bet · GH01JuU2 · 1993-10-12 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet olika straffrättsligafrågor som väckts genom motioner under den allmänna motionstidenår . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Sex reservationer (s och nyd) har fogats till betänkandet. 1992/93:Ju601 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förtydligande av hela nödvärnsrätten.1992/93:Ju629 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag ominterneringsstraff.1992/93:Ju630 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändra rekvisiten för brottet grovstöld så att fler stöldbrott innefattas under denbrottskategorin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skärpa straffen för grov stöld genomatt exempelvis höja straffminimum för brottet till ett årsfängelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att göra straffen starkt progressiva föratt avskräcka och oskadliggöra återfallsförbrytare, särskilt deprofessionella inbrottstjuvarna.1992/93:Ju634 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett skyndsamt förslagtill lagändring som går ut på att en eller flera skall kunnadömas för brott i den typ av fall som beskrivits i motionen,2. att hos regeringen begär ett skyndsamt förslagtill lagändring som går ut på att begränsa rätten tillersättning enligt lagen om ersättning vid frihetsinskränkning ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Ju637 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skyldighet att ingripa mot brott.1992/93:Ju640 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återinföra det fullaämbetsmannaansvaret.1992/93:Ju643 av m.fl. (s, c, v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av möjligheterna attförbjuda diskriminering av homosexuellas organisationer.1992/93:Ju808 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen överlämnar förslaget om särskildpåföljd, med föreskrift om plan för reglering av skulder, tillStraffsystemkommittén för närmare utredning.1992/93:Ju810 av och tredje vice talman () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avbrottsbalken och rättegångsbalken.1992/93:Ju815 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av aktuelllagstiftning i syfte att möjliggöra tidigt ingripande för atthjälpa de unga att bryta sitt brottsbeteende.1992/93:Ju819 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utlänningars likhet införstrafflagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utländska brottslingars avtjänande avsvenska fängelsestraff i eget hemland.1992/93:Ju821 av m.fl. (nyd) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna förallmänhetens skyldighet att ingripa vid pågående brott ellerförhindra brott eller begränsa verkningarna av ett brott,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att reglerna om brottsoffrets rätt attavvärja ett pågående angrepp eller att förhindra brott (nödvärn)måste ses över.1992/93:Ju825 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lagändringsom innebär att det direkt av lag skall framgå att domstolarnas,åklagarmyndigheternas, polismyndigheternas och i tillämpligadelar även kriminalvårdens främsta uppgift är att upprätthållaallmän laglydnad,2. att -- om yrkande 1 inte bifalls -- hosregeringen begär förslag till sådan ändring i attdet direkt av lagtexten framgår att domstolen vid dom i brottmålmåste ta hänsyn till kravet på allmän laglydnad.1992/93:Ju830 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för ettsystem där målsäganden, brottsoffret, ges ett bestämmandeinflytande i påföljdsvalet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att straffreglerna i börändras så att domstol vid bestämmande av fängelsepåföljd fårbeakta den tid det tar att genom arbete i fängelse betalaskadestånd till brottsoffret.1992/93:Ju834 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kartläggning