bet · GG01TU18 · 1993-03-11 00:00:00 — För innevarande budgetår belastar dessa kostnaderanslaget med 16 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker regeringens sålunda återgivna förslag.2.2. Anslaget D 2. Transportstöd för Gotland2.2.1 BakgrundFrån anslaget ges statsbidrag till linjesjöfarten till ochfrån . Transportstödet omfattar såväl person- somgodsbefordran och är inbyggt i den taxa som tillämpas. Prisernaför godsbefordran med lastbil till och från påverkasdessutom av den högstprisreglering som gäller med stöd av lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter. Syftet med regleringen är att prismässigtjämställa en transport till och från med motsvarandetransport på fastlandet.Enligt lagen (1970:871) om linjesjöfart på fordrassärskilt tillstånd (koncession) för sådan sjöfart. Koncessioninnehas av (N&T), sombedriver trafik på en nordlig linje --och ensydlig linje --. Koncessionsvillkoren regleras iett avtal, som gäller t.o.m. , mellan statenoch bolaget. Delar av avtalet har belagts med sekretess medhänsyn till enskildas och det allmännas intressen enligtbestämmelser i sekretesslagen (1980:100).Av propositionen framgår att på regeringensuppdrag genomfört en översyn av färjetrafiken till och frånGotland. Uppdraget redovisades , då rapportenVägval i Gotlandstrafiken överlämnades till regeringen.Rapporten har remissbehandlats.2.2.2 Regeringens förslagRegeringen föreslår en medelsanvisning på 160 miljoner kronorför nästa budgetår under anslaget Transportstöd för Gotland.Vidare förordar regeringen att högstprisregleringen förgodstransporter med lastbil till och från och det s.k.Gotlandstillägget behålls i nuvarande former tills vidare.2.2.3 MotionsförslagI motion T628 (s) begärs att beslutar avsätta 10miljoner kronor för taxesänkningar i Gotlandstrafiken.Finansieringen bör enligt motionärerna ske via deanslag som anvisat för investeringar i och underhållav trafikens infrastruktur.Den nämnda högstprisregleringen och det därmed sammanhängandeGotlandstillägget behandlas i motionerna T628 (s) och T640 (c).I båda motionerna framhålls att regleringen bör behållas sålänge som de negativa effekter som skulle uppstå av dessavveckling inte kan elimineras.Taxorna i färjetrafiken bör enligt motionerna T203 (c),T628 (s), T640 (c) och T641 (v) fastställas på grundval av dens.k. Denna princip innebär enligt motionärerna atttaxorna bestäms med utgångspunkt i kostnaden för motsvarandetransportsträcka på land med bil.I motion T640 (c) yrkas också att som sin meningskall ge regeringen till känna att en reducerad taxa främjargotländsk och svensk turism samt att skatteintäkterna härigenomökar och bytesbalansen stärks i en utsträckning som mer än välmotsvarar eventuella kostnadsökningar i färjetrafiken.Trafikuppläggningen behandlas i tre motioner.I motion T604 (c) och T616 (fp) uttalas önskemål omfärjeförbindelser mellan och ochvidare till bl.a. . I den förstnämnda motionen framhållsatt färjetrafik under högsäsong även bör inrättas mellan Ölandoch Gotland.I motion T640 (c) ställer sig motionären kritisk till attSjöfartsverket i sin utredning föreslagit att den av statensubventionerade trafiken endast skulle omfatta en fastlandshamn.Motionären betonar vikten av att trafiken även framgent omfattaren nordlig och en sydlig linje och därmed två fastlandshamnar.Konkurrens i färjetrafiken på är en fråga sombehandlas i två motioner.I motion T602 (m) framhålls att färjetrafiken på börarbeta under fri konkurrens då avtalet mellan staten ochNordström & upphör att gälla och att viss konkurrensbör vara möjlig redan dessförinnan.I motion T628 (s) framhålls att nuvarande konstruktion medkoncessionstrafik inte bör hindra att satsningar på färjelinjerutanför koncessionen genomförs. En sommarlinje mellan ochGotland är -- framhåller motionärerna -- ett exempel på trafiksom snarare skulle komplettera nuvarande trafik än konkurreramed den. Regeringen bör ställa sig positiv till eventuellaansökningar om sådan trafik.Utredningar