt samhälle. Det innefattarett värnande av den personliga integriteten, men också av derättsliga och andra regler som gäller för samhällets verksamheti övrigt. Etiska frågor är särskilt känsliga närforskningsobjekt utgörs av människor. Forskarsamhället,konstateras det i propositionen, har därför utarbetat etiskaregler i enlighet med internationella konventioner och ansvararför att det överallt finns en väl fungerandegranskningsorganisation.Gen-etik behandlas i propositionen särskilt under avsnittetMedicinska forskningsrådet (MFR), där det hänvisas till att detsker en granskningsverksamhet i speciellt tillsattaforskningsetiska kommittéer, som är direkt eller indirektknutna till de medicinska fakulteterna och har ensammansättning av fackmän och lekmän. Regeringen avser att nogafölja de frågor som är förknippade med kunskapsutvecklingeninom det gen-etiska området och därvid särskilt bevaka deetiska aspekterna.År 1985 inrättades Etiska Råd (SMER) meduppgift att belysa medicinskt-etiska frågor ur ett övergripandesamhällsperspektiv. Rådet är sammansatt av sju företrädare förde politiska partierna och elva sakkunniga. I rådets direktivingår att ur ett etiskt perspektiv bevaka och bedöma denmedicinska forskning, diagnostik och behandling som är särskiltkänslig för den mänskliga integriteten och som kan hotamänniskovärdet.Syftet med motionärernas önskemål är enligt utskottettillgodosett med vad utskottet redovisat ovan och med vadregeringen i propositionen anfört om etiska frågor. Ett uppdragtill universitetskanslern i enlighet med yrkande 8 finnerutskottet inte påkallat, varför bör avslå detsamma.Med hänvisning till att det inte ankommer på att angevilka kurser som skall förekomma inom högskoleutbildningen böryrkande 9 i förevarande motion avslås.Enligt motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 34 finns det fleraområden som inte faller in i den nuvarandefakultetsorganisationen. Ett sådant område äromvårdnadsforskningen, eftersom den ligger i fältet mellan denmedicinska och den samhällsvetenskapliga fakulteten.Motionärerna förslår en översyn av den nuvarandefakultetsorganisationen.I propositionen uppmärksammas den av motionärernaaktualiserade frågan. Regeringen erinrar om attfakultetsindelningen i vissa delar har djupa historiska rötter,men konstaterar att indelningen naturligtvis inte ärför alltid oföränderlig. Den nuvarande fakultetsindelningen hardock visat sig vara ändamålsenlig både för statsmakternasövergripande beslut och som organisatorisk ram för verksamhetenlokalt. Det har då och då framförts önskemål om etablerandet avnya fakulteter, bl.a. en didaktisk. Regeringen menar attforskningsområden inte får avgränsas så att denkvalitetshöjande konkurrens som ligger i medelsfördelningeninom vidare fakultetsområden begränsas. De nuvarandefakulteterna har goda möjligheter att inrymma och ta detvetenskapliga ansvaret för sådana ämnesområden, beträffandevilka det gjorts framställningar om egna fakulteter.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning och anserinte att nu skall uttala sig i frågan om en översynav fakultetsorganisationen. Utskottet utgår från att regeringennoga följer utvecklingen och i anslutning till kommandeforskningspolitiska propositioner redovisar sina övervägandenom ändamålsenligheten i den nuvarande fakultetsorganisationen.Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet därtill strykaunder att det ingår i universitetens och berörda högskolorsnormala ansvar att finna former för den samverkan som i olikaavseenden kan anses behövlig. Forskning, t.ex.omvårdnadsforskning, bör självfallet inte hindras medhänvisning till eller på grund av den nuvarandefakultetsorganisationen. I sammanhanget erinrar utskottet omatt det ligger ett särskilt ansvar på forskningsråden att gestöd till gränsöverskridande forskning vare sig det gällersamverkan mellan discipliner inom ett råds ansvarsområde ellersamverkan över rådsgränserna.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attförslaget i motion 1992/93:Ub121 yrkande 34 om översyn avfakultetsorganisationen avslås.Utskottet har i det föregående redovisat huvuddragen i vadregeringen anför om internationalisering och internationellsamverkan. Utskottet tar nu upp regeringens förslag underanslaget till Europeisk forskningssamverkan. För svensktdeltagande i europeiskt forskningssamarbete föreslås attriksdagen anvisar ett ramanslag för /94 på445895000kr. För de därpå följande två åren angerregeringen en i förhållande härtill oförändrad planeringsram.Från anslaget bestrids kostnader i huvudsak för delsSveriges deltagande i och bidrag till en radeuropeiska forskningsorganisationer, dels SverigesFoU-samarbete med den europeiska gemenskapen EG.Många frågetecken finns vad gäller budgeteringav kostnaderna för EG-samarbetet. Detta problem, som Sverigedelar med andra länder, beror på en rad osäkra omständigheter.Alla berörda länder prövar nu hur stor andel av forsknings- ochutvecklingsresurserna som skall finansieras och styras viainternationella program. EG:s fjärde ramprogram, som avsesgälla /95, berör flera samhällsområden än tidigareprogram. Övergången enligt till deltagande påramprogramnivå medför för EFTA-ländernas del nyaförutsättningar för budgetering.Ökningen av kostnaderna för deltagande i Europasamarbetetfinansieras genom omfördelning från berörda fakulteter och råd,framför allt de naturvetenskapliga men även de tekniska ochmedicinska.