av våld mot homosexuella.1992/93:Ju835 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ta återfall i våldsbrott på störreallvar och att skapa bättre förutsättningar för att förhindraåterfall i sådant brott,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det viktiga behovet av ett särskiltåtgärdsprogram mot våld.1992/93:Ju839 av m.fl. (fp, s, kds, nyd, v)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvärnsrätten.1992/93:Ju846 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användningen av fängelsestraff,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklandet av alternativa påföljder tillfängelsestraff,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad användning av böter, villkorlig domoch skyddstillsyn i förening med särskilda föreskrifter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en samlad översyn av den straffrättsligalagstiftningen.1992/93:Sf631 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i strafflagstiftningen att den omvända rasismen somgynnar utländska gärningsmän motverkas, vilket exempelvis kanåstadkommas genom en ändring i 29 kap. omstraffmätning vilken går ut på att det skall anses som enförsvårande omständighet om brottet begåtts av en utlänning ochgärningen antingen utgör ett led i upprepad eller organiseradbrottslighet eller får anses innebära ett missbruk av samhälletseller allmänhetens förtroende.1992/93:So235 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkt skydd mot diskriminering avhomosexuella. Grov stöldI motion Ju630 (nyd) föreslås att rekvisiten för grov stöldändras så att fler stöldbrott omfattas av bestämmelsen. Vidareförslås att straffminimum för brottet höjs till fängelse ett årsamt att straffen görs starkt progressiva.Straffet för grov stöld är enligt 8 kap. 4 § (BrB) fängelse lägst och högst . Vid bedömandeav om brottet är grovt skall särskilt beaktas om tillgreppetskett efter intrång i bostad, om det avsett sak som någon bar påsig, om gärningsmannen varit försedd med vapen, sprängämne ellerannat dylikt hjälpmedel eller om gärningen eljest varit avsärskilt farlig eller hänsynslös art, avsett betydande värdeeller inneburit synnerligen kännbar skada.Bestämmelsen ändrades då rekvisitet om intrångi bostad infördes. Utskottet underströk i det sammanhanget (JuU1987/88:16 s. 7) att i det aktuella lagrummet endast angesexempel på sådana försvårande omständigheter som kan göra att enstöld bör bedömas som grov och att frågan om en stöldssvårhetsgrad bör avgöras efter en allsidig bedömning av samtligaomständigheter.Frågan om påföljden för grov stöld behandlades avFängelsestraffkommittén i betänkandet (SOU 1986:14 s. 217 f)Påföljd för brott. Kommittén fann inte något behov avstraffskärpning för brottet.I propositionen (1992/93:141) om ändringar i brottsbalkenm.m., som byggde på bl.a. betänkandenoch som utskottet behandlade under början av detta år(1992/93:JuU16), föreslogs inte några ändringar beträffandepåföljden för grov stöld. Propositionen hade till skillnad frånFängelsestraffkommitténs betänkanden inriktning påstraffskärpningar för ett stort antal brott.När det först gäller frågan om rekvisiten för grov stöld ägervad utskottet anförde ärende alltjämt giltighet.Något behov av ändring föreligger enligt utskottets uppfattninginte. Utskottet finner inte heller skäl att förorda någonändring av straffskalan för grov stöld. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Ju630.TjänstefelI motion Ju640 (nyd) begärs en utvidgning av straffansvaretför tjänstefel i 20 kap. 1 § BrB.Bestämmelsen om tjänstefel ändrades (prop.1988/89:113, JuU24, rskr. I samband därmed gav riksdagenregeringen till känna att en samlad översyn avtjänstefelsparagrafen under medverkan av parlamentariker bordeinledas efter det att vissa andra utredningar avslutat sittarbete med närliggande frågor. De utredningar som avsågs varKommunalansvarighetsutredningen (C 1986:02),(C 1988:03), (C 1989:07)samt av det allmännas skadeståndsansvar(Ju 1989:03).Kommunalansvarighetsutredningens betänkande (SOU 1989:64)Kommunalbot har remissbehandlats men inte föranlett någonlagstiftning. Frågan om kommunalt förtroendevaldas ansvar är nuåter föremål för utredning, avLokaldemokratikommittén (dir. 1992:12) som beräknas avsluta sittarbete . haravslutat sitt arbete som lett fram till en ny kommunallag(1991:900). avlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1992:60) Enklare regler för statsanställdasom nu bereds i . av detallmännas skadeståndsansvar slutligen avlämnade i maj i årbetänkandet (SOU 1993:55) Det allmännas skadeståndsansvar somäven det är föremål för beredning i regeringskansliet.Utskottet avstyrkte (1992/93:JuU5 s. 8 f) enmotion liknande den nu aktuella och anförde då att den kommandeöversynen av tjänstefelsparagrafen inte borde föregripas avnågot uttalande av riksdagen.Utskottet har alltjämt denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju640 i denna del.Diskriminering av homosexuella m.m.I motion Ju643 (s, c och v) föreslås en utredning ommöjligheten att förbjuda diskriminering av homosexuellasorganisationer. I en annan motion, So235 (fp), begärs en översynav lagstiftningen i syfte att förstärka det straffrättsligaskyddet mot diskriminering av homosexuella.BrB saknar bestämmelser om straff för diskriminering av vissorganisation. Straff kan däremot enligt 16 kap. 9 § BrB utkrävasför olaga diskriminering i näringsverksamhet samt av den som harallmän tjänst eller allmänt uppdrag och av den som ordnar allmänsammankomst eller offentlig tillställning för diskriminering avnågon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung, trosbekännelse eller homosexuell läggning.Bestämmelsen utvidgades till att omfatta de homosexuella den 1januari 1988. Departementschefen (prop. 1986/87:124 s. 36 f)betonade i propositionen att man inte skulle ha en övertro påvad strafflagstiftning kan åstadkomma på ett så sammansatt ochkänsligt område, men att även en blygsam attitydpåverkan är ettsteg i rätt riktning. När det gäller förändring av mänskligavärderingar och fördomar måste man, anförde departementschefen,vara medveten om att positionerna som regel endast kan flyttasfram långsamt. Ett diskrimineringsförbud borde emellertid enligthonom kunna bidra till att skapa ökad respekt och förståelse förde homosexuella som människor, liksom för deras relationer ochkärleksliv.I en nyligen avlämnad lagrådsremiss om åtgärder mot rasistiskbrottslighet föreslås att det i 29 kap. 2 § BrB införs enbestämmelse om att såsom försvårande omständighet vidbedömningen av ett brotts straffvärde skall, vid sidan av vadsom gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas omett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgruppeller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annanliknande omständighet.I lagrådsremissen anges att den föreslagna bestämmelsen böromfatta t.ex. homosexuella där brottet avser att utgöra enkränkning av offret just därför att han är homosexuell.Frågor om de homosexuellas livssituation är uppmärksammade avPartnerskapskommittén (dir. 1991:6), som har i uppdrag att delsgöra en utvärdering av lagen (1987:813) om homosexuella sambor,dels överväga en lagstiftning om s.k. registrerat partnerskap. Isamband härmed skall kommittén göra en fullständig genomgång aväktenskapets rättsverkningar på det civilrättsliga,straffrättsliga, processrättsliga och associationsrättsligaområdet. Vidare skall regler inom arbetsrätten,socialförsäkrings-, hyres- och skattelagstiftningen gås igenom.