om färjetrafiken på begärs i fyramotioner.I motion T622 (kds) begärs en snabbutredning ombiljettpriserna (yrkande 1) och en utredning med uppgift att tafram förslag till utformning av Gotlandstrafiken efter nuvarandekoncessions utgång (yrkande 2).I motionerna T628 (s) och T640 (c) framhålls att enparlamentarisk utredning om Gotlandstrafiken bör tillsättas. förstnämnda motionen framhålls även att formerna för detstatliga engagemanget i Gotlandtrafiken bör ses över.Utgångspunkt för översynen bör vara att staten med sitt ansvarför mellanregional trafik också tar det fulla ansvaret för deninfrastruktur som färjorna i Gotlandstrafiken utgör.I motion T641 (v) framhålls att en utredningsgrupp medrepresentanter från fastlandet och bör bildasför att arbeta fram förslag om hur Gotlandstrafiken skallutformas fr.o.m. år 1998.Administrationen av transportstödet för behandlasimotion T625 (m). Motionären framhåller att man bör överväga omstödet, därest detta skall utgå även i fortsättningen, kanutbetalas till någon myndighet på , t.ex. länsstyrelseneller . Det skulle därefter ankomma på denmyndigheten att besluta om anslagets användning.I motion T625 (m) begärs också att avtalet mellan staten ochNordström&Thulin offentliggörs i sin helhet.2.2.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning, vilket innebär att tillTransportstöd för för nästa budgetår bör anvisa 160miljoner kronor.Förslaget innebär en ökning av anslaget med 20 miljonerkronor i förhållande till innevarande budgetår. Ökningen är, somdepartementschefen framhåller, betydande -- inte minst medhänsyn till det rådande statsfinansiella läget. Utskottet ärdärför, i likhet med departementschefen, inte berett att förordaatt ytterligare medel ställs till förfogande i syfte attmöjliggöra taxesänkningar utöver dem som skett under år 1992.Därmed avstyrker utskottet motion T628 (s) yrkande 3 omanvändning av medel för trafikens infrastruktur förtaxesänkningar i Gotlandstrafiken.Vad gäller högstprisregleringen och det därmedsammanhängande s.k. Gotlandstillägget delar utskottetdepartementschefens uppfattning att detta regelsystem för attstödja godstransporter i färjetrafiken på ärotillfredsställande. Utskottet är emellertid i likhet meddepartementschefen inte berett att nu förorda en avveckling avsystemet utan anser att resultatet av den diskussion med bl.a.företrädare för det gotländska näringslivet som aviseras ipropositionen bör avvaktas. Utskottet tillstyrker sålunda attriksdagen godkänner vad som anförs i propositionen omhögstprisregleringen och Gotlandstillägget. Dettaställningstagande innebär att syftet med yrkandena i motionernaT628 (s) och T640 (c), om att nuvarande system förfraktstöd i Gotlandstrafiken bör behållas, torde få ansestillgodosett. Utskottet förordar sålunda inte nu någonriksdagens åtgärd med anledning av dessa yrkanden utan avstyrkerdesamma.Departementschefen framhåller att översyn avfärjetrafiken på utgör ett värdefullt underlag förfortsatta diskussioner om denna trafik mellan statligamyndigheter och regionala och kommunala organ. Av propositionenframgår att sådana diskussioner bl.a. avses omfatta taxor ochfrågor rörande trafikuppläggning, kostnader och effektivitet.Vad gäller frågan om konkurrens i Gotlandstrafiken inom ramenför nuvarande koncessionsavtal är departementschefen inteberedd att generellt tillstyrka tillstånd till färjetrafik pånya linjer utan att först analysera kostnadskonsekvenserna förkoncessionstrafiken. En sådan fråga bör -- fortsätterdepartementschefen -- naturligen behandlas inom ramen för dendialog om den framtida Gotlandstrafiken som han vill föra medbl.a. företrädare för och iGotlands län.Enligt vad utskottet erfarit arbetar redan företrädare förKommunikationsdepartementet, , iGotlands län och med bl.a. sådana frågor somenligt departementschefen de fortsatta diskussionerna skallavse.I sitt av godkända betänkande 1990/91:TU16framhöll utskottet att färjetrafiken på skall ses motbakgrund inte bara av