bet · GG01SfU13 · 1993-03-11 00:00:00 — De begär ett tillkännagivande om attytterligare försök till samordning bör göras och om attregeringen bör återkomma med ett förslag som innebär attstudiebidraget utbetalas direkt till eleverna.Enligt utskottets mening är det viktigt att ta till vara demöjligheter till rationaliseringsvinster som kan göras inomdessa system. Utskottet anser i likhet med motionärerna att enöverföring av det inkomstprövade extra tillägget skulle innebärafördelar för studiehjälpssystemet. Ytterligare försök attsamordna det extra tillägget bör därför göras i anslutning tillde pågående övervägandena beträffande stödet tillensamföräldrarna. En överföring av det extra tillägget skulleockså göra det möjligt att utbetala studiebidraget direkt tilleleverna för att på det sättet få till stånd en ökadrekryteringseffekt. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet tillstyrker således de nuaktuella motionsyrkandena.F 4. Studiemedel m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4 kap.studiestödslagen samt räntesubventioner för och avskrivning avstudielån enligt 4 och 7 kap. studiestödslagen. Från anslagetbetalas också kostnader för avskrivning och inlösen av vissastudielån med statlig kreditgaranti.Studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen utgår vidhögskolestudier och, om den studerande fyllt , vid studierpå gymnasial nivå. Studiemedel utgår efter en prövning av denstuderandes inkomst. Prövningen för den som studerar heltidunder fyra och en halv månader per kalenderhalvår medför attstudiemedlen reduceras med hälften av den del av inkomsten somunder överstiger av basbeloppet och underandra halvåret av basbeloppet, dvs. sammanlagt under året150% av basbeloppet (s.k. fribelopp). Vid heltidsstudier underkortare tid och vid deltidsstudier är reduktionsreglernagynnsammare. Studiemedlen består av en bidragsdel och enlånedel. Återbetalningen av studielånen är inkomstrelaterad.Återbetalningen påbörjas tidigast efter det attstudierna avslutats och sker med ett årligt belopp om avden återbetalningsskyldiges sammanräknade inkomst av tjänst,näringsverksamhet och kapital vid taxeringen året föreåterbetalningsåret. Särskilda återbetalningsregler gäller förlåntagare som är bosatta utomlands eller är sjömän. Ränta förstudielånet fastställs av regeringen. Hänsyn tasdärvid till avdragseffekterna i skattesystemet, och ett mindrepåslag för administrationskostnader görs. är räntan8,7%.Fram till utgavs studiemedel avbasbeloppet per läsår vid heltidsstudier under nio månader.Studiebidraget uppgick till 53,av basbeloppet. Dettainnebar att studiemedel beviljades med 6740 krper månad, varav bidragsdelen utgjorde . I proposition1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin,som behandlades av (FiU1, rskr. 134),anmäldes en besparing på studiemedelsområdet om 300 miljonerkronor för /94. Vid behandlingen av förslag iproposition 1992/93:116 om att pensionsutbetalningarna skulleminska föreslog socialförsäkringsutskottet ibetänkandet 1992/93:SfU9 att, i de sammanhang som basbeloppetanvänds för utbetalning av studiestödsförmåner och vidåterbetalning av studielån, en motsvarande minskning somföreslagits för pensionsutbetalningarna skulle ske. Dettainnebar att studiemedlen fr.o.m. skulleberäknas på av basbeloppet. Utskottet anförde i samma betänkande att den föreslagnabesparingsåtgärden borde kunna ersättas med en alternativ ochstörre besparing och att det därvid borde övervägas att minskabidragsdelen inom studiemedelssystemet med fyra procentenheterså att det totala studiemedelsbeloppet uppgår till avbasbeloppet. Vidare borde det övervägas att slopa studiemedlenför deltidsstudier. Vad utskottet anfört härom gav somsin mening regeringen till känna (rskr. 157).I propositionen föreslås att beloppet för studiemedel sänkstill vad som motsvarar 166,av basbeloppet och attsänkningen delas lika mellan studiebidrag och studielån.Departementschefen anför att denna metod ger i stort sett sammabidragsbelopp som utskottets förslag