Även internationella aspekter, bl.a. inom området för mänskligarättigheter, skall analyseras av kommittén. Ett betänkandeväntas under slutet av detta år.När (1992/93:KU2 s. 28)behandlade ett antal motioner om homosexualitet och förbudet i 2kap. 15 § regeringsformen mot diskriminerande lagstiftninganförde utskottet att motionsspörsmålen inte borde aktualiserasförrän kartläggning var avslutad.Det pågående utrednings- och beredningsarbetet bör enligtutskottets mening avvaktas. Utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Ju643 och So235.I motion Ju834 (c) begärs att BRÅ skall kartlägga våldet mothomosexuella.Någon sådan kartläggning som begärs i motionen övervägs enligtuppgift inte av BRÅ.Socialstyrelsen fick regeringens uppdrag att ha ettövergripande ansvar för samordningen av insatser för dehomosexuella. I uppdraget ingick att i samråd med berördamyndigheter följa utvecklingen av de homosexuellas situationsamt att överväga i vilka former diskrimineringen avhomosexuella kunde motverkas i samhället. Någon särskildkartläggning av våldet mot homosexuella har integenomfört. uppdrag på området övertogs den 1juli 1993 av , som enligt vad utskottetinhämtat inte heller överväger någon sådan kartläggning.Konstitutionsutskottet behandlade en motion om behovetav kartläggning av våldet mot homosexuella. Utskottet förutsattei sitt betänkande (1992/93:KU2 s. 29) att Socialstyrelsenbevakade behovet av en sådan kartläggning och avstyrkte därmedmotionen.Utskottet förutsätter i likhet med attden aktualiserade frågan bevakas av berörda myndigheter ochavstyrker därmed bifall till motion Ju834 i denna del.Vissa påföljdsfrågor m.m.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motionsyrkandensom rör påföljdssystemets uppbyggnad m.m.BrB:s regelsystem var föremål för engenomgripande översyn av , som avgavsammanlagt fyra betänkanden (SOU 1986:13--15) Påföljd för brottoch (SOU 1988:7) Frihet från ansvar. Betänkandena har bl.a.resulterat i nya bestämmelser om straffmätning och påföljdsval(prop. 1987/88:120, JuU45, rskr. 404), ändringar i bötesstraffet(prop. 1990/91:68, JuU10, rskr. 155) och ändrade straffskalorför en rad brott (prop. 1992/93:141, JuU16, rskr. Som ettresultat av kommitténs arbete förbereds nu också en propositionom ansvarsfrihetsgrunder m.m. I vissa delar, såsom beträffandeöverförandet av specialstraffrättslig lagstiftning till BrB, harkommitténs förslag ännu inte lett till lagstiftning.I april 1992 tillsatte regeringen en parlamentarisk utredning,(dir. 1992:47), med uppgift att se överdet straffrättsliga påföljdssystemets innehåll och uppbyggnad.I direktiven anförs att de partiella reformer som BrBgenomgått sedan den trädde 1965 har lett till attpåföljdssystemet är helt sammanhängande och atttiden nu är mogen för en mera genomgripande översyn av systemet.I kommitténs uppdrag ingår att lägga fram förslag till vad somi ett längre perspektiv bör gälla för frigivning frånfängelsestraff. Kommittén skall även överväga möjligheterna attvidareutveckla användningen av olika alternativ tillfängelsestraff och bl.a. föreslå hur samhällstjänst bör infogassom ett permanent inslag i påföljdssystemet. I det sammanhangetskall kommittén också överväga om det skulle vara en fördel medvillkorligt fängelse som påföljd. Kommittén skall även pröva omdet är möjligt att införa någon form av intensivövervakning aven dömd. I uppdraget ingår också att ta ställning till vilkenbetydelse återfall i brott bör tillmätas. En annan fråga förkommittén är om böter bör användas som påföljd i störreutsträckning än . Mot bakgrund av sina överväganden rörandede alternativa påföljderna skall kommittén pröva behovet avjusteringar av de nuvarande bestämmelserna om påföljdsval. Isammanhanget skall kommittén överväga möjligheterna till"straffmätning" vid användningen av alternativa påföljder ochbehovet av regler om dessa påföljders stränghet.Kommittén skall redovisa sina förslag före utgången av år1994. Övervägandena rörande den villkorliga frigivningen skallenligt direktiven