det självklara trafikpolitiska målet attbereda gotlänningarna en tillfredsställande trafikförsörjning.Färjetrafiken måste också -- betonade utskottet -- bedömas medutgångspunkt i dess betydelse för öns ekonomiska utveckling.Utskottet pekade därvid särskilt på den viktiga roll somturismen på spelar och underströk nödvändigheten avrimliga priser i färjetrafiken för att stimulera turister attbesöka ön. Vad gäller godstransporterna i färjetrafiken erinrarutskottet om vad det anfört i det föregående om vikten avdiskussioner med bl.a. företrädare för det gotländskanäringslivet om högstprisregleringen och Gotlandstillägget.Utskottet vill för sin del starkt understryka vikten av attfärjetrafiken på får en långsiktig lösning och av att ensådan förbereds innan nuvarande koncession upphör. Somframgår av vad utskottet anfört bör en sådan lösning inte barabeakta självklara trafikpolitiska mål -- såsomtillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad och regional balans -- utan också tahänsyn till önskvärdheten av att främja turism och övrigtnäringsliv på . Utskottet anser att en parlamentariskutredning bör tillsättas för att belysa dessa frågor och lämnaförslag till långsiktiga lösningar. En sådan utredning kommeratt behandla de motionsledes väckta frågor om taxor,trafikuppläggning och konkurrens i trafiken som utskottetredogjort för i det föregående. Utskottets ställningstagandeinnebär att syftet med motionerna T203 (c) yrkande 6, T602 (m)yrkandena 1 och 4, T604 (c), T616 (fp), T622 (fp, kds), T628 (s)yrkandena 2 och 4--6, T640 (c) yrkandena 1--3 och 5 samt T641(v) blir tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Med anledning av kravet i motion T625 (m) på att medel somanvisas till transportstöd för bör utbetalas till någonmyndighet på vill utskottet erinra om att år1991, då administrationen av stödet överfördes frånTransportrådet till , fann att den uppgiften ävenfortsättningsvis borde åligga en central myndighet (prop.1990/91:100 bil. 8, bet. TU16, rskr. Utskottet anser inteatt detta riksdagsbeslut bör omprövas och avstyrker följaktligenmotionsyrkandet.Frågan om offentliggörande av avtalet mellan staten ochNordström&Thulin AB, i de delar så ej har skett, har fleragånger behandlats av utskottet. När utskottet senast tog uppfrågan, i sitt av godkända betänkande 1991/92:TU11,erinrades om att sekretessbeläggningen skett med stöd avsekretesslagen och om att såväl den nuvarande som den föregåenderegeringen hade avslagit framställningar om hävande avsekretessen. Vidare erinrade utskottet om sitt uttalande ibetänkandet 1990/91:TU16 att det inte ankommer på attuttala sig om hur sekretesslagen skall tillämpas i enskildafall.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrkerföljaktligen motion T625 (m) även i den del som är i fråga.2.3 Anslaget D 3. Handelsflottans pensionsanstaltHandelsflottans pensionsanstalts (HPA) huvudsakligaarbetsuppgifter är att behandla pensionsansökningar från sjöfolksamt att utföra de beräkningar och den uppföljning som dessaföranleder. HPA:s inkomster härrör från fastställdaredaravgifter samt från ränteavkastning på fondkapital. Avpropositionen framgår att HPA vidtagit åtgärder för enavveckling av verksamheten. Avvecklingen bör enligtdepartementschefen vara genomförd senast år 1995.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning för Handelsflottans pensionsanstalt på1000 kr för nästa budgetår.2.4 Anslaget D 4. Handelsflottans kultur- och fritidsrådHandelsflottans kultur- och fritidsråd (HKF) har till uppgiftatt planlägga, samordna och genomföra kultur- ochfritidsverksamhet för sjöfolk. Verksamheten betalas genom enavräkning mot de fyravgifter som ingår i Sjöfartsverketsavgifter på handelssjöfarten. Över statsbudgeten redovisas ettanslag på 1000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om enmedelsanvisning för Handelsflottans kultur- och fritidsrådpå för nästa budgetår.2.5 Anslaget D 5. Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Från anslaget betalas kompensation för underskott i deverksamheter som Trollhätte kanalverk och Vänernsseglationsstyrelse bedriver.Departementschefen erinrar om att verksamheten vidTrollhätte kanalverk har varit föremål för två statligautredningar . Utredningarna skall ses mot bakgrund av attstatens kostnader för subventionering av sjöfarten i Trollhättekanal är betydande. Trots ökade kostnader för staten har integodsmängden ökat utan legat påen nivå. För att Vänersjöfarten skall varaett alternativ för transportkunderna måste kostnaderna sänkasför kanaltransporterna. Tiden är nu mogen -- betonardepartementschefen -- att slå fast en långsiktig inriktning förTrollhätte kanalverk.I organisatoriskt avseende innebär -- framhålls det ipropositionen -- den långsiktiga inriktningen atthuvudmannaskapet för Trollhätte kanalverk överflyttats frånNäringsdepartementet till fr.o.m.den 1 januari 1993 och att kanalverket inordnas i Sjöfartsverketfr.o.m. bördäremot kvarstå i sin nuvarande organisationsform.En utredning som Trollhätte kanalverk presenterat anger --framgår det av propositionen -- att det finns en kommersiellpotential för en ökning av kanalens godsmängd med . Föratt Vänersjöfarten skall överleva i konkurrensen med väg- ochjärnvägstransporter måste rationaliseringar göras inomkanalverksamheten -- betonar departementschefen -- så att enrimlig kostnadsnivå för kanaltransporterna kan nås. Denrationaliseringsplan som kanalverket föreslagit bör därförgenomföras. En i en utredning föreslagen sammanslagning avhamnarna i till ett bolag, , skulle vidare påett dramatiskt sätt förbättra kostnadsbilden och stärkakonkurrenskraften för sjöfartsalternativet i regionen.Departementschefen betonar vikten av samordnade insatserfrån stat, länsstyrelser, kommuner och näringsliv för att stärkaVänersjöfarten. Han framhåller också att staten har ett fortsattövergripande ansvar för infrastrukturhållningen i Trollhättekanal, att denna utgör en viktig del av infrastrukturen iregionen samt att transporterna på kanalen och i bör gesmöjligheter att utvecklas ytterligare. Detta är angeläget ocksåfrån miljösynpunkt.Med hänsyn till de besparingseffekter som kan förväntas avatt kanalverket integreras i föreslår regeringenatt anslaget Ersättning till viss kanaltrafik m.m. minskar från78 för innevarande budgetår till 63 miljonerkronor för nästa budgetår. Kostnader därutöver får belastaSjöfartsverket/handelssjöfarten. Av det nämnda beloppet avser55,kanalverket och Vänernsseglationsstyrelse.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen.Vänersjöfartens betydelse behandlas i motionerna T639 (s)och A416 (fp).I den förstnämnda motionen framhålls att åtgärder bör vidtasså att Vänersjöfarten långsiktigt säkras som en värdefull del avtransportsystemet och näringslivet i regionen samt attverksamheten bör organiseras så att det regionala engagemangetoch kunnandet tas till vara.I den sistnämnda motionen uttalar motionärerna sintillfredsställelse över att Trollhätte kanalverk inordnas iSjöfartsverket med uppdrag att fortsätta året-runt-drift i fullskala. Vidare betonar motionärerna att Vänersjöfarten har enbetydelsefull roll att spela i det framtida transportsystemet.Utskottet delar motionärernas och regeringens uppfattning omVänersjöfartens betydelse och om vikten av att finna enlångsiktig inriktning av denna. Vidare finner utskottet det varaen riktig tanke att övertarhuvudmannaskapet för Trollhätte kanalverk och att detta inordnasi . Med anledning av vad som sägs i motion T639(s) om att regionalt engagemang och kunnande bör tas till vara,vill utskottet framhålla att indelning iregionala trafikenheter synes väl ägnad att tillgodosemotionärernas önskemål. Med det sagda finner utskottet syftetmed motionsyrkandena även i övrigt tillgodosett. Någonriksdagens åtgärd torde sålunda inte vara erforderlig medanledning av yrkandena, varför desamma avstyrks. Vad ipropositionen anförts om inriktningen av anslaget Ersättningtill viss kanaltrafik m.m. bör