men har fördelen attrelationen mellan bidrag och lån behålls, genom att ävenlåneramen dras ner. När det gäller förslaget om slopadestudiemedel för deltidsstudier anför statsrådet att en sådanåtgärd skulle ge en ytterligare besparing på ca 30 miljonerkronor men att frågan bör analyseras ytterligare och behandlas ianslutning till det förslag om framtida studiefinansiering somregeringen har för avsikt att lägga fram under hösten 1993.Anslaget till Studiemedel m.m. beräknas till 6130000000kr.I motion Sf510 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (s) yrkarmotionärerna att studiemedel i stället skall utgå avbasbeloppet och att hela minskningen läggs på bidragsdelen. Imotion Sf512 yrkande 11 anför samma motionärer att antaletstudiemedelsberättigade kan beräknas öka med 20000 som enföljd av de förslag på utbildningsområdet som motionärerna lagtfram i annat sammanhang, och de yrkar med hänvisning härtill attanslaget höjs med 306 miljoner kronor.I yrkande 2 i motion Sf507 av m.fl. (v)motsätter sig motionärerna den föreslagna sänkningen avstudiemedelsbeloppet . De yrkar att regeringens förslag avslåsoch hemställer som en följd härav i yrkande 3 att anslaget höjsmed 228 miljoner kronor.Utskottet har vid sin tidigare behandling av dessa frågorförordat att minskningen av studiemedelsbeloppet i sin helhetläggs på studiebidraget. Med hänsyn till att någon besparing pådeltidsstudiemedlen enligt utskottets mening äraktuell krävs numera en sänkning till 175,av basbeloppetmed denna modell. Räknat innebär detta ettstudiemedelsbelopp på , varav i bidrag.Regeringens förslag ger ett studiemedelsbelopp på ,varav i bidrag. Utskottet vidhåller att den modell somutskottet tidigare förordat är att föredra och föreslår attriksdagen med anledning av propositionen och motion Sf512yrkandena 1 och 2 beslutar att studiemedel skall utgå i enlighetmed vad utskottet anfört. Utskottet avstyrker bifall till motionSf507 yrkande 2.Den ändring som utskottet föreslår beträffande studiemedlen kanberäknas ge en besparing på ytterligare . Någonanledning att minska anslaget på grund härav föreligger inte.Utskottet är inte berett att nu tillstyrka att ytterligare medelanslås med anledning av de förslag på utbildningsområdet sommotionärerna bakom motion Sf512 framställt i annat sammanhangeftersom regeringen har möjlighet att återkomma till riksdagenom anslaget behöver ökas till följd av ökadeutbildningsinsatser. Utskottet gör därför inte någon ändring idet föreslagna anslaget till Studiemedel m.m. utan tillstyrkerpropositionen och avstyrker motionerna Sf512 yrkande 11 ochSf507 yrkande 3.I motion Sf512 yrkande 10 av m.fl. (s) och Sf513(delvis) av m.fl. (s) redovisar motionärerna sinsyn när det gäller utformningen av ett framtidastudiefinansieringssystem. Enligt motionärerna bör åtgärdervidtas för att hålla skuldsättningen nere. Åtgärder som kanövervägas är en förstärkning av studiebidraget, skärptmeritprövning, förändring av antalet terminer med generell rätttill stöd, förstärkt studierådgivning, förändringar iutbildningsorganisationen eller ytterligare insatser förekonomisk rådgivning. Också när det gälleråterbetalningssystemet redovisas tänkbara åtgärder. En allmänförutsättning för åtgärder som t.ex. skärpt meritvärdering ärenligt motionärerna att en demokratisk beslutsprocess medstuderandeinflytande etc. införs. Motionärerna begär etttillkännagivande med detta innehåll.Enligt utskottets mening bör det förslag till framtidastudiefinansieringssystem som regeringen har för avsikt attlägga fram avvaktas innan ställning tas till de olika frågor sommotionärerna tar upp. Utskottet avstyrker motionerna i dessadelar.I motion Sf501 av () tas frågan upp omstudiemedel vid Forumskolorna. Motionären begär etttillkännagivande om att elever vid Forum börges en generell dispens så att studiemedel kan utgå under mer änsex terminer i avvaktan på att skolans ansökan om högskolestatusbifalls. Även i motion Sf504 av () och i motionSf505 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivanden meddetta innehåll.Studiemedel beviljas för högst vid studier på gymnasialnivå. Om det finns särskilda skäl kan studiemedel utges förytterligare sådana studier. För studier på högskolenivå utgesstudiemedel under sammanlagt högst . Även här kanstudiemedel utges om det finns särskilda skäl.Begränsningen av tiden med studiemedel vid gymnasial utbildningändrades i samband med studiemedelsreformen den 1 januari 1989från fem till . Sexårsgränsen för högskolestudier ändradesdäremot inte. I propositionen (1987/88:116 s.38) angavs därvidatt begränsningen av den tid under vilken studiestöd kunde utgåborde syfta till att dels påskynda och effektiviseragymnasiestudierna, dels förhindra att den som redan har studeratett stort antal terminer på högskolenivå och kanske även pålägre nivå därefter påbörjar en ny högskoleutbildning. Vidareangavs att studiemedel normalt borde kunna beviljas för någoneller några terminer utöver de uppsatta gränserna för att enstuderande skulle kunna slutföra en längre gymnasie- ellerhögskoleutbildning. Undantag borde också göras för en studerandesom har fått studiemedel för studier på grundskolenivå.Utskottet har vid sin tidigare behandling av motsvarandeyrkanden och (1992/92:9 s. 11 f.) framhållitatt prövningen av möjligheterna att erhålla ytterligarestudiemedel för den nu aktuella studerandegruppen inte är enfråga som ankommer på och att utskottet inte är berettatt tillstyrka en ändring av de grundläggande reglerna på dettaområde. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga ochavstyrker därför motionerna.I motion Kr421 yrkande 2 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att studieförbundens kurser börberättiga till studiemedel.Ett villkor för att en utbildning skall berättiga till statligtstudiestöd är att utbildningen är statlig, statsunderstödd ellerstår under statlig tillsyn. Det ankommer på regeringen attbesluta om vilka utbildningar som fyller dessa villkor.Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå den ordningsom gäller för prövningen av frågan om en viss utbildningberättigar till studiemedel eller ej och avstyrker därförmotionen.F 5. Vuxenstudiestöd m.m.Under anslaget betalas utgifter för vuxenstudiestöd i form avsärskilt vuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd och internatbidrag.Från anslaget betalas också utgifter för särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa.Korttidsstudiestöd kan beviljas vid kortare studier, såsom vissastudiecirklar och kortare utbildningar vid kommunalvuxenutbildning eller folkhögskola. Korttidsstudiestödet utgårmed för varje timme som den studerande förlorararbetsinkomst. Korttidsstudiestöd utgår längst till . Internatbidrag kan beviljas för kurser vid folkhögskolaeller vid statens skolor för vuxna. Internatbidrag avserersättning för resa, kost och logi. Bidraget utgör perdygn och medges efter behovsprövning. Åldersgränsen gälleräven för rätt till internatbidraget. Kollektiva ansökningar omkorttidsstudiestöd och internatbidrag kunde tidigare göras avfackliga organisationer för fördelning bland arbetstagare. En försöksverksamhet medkollektiv ansökan för handikapporganisationer ochpensionärsorganisationer upphörde samtidigt.Särskilt vuxenstudiestöd utgår vid längre studier på grundskole-och gymnasienivå, vid yrkesteknisk högskoleutbildning och vidvissa kurser vid folkhögskola, även i kombination medgrundvux/grund-sfi. Urval sker efter sökandens behov avutbildning och stöd. Stödet består av en bidragsdel och enlånedel. Den som är berättigad till ersättning från erkändarbetslöshetskassa eller har uppburit sådan ersättning längstamöjliga tid får vuxenstudiebidrag av detutbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått vidarbetsmarknadsutbildning. Övriga sökande får vuxenstudiebidragmed 32,av motsvarande utbildningsbidrag. För sökande somfår det högre bidraget finns även rätt till barntillägg om dehar vårdnaden om barn som går i grundskola.Barntillägget utgör 1,av basbeloppet för varje15-dagarsperiod. Studielån kan utges så att det tillsammans medbidraget motsvarar vad den studerande skulle ha erhållit iutbildningsbidrag.Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa utgår efter de reglersom gäller för det särskilda vuxenstudiestödet men någonurvalsprövning sker inte, utan stöd utgår så länge det finnsmedel. Stödet medges tidigast under det kalenderår då denarbetslöse fyllt . Stöd kan utgå för studier pågrundskolenivå samt för studier på gymnasienivå som beräknaspågå under högst två terminer.I propositionen föreslås att beloppet förkorttidsstudiestödet höjs till och förinternatbidraget till . Av propositionenframgår att anslaget till Vuxenstudiestöd m.m. har beräknatsutifrån det utrymme som skulle ha funnits om den tidigareutbildningsavgiften varit kvar. Härefter har resurserna förkorttidsstudiestöd och internatbidrag minskats medhänsyn till behovet av besparingar i statens utgifter. Vidarehar resurserna för särskilt vuxenstudiestöd minskats med hänsyntill det aviserade förslaget om en sänkning avkompensationsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen från 90 till80%. Anslaget beräknas till , varav 61miljoner kronor för korttidsstudiestöd och internatbidrag, 950,1miljoner kronor för särskilt vuxenstudiestöd och 67,5 miljonerkronor för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.I motion Sf512 av m.fl. (s) motsätter sigmotionärerna i yrkande 2 (delvis) förslaget om besparingar inomvuxenstudiestödet. Motionärerna anför att många vill delta ivuxenutbildning genom studiecirkel, kortkurs på folkhögskolaeller enstaka ämnen i vuxenutbildning, men att anslagettill korttidsstudiestöd och internatbidrag nu har urholkats såkraftigt att många inte ens anser det lönt att göra en ansökan.Enligt yrkande 2 bör ersättningsnivån för korttidsstudiestödethöjas till och internatbidraget till perdygn. Vidare bör möjligheten till kollektiv ansökanåterinföras och medel anslås för uppsökande verksamhet ochutbildning av studieorganisatörer. Motionärerna föreslår också iyrkande 8 att det görs ett försök med ändrade regler försärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. bör i försöksverksamheten den nuvarande åldersgränsen på25 år sänkas till och kravet på förvärvsarbete vara 2 istället för att underlätta för arbetslösa att söka sigtill det ordinarie utbildningssystemet. Vidare bör det öppnas enmöjlighet för den som fyllt att erhålla särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa för valfria studier på allanivåer, dvs. Särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa bör också kunna utgå till personer som blivitvarslade. Motionärerna beräknar förkorttidsstudiestöd och internatbidrag och föruppsökande verksamhet m.m. I sitt anslagsförslag (yrkande 7) tarmotionärerna vidare hänsyn till de yrkanden om ytterligareutbildningsinsatser som de framställt i annat sammanhang, ochsom enligt motionärernas beräkningar medför att anslaget tillsärskilt vuxenstudiestöd bör öka med ochanslaget till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa med ca 1,5miljarder kronor. Netto efter omfördelning till anslaget F 1.Centrala m.m. av förökade administrativa kostnader beräknar motionärerna anslagettill Vuxenstudiestöd till 3 147 600000 kr.I motionerna Sf502 av () och Sf506 av JanAndersson och () begärs tillkännagivanden om attmöjligheten till kollektiv ansökan för handikapprörelsensorganisationer bör återinföras.I motion Sf509, yrkandena 1 och 2, av och () begärs en anslagshöjning med 10 miljoner kronorför att tillgodose de handikappades behov av kortkurser och etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslagsom innebär att 64-årsgränsen för bidrag för kortkurseravskaffas med hänsyn till behovet av stöd till äldrefunktionshindrade. I motion Sf511 av () begärsett tillkännagivande om att en fast summa bör avsättas tillfunktionshindrade.Utskottet tillstyrker den höjning av beloppen för studiebidragoch internatbidrag som föreslås i propositionen och avstyrkermotion Sf512 yrkande 9 i denna del.Den 1 juli 1992 