redovisas för sig i ett delbetänkande. Det ärför närvarande oklart om och i så fall när detta kommer att ske.Vidare pågår inom en undersökning avstraffmätningspraxis vid vissa grövre våldsbrott i syfte attbl.a. utröna om det finns behov av skärpta påföljder.Här bör också nämnas att vissa påföljdsfrågor m.m. harbehandlats av -90 i betänkandet (1992:61) Ettreformerat åklagarväsende. Utredningen har bl.a. föreslagitutvidgade möjligheter till strafföreläggande och ordningsbotsamt viss avkriminalisering, t.ex. beträffande vissa former avvårdslöshet i trafik. Betänkandet bereds iJustitiedepartementet.Översyn av den straffrättsliga lagstiftningenI motion Ju846 (s) begärs en samlad översyn av denstraffrättsliga lagstiftningen. Motionärerna menar attstrafflagarnas systematik och förhållande till varandra börövervägas. Även enskilda gärningsbeskrivningar i framför alltBrB bör ses över. Särskilt bör prövas om specialstraffrättsligalagar skall föras in i BrB. I motionen framförs också önskemålom att användningen av fängelsestraffet skall begränsas och attböter, villkorlig dom och skyddstillsyn bör ges ökad användning.Vidare begärs att alternativa påföljder skall utvecklas,användningen av ordningsbot och strafföreläggande skall ökas ochatt viss avkriminalisering skall ske.Utskottet avstyrkte (1992/93:JuU5 s. 13) enmotion liknande den nu aktuella med hänvisning till att detpågående arbetet beträffande den straffrättsliga lagstiftningeni allt väsentligt fick anses tillgodose motionärernas önskemåloch att något ytterligare utredningsarbete i de aktuellafrågorna inte borde initieras av riksdagen.Utskottet har alltjämt samma uppfattning och avstyrker bifalltill motion Ju846 i här behandlade delar.Återfall i brottI motion Ju835 (nyd) föreslås skärpta straff vid återfall ivåldsbrott.Utskottet avstyrkte föregående höst (1992/93:JuU5 s. 14) ettliknande motionsyrkande. Utskottet anförde då att det ingår iuppdraget för att ta ställning till vilkenbetydelse återfall i brott bör tillmätas och att kommitténsarbete inte bör föregripas av riksdagen.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motion Ju835 såvitt nu är i fråga.InterneringsstraffetI motion Ju629 (nyd) föreslås att interneringsstraffet skallåterinföras.Interneringsstraffet, som innebär ett långvarigt tidsobestämtfrihetsberövande, avskaffades . Förutsättningarna förinterneringsstraff var dels att på brottet eller brotten kundefölja fängelse eller mera, dels att ett långvarigttidsobestämt frihetsberövande -- med hänsyn till gärningsmannensbrottslighet, sinnesbeskaffenhet, vandel ochlevnadsomständigheter i övrigt -- ansågs påkallat för attförebygga fortsatt allvarlig brottslighet.I samband med att interneringsstraffet avskaffades anfördeutskottet (JuU 1980/81:25 s. 37) att åtskilliga invändningar avsåväl principiell som praktisk natur kunde riktas mot straffet.Bl.a. påtalades att den dömde underkastades ett fängelsestraffsom inte från början har bestämts av domstol och som därmed intesätts i omedelbar relation till den gärning som är aktuell.Utskottet som alltjämt har denna uppfattning noterar även attStraffsystemkommitténs uppdrag omfattar såväl frågor ombetydelsen av återfall som om villkorlig frigivning. Någonanledning att föregripa utredningens arbete finns inte.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju629.Påföljd och skuldregleringI motion Ju808 (s) föreslås en påföljd som innebärskyddstillsyn med föreskrift om reglering av skulder somupppkommit på grund av brott.Enligt 26 kap. 15 § andra stycket jämfört med 28 kap. 6 §BrB kan rätten, om den dömde förpliktats ersätta genom brottetuppkommen skada, förena en skyddstillsynspåföljd medföreskrifter rörande tid och sätt för skadeståndsskyldighetensfullgörande i den mån sådana föreskrifter ej med hänsyn till dendömdes ekonomiska situation och övriga omständigheter kan antasmotverka hans anpassning i samhället.En sådan ordning som efterlyses i motionen finns såledesredan. Enligt utskottets uppfattning skulle ett konsekventutnyttjande av den angivna möjligheten kunna underlätta dendömdes återanpassning. En förutsättning härför är, som anförs imotionen, att regleringen av skadeståndsfrågan aktualiserasunder personundersökningen. Som framgått ovan harStraffsystemkommittén i uppdrag att bl.a. överväga olikaalternativ till fängelse och undersöka om bestämmelserna som rörföreskrifter i samband med skyddstillsyn bör utvecklasytterligare. Det saknas mot bakgrund av det anförda behov avnågot initiativ från sida med anledning av motionJu808, vilken avstyrks.I motion Ju830 (nyd) begärs att en bestämmelse införs i BrB omatt domstol vid bestämmande av fängelsepåföljd får beakta dentid det kommer att ta för den dömde att genom arbete i fängelsebetala skadestånd på grund av brottet.Fängelse kan enligt svensk rätt endast utdömas som påföljd förbrott. Det är således inte möjligt att hålla någon fängslad föratt fullgöra en civilrättslig förpliktelse såsom att betalaskadestånd. Som en övergripande princip för straffmätning gällerenligt 29 kap. 1 § BrB att straff skall, med beaktande avintresset av en enhetlig rättstillämpning, bestämmas inom ramenför den tillämpliga straffskalan för brottet efter brottetseller den samlade brottslighetens straffvärde.Utskottet anser att det saknas skäl att frångå den angivnaprincipen. Motion Ju830 avstyrks i här behandlad del.Övriga påföljdsfrågorI motion Ju830 (nyd) föreslås en utredning om hur målsägande ibrottmål skall ges ett bestämmande inflytande överpåföljdsvalet.Det är enligt utskottets uppfattning av grundläggandebetydelse i en rättsstat att brottspåföljd bestäms av opartiskaoch oavhängiga domstolar. Någon annan ordning bör inteövervägas. Motion Ju830 avstyrks i denna del.I motion Sf631 (nyd) föreslås en ordning som innebär att detvid bestämmande av straff skall anses som en försvårandeomständighet om ett brott begåtts av en utlänning och gärningenantingen utgör ett led i upprepad eller organiserad brottsligheteller får anses innebära ett missbruk av samhällets ellerallmänhetens förtroende.Utskottet kan inte dela uppfattningen att det istraffrättsligt hänseende skulle vara en försvårandeomständighet att en gärningsman är utländsk medborgare. I övrigttillgodoser redan gällande straffskärpningsregler i stort kraveni motionen. Utskottet avstyrker motion Sf631.Ansvarsfrihetsgrunder m.m.InledningUtskottet behandlar i detta avsnitt ett antal motionsyrkandensom rör den rättsliga regleringen av olika grunder föransvarsfrihet.En utförlig genomgång av ämnet gjordes avFängelsestraffkommittén i dess slutbetänkande (SOU 1988:7)Frihet från ansvar. Där behandlades den s.k. legalitetsprincipen-- som kortfattat kan sägas innebära att det måste finnas stöd ilag eller annan författning för att en handling skall utgörabrott och kunna leda till utdömande av en straffrättslig påföljd-- samt de allmänna reglerna om ansvarsfrihet. Med detsistnämnda avses bl.a. de lagreglerade ansvarsfrihetsgrundernanödvärn, laga befogenhet, nöd, excess och förmans befallningliksom de oskrivna ansvarsfrihetsgrunderna samtycke ochrättsvillfarelse. Även vissa andra ansvarsfrihetsgrunderbehandlades i betänkandet.Enligt vad utskottet inhämtat förbereds nu inomJustitiedepartementet en proposition om ansvarsfrihetsgrunder ivilken kommer att tas upp frågan om ett genomförande avförslagen i slutbetänkande. Enlagrådsremiss beräknas avlämnas under hösten.NödvärnsrättenI motionerna Ju601 (fp), Ju821 (nyd) och Ju839 (fp, s, kds,nyd och v) begärs en översyn av nödvärnsrätten, i den sistnämndamotionen med inriktning på kvinnor som utsätts för våld ellerhot om våld av män som de sammanlever med.Bestämmelsen om nödvärn finns i 24 kap. 1 § BrB.