enligt utskottetsmening lämna utan erinran.Mälarsjöfartens betydelse behandlas i motion T620 (fp).Motionärerna betonar vikten av att vissa fördjupningar ochbreddningar genomförs i för att Mälarsjöfartenskall kunna utvecklas.Enligt vad utskottet erfarit avser att underinnevarande år investera ca i Södertäljekanal. av denna kostnad kommer att finansieras medAMS-medel. Investeringen innebär dels att farleden i Mälarenrensningsmuddras, dels att en begränsad breddning av den grävdakanalen i genomförs. Avsikten med de planeradeåtgärderna, som måste föregås av en miljökonsekvensbedömning ochtillstånd genom vattendom, är att större fartyg än förnärvarande skall kunna tas in i . Syftet med motionensynes sålunda tillgodosett, varför denna inte bör föranledanågon åtgärd. Utskottet avstyrker följaktligenmotionen.Sjöfartsavgifterna avseende Mälarsjöfarten bör enligtmotion T621 (s) ses över. Motionärerna framhåller att nuvarandeutformning av avgifterna motverkar strävandena att stimulerasjötransporter till Mälarhamnarna och Köping.Farledsvaruavgiften blir nämligen högre, sägermotionärerna, för ett fartyg som anlöper någon av dessa hamnarän för ett fartyg som anlöper . Samma jämförelse medStockholms hamn visar att avgiften blir högre för attanlöpa de nämnda Mälarhamnarna.Enligt vad utskottet inhämtat är de skillnader i avgiftersom motionärerna pekar på inte tillräckligt stora för att enomlastning till lastbil eller tåg i eller avgods som skall vidare till skall bliföretagsekonomiskt lönsam. Utskottet vill också erinra om attfartyg med gods i inrikes trafik, till skillnad från fartyg iutrikes trafik, inte betalar vare sig fyravgift ellerfarledsvaruavgift. Utskottet förutsätter att Sjöfartsverketsöker anpassa avgifterna för handelssjöfarten till de kostnaderman har för denna och att verket strävar efter att hålla dessakostnader på lägsta möjliga nivå. Mot bakgrund av det anfördafinner utskottet för sin del inte någon sådan översyn sommotionärerna begär erforderlig, varför motionen avstyrks.2.6 Anslaget D 6. Bidrag till svenska rederier samtsjöfartspolitikens långsiktiga inriktningRiksdagen beslutade om avveckling av det s.k.rederistödet (prop. 1991/92:100 bil. 7, bet. TU24, rskr. 186),som hade införts i syfte att stärka den svenskahandelssjöfartens internationella konkurrenskraft. I den nämndapropositionen anmäldes att regeringen avsåg att under våren 1992förelägga förslag till nya förutsättningar för densvenska sjöfarten. Därmed avsågs främst ett förslag om ettsvenskt internationellt fartygsregister.I proposition 1992/93:128 anmälde regeringen attsjöarbetsmarknadens parter inte hade kunnat enas om införande avett svenskt internationellt fartygsregister. Mot den bakgrundenföreslog regeringen att rederistödet skulle återinföras ihuvudsakligen samma omfattning som tidigare, i avvaktan på ettslutligt ställningstagande till frågan om åtgärder till stöd försvensk sjöfart. Ett sådant ställningstagande skulle föregås aven utvärdering av åtgärder som parternahade enats om i ett rationaliseringsavtal i syfte att stärka deninternationella konkurrenskraften. Regeringen föreslog enmedelsanvisning på för innevarande budgetår.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet.1992/93:TU12, rskr. 153).I den proposition som är i fråga föreslår regeringen enmedelsanvisning på för nästa budgetår.I motion T208 (v) föreslås att under anslagetanvisar utöver regeringens förslag, dvs.totalt . Av dessa bör enligt motionärerna 10miljoner kronor användas för en ytterligare sänkning av taxornai färjetrafiken på Gotland.I avvaktan på den aviserade utvärderingen och regeringensdärav föranledda förslag tillstyrker utskottet den ipropositionen föreslagna medelsanvisningen och avstyrkermotionsyrkandet.I motion T216 (s) framhåller motionärerna att de motsätter sigen anpassning av svensk sjöfartspolitik i riktning mot ettsvenskt internationellt fartygsregister. Regeringen bör --betonar motionärerna -- skyndsamt förelägga ettförslag till en långsiktig sjöfartspolitik med klara besked omvad rederinäringen har att rätta sig efter under överskådligframtid.Sjöfartspolitiken bör vidare inriktas så att den närmar sig densjöfartspolitik som man inom EG arbetar med attfastställa.