genomfördes flera förändringar beträffandekorttidsstudiestöden och internatbidragen (prop. 1991/92:100bil. 9, SfU9, rskr. De kollektiva ansökningarna ochbidragen till uppsökande verksamhet och utbildning avstudievägledare avskaffades eftersom erfarenheterna inte varodelat positiva. Då besparingar var nödvändiga var det angelägetatt se till att bidragen tillföll grupper med kort ellerbristfällig utbildning. För att markera att de aktuella stödenär avsedda för personer infördes en övreåldersgräns . Vidare begränsades de utbildningar somberättigar till stöd till studier i svenska, engelska, matematikoch samhällskunskap på grundskole- och gymnasienivå. Härvid togssärskild hänsyn till handikappade personer genom att även kurserför att utveckla handikappades färdigheter skulle berättiga tillstöd. I ärendet underströk utskottet att utveckling avhandikappades färdigheter också skall innefatta utbildning omdet egna handikappet, om rättigheter som tillkommer enhandikappad person och om möjligheter att kompenserahandikappet. Med hänsyn till att möjligheterna till kollektivansökan togs bort framhöll utskottet det som angelägetatt CSN, i de fall en handikappad inte kan delta i en utbildningså som var planerat, bereder en annan handikappad personmöjlighet att delta i utbildningen och då även på grund av desärskilda omständigheterna accepterar en för sent inkommenansökan om internatbidrag.Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor och ärsåledes inte berett att tillstyrka att kollektiva ansökningaråterinförs eller att den övre åldersgränsen avskaffas.Utskottet avstyrker därför motionerna Sf512 yrkande 9 i dennadel, Sf502, Sf506 och Sf509 yrkande 2.När det gäller förslaget om en försöksverksamhet med ändraderegler för rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ärutskottet inte nu berett att tillstyrka detta med hänsyn till deöverväganden som pågår inom om det framtidastudiefinansieringssystemet. Utskottet avstyrker även motionSf512 yrkande 8.Utskottet delar föredragande statsrådets bedömning att detstatsfinansiella läget gör det nödvändigt med besparingar ävenpå detta område. Utskottet tillstyrker därför att anslaget nuberäknas på det sätt statsrådet förordat. Utskottet villemellertid även i denna del framhålla att regeringen harmöjlighet att återkomma till med förslag om ökadeanslag för vuxenstudiestöd i den utsträckning som krävs medhänsyn till den rådande arbetsmarknadssituationen. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att på tilläggsbudget förinnevarande år har till följd av ett utökat antalutbildningsplatser ytterligare anslagitstill Vuxenstudiestöd m.m. för särskilt vuxenstudiestöd tillarbetslösa (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr. När det gälleryrkandena om särskilda belopp för de handikappades kortkursererinrar utskottet om att särskild hänsyn tagits till dennagrupps behov vid utformningen av reglerna. Utskottet tillstyrkersåledes det i propositionen föreslagna anslaget tillVuxenstudiestöd m.m. och avstyrker bifall till motionerna Sf512yrkande 2 i denna del och yrkande 7, Sf509 yrkande 1 och Sf511.I motion Sf512 yrkande 6 av m.fl. (s) och i motionSf513 av m.fl. (s) (delvis) föreslås etttillkännagivande om utformningen av ett framtidavuxenstudiestöd. Motionärerna anför att studiestödet tillvuxna bör byggas ut. Vuxna bör enligt motionärerna ha enrätt till bidrag för grundläggande utbildning, och bidraget börvara kopplat till A-kasseersättningen, utbildningsbidraget ellerstudiemedelsnivån. Rätten till bidrag för gymnasiestudier böreventuellt samordnas med studiemedelssystemet, ochinternatbidrag bör medges. Kollektiv ansökan skall vara möjligoch medel finnas för inventering av utbildningsbehov ochuppsökande verksamhet.Som framgått ovan anser utskottet att ställningstaganden i dessafrågor bör anstå i avvaktan på resultatet av den beredning sompågår inom av förslag om det framtidastudiefinansieringssystemet. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionsyrkandena.F 6. Timersättning vid viss vuxenutbildningFrån anslaget betalas utgifter för timersättning till deltagarei grundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) samt grundläggandesvenskundervisning för invandrare (grund-sfi). Stödet utgår med68 kr till den som förlorar arbetsinkomst, ersättningfrån arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd pågrund av deltagande i utbildningen. Från anslaget betalas ävenstudiesocialt stöd till vissa kurser i teckenspråk.I propositionen föreslås att timersättningen höjs till pertimme. Anslaget beräknas till 71 925000 kr.Utskottet har inte någon erinran mot dessa förslag ochtillstyrker således propositionen.F 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningarFrån anslaget betalas utgifter för utbildningsarvoden tillstuderande vid handels- och kontorslärarlinjen, industri- ochhantverkslärarlinjen, vårdlärarlinjen och specialpedagogiskapåbyggnadslinjen samt vid utbildning av vissa forskarutbildadelärare. Utbildningsarvodet uppgår till . Fördeltidsstudier på minst halvtid är arvodet halva beloppet.I propositionen föreslås att utbildningsarvodena avskaffas ochatt rekryterande studiestöd i stället skall beräknas enligtreglerna om särskilt vuxenstudiestöd. I några avseenden görsundantag från dessa regler. Alla som antas till en utbildningsom berättigar till stöd skall ha rätt till stöd. De regler omurval som gäller för särskilt vuxenstudiestöd skall således intetillämpas och inte den övre åldersgränsen. Någon minskning avbidragets andel för den som inte tillhör A-kassa skall inte ske.Barntillägg skall inte utgå. Av de beräkningar som redovisas ipropositionen framgår att utbildningsarvode netto efter30% skatt uppgår till och att motsvarandevuxenstudiestöd uppgår till 5 693--. Lånedeleni vuxenstudiestödet uppgår till 1 970--per månad.Föredragande statsrådet beräknar att utgifterna för bidragkommer att minska med och föreslår ett anslagpå 100000000 kr.I motion Sf508 av m.fl. (v) anförs att förslagetinnebär att villkoren försämras kraftigt för den enskildestudenten. Skuldsättningen ökar enligt motionärerna från 0 till20--för en genomgången utbildning. Andelen kvinnor ärhög på dessa utbildningar och neddragningen är enligtmotionärerna ett slag mot kvinnorna som grupp. Det är ocksåviktigt att kunna rekrytera de mest kompetenta och kvalificeradelärarna för dessa utbildningar. Motionärerna yrkar att förslagetom slopade utbildningsarvoden avslås och att anslaget höjs med60 miljoner kronor.Enligt utskottets mening är det en fördel om de särskildareglerna om utbildningsarvoden kan avskaffas somrekryteringseffekten bibehålls genom att vuxenstudiestöd utgårvid de utbildningar där det finns behov av att förbättrarekryteringen. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionen. beträffande en expeditionsavgiftatt med bifall till proposition 1992/93:100 antar deti propositionen framlagda förslaget till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 9 kap. 2§ femtestycket och punkt 6 i övergångsbestämmelserna tillstudiestödslagen (1973:349) samt punkt 2 m iövergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring istudiestödslagen (1973:349),2. beträffande en uppläggningsavgift för studielånatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1992/93:Sf507 yrkande 1 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i studiestödslagen(1973:349) såvitt avser 9 kap. 2 c§,men. (v) - delvis3. beträffande en administrativ beredskap för regional ochlokal verksamhetatt avslår motionerna 1992/93:Sf512 yrkande 13 och1992/93:Sf513 i denna del,4. beträffande förtroendemannainflytande i studiestödsfrågoratt avslår motionerna 1992/93:Sf512 yrkande 12 och1992/93:Sf513 i denna del,res. 1 (s)5. beträffande anslag till m.m.att med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1992/93:Sf512 yrkande 14 till m.m. för /94 anvisar ettramanslag på ,res. 2 (s)6. beträffande anslag till CSN:s återbetalningsverksamhetatt med bifall till propositionen till CSN:såterbetalningsverksamhet för /94 anvisar ettanslag på ,7.