bet · GH01NU11 · 1993-12-02 00:00:00 — äger tillsammans meddessa tre senare riskkapitalbolag det "nya" riskkapitalbolagetMalmöhus ().Huvuddragen i det nu aktuella förslagetRegeringen föreslår i proposition 1993/94:40 en förändring avdet nuvarande systemet med regionala utvecklingsfonder. Syftetär att uppnå en mer effektiv verksamhet anpassad tillnäringslivets krav och i vars utformning näringslivet tar aktivdel.I propositionen föreslås att den juridiska formen för denverksamhet som de regionala utvecklingsfonderna bedriver ändrasfrån stiftelse till aktiebolag och att verksamheten sålundaöverförs till nya regionala utvecklingsbolag. Enligt förslagetskall det bildas ett centralt moderbolag, som föreslås blimajoritetsägare i de regionala bolagen och svara för bl.a.samordning och viss central service. Landsting och kommunererbjuds möjlighet att bli delägare i de regionala bolagen, vilkaförutsätts samarbeta med och upphandla tjänster av privataföretag och organisationer.Verksamheten föreslås även i fortsättningen främst varainriktad på information, rådgivning och finansiering. Särskilduppmärksamhet skall därvid ägnas åt finansiell och strategiskrådgivning. Vidare bör bolagen, enligt regeringen, i samverkanmed andra regionala och lokala organ bedriva verksamhet inriktadpå att främja nyföretagande.Utvecklingsfondernas nuvarande kapital förfinansieringsverksamhet skall överföras till staten ochdisponeras av moderbolaget och de regionala bolagen förfinansiering av småföretag. Det gäller även de medel somfonderna har förbundit sig att betala in till staten.Utvecklingsbolagen skall få disponera större delen av kapitaletgenom regionala ramar. Förslaget innebär att den tidigarebeslutade indragningen av lånemedel till staten skjuts upp ochatt medelsbehovet prövas på nytt, dock tidigast inför år 1996.I propositionen föreslås vidare att staten till det nyamoderbolaget och till Industri- och nyföretagarfonden överföraktier i förvaltningsaktiebolagen . Det innebär attmoderbolaget och fonden vardera kommer att äga avsamtliga aktier i och . Vidare föreslås att statenöverför ytterligare aktier i dessa bolag till de nya s.k.teknikbrostiftelserna, som statsmakterna beslutade om våren1993. Stiftelserna får tillsammans av respektivebolags samtliga aktier.Utskottet behandlar i det följande de olika förslagen ipropositionen och de motioner som har väckts med anledning avdenna.Verksamhetens inriktning m.m.Det föreligger ett betydande behov av den typ av verksamhetsom bedrivs av de regionala utvecklingsfonderna, sägs det ipropositionen. Det finns dock, anser regeringen, skäl som talarför att bl.a. organisationen bör förändras för att verksamhetenskall kunna bli mer effektiv och bättre anpassas tillnäringslivets krav. De organ som enligt regeringens mening börinrättas skall ses som en del av det nätverk avmarknadskompletterande organ för rådgivning och finansiering somstaten medverkar i. I detta nätverk ingår bl.a. följande organ:NUTEK, , Industri- ochnyföretagarfonden, , ,riskkapitalbolag, de sju teknikbrostiftelserna, andrasamverkansorgan i anslutning till högskolorna, länsstyrelser,exportråd, Stiftelsen (), Stiftelsen industridesign,Svenska uppfinnareföreningens regionala rådgivningsorganisationsamt näringslivets organisationer, handelskamrar och lokalaföretagscentra.De övergripande målen