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till en långsiktig sjöfartspolitik snarastmöjligt efter den utvärdering av rationaliseringsavtalet mellansjöarbetsmarknadens parter som skall ske före halvårsskiftetinnevarande år. Vad gäller kravet på att bör närma sigEG:s sjöfartspolitik, sådan den kan komma att utformas, villutskottet erinra om att det av godkändaEES-avtalet (prop. 1991/92:170, bet. 1992/93:EU1, rskr.1992/93:18) innebär att goda förutsättningar skapas för en sådananpassning, när avtalet trätt i kraft. Med det sagda och iavvaktan på regeringens sjöfartspolitiska förslag avstyrkerutskottet motionsyrkandet.I motion T642 (nyd) framhålls att regeringen bör verka för attskapa ett internationellt fartygsregister i FN:s regi.Utskottet ställer sig tveksamt till möjligheterna att kunnaövertyga all världens sjöfartsnationer att avstå frånsuveräniteten över handelsfartyg under egen flagg. Ett registeri FN-regi skulle dessutom nödvändiggöra regler i fråga om denordning som skulle tillämpas på fartyget i t.ex. arbets- ochstraffrättsligt avseende. Särskilda jurisdiktionsregler skulleinte heller kunna undvaras, dvs. regler om vilken statsrättsordning som skulle tillämpas i fråga om t.ex.anhängiggörande och avgörande av tviste- och brottmål medanknytning till fartyget och dess besättning eller last. Med detsagda avstyrker utskottet motionen.3 Sjöfartens roll i trafikpolitikenI motion T225 (v) framhålls att samhället bör vidta åtgärder isyfte att åter bygga upp kust- och närsjöfarten. Det kan gällaett direkt stöd, säger motionären, men också att ta fram nyatekniker och organisationsformer kring godsflödena.I motion T633 (s) framhåller motionärerna vikten av att manplanerar för en utökning av närsjöfartstransporter och enkombination av fartyg, tåg och bil. Varje transportslag böranvändas där det har bäst förutsättningar.Utskottet vill understryka att sjötransporter är av strategiskbetydelse för transportsektorn. Tillgången till sjötransporterger också -- som betonades i trafikpolitiska beslutår -- en ökad valfrihet för näringslivet och därmed lägretransportkostnader. Energieffektivitet och miljövänlighet ärandra mycket viktiga faktorer som talar för sjöfarten, såsomframhålls i motion T633 (s). Det trafikpolitiska beslutet år1988 innebar emellertid också ett fastslående av principen attstaten inte skall ingripa i företagens val av transportlösningarinom ramen för en samhällsekonomiskt grundad prissättning avtrafiken. Kundernas krav måste inom den ramen få styras av defördelar som olika transportalternativ kan erbjuda. framhållit i tidigare betänkanden bedrivs forskningoch utvecklingsarbete med anknytning till kust- och närsjöfartpå ett flertal håll, bl.a. i Transportforskningsberedningensregi.Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena, varför dessa avstyrks.4 SjösäkerhetsfrågorDe svåra fartygsolyckor som inträffat medkonsekvenser för människoliv och miljön har medfört attsjösäkerheten ägnas stor uppmärksamhet. Ett stort antal motionerhar väckts med förslag till åtgärder för att förbättrasjösäkerheten, särskilt för fartyg med last av olja och annatmiljöfarligt gods, och regeringen har i ett beslut den 21januari 1993 uppdragit åt att lämna förslag tillsådana åtgärder.I det nämnda regeringsbeslutet erinras om att åtgärder föratt främja sjö- och miljösäkerheten grundas på internationellaöverenskommelser. deltar aktivt i arbetet medsådana överenskommelser inom FN:s sjöfartsorganisationInternational () och inomHelsingforskommissionen (HELCOM), som tillsatts med stöd av enkonvention mellan Östersjöstaterna om skydd för Östersjönsmarina miljö. Därutöver har -- framhålls det iregeringsbeslutet -- genomfört olika nationella åtgärder för attöka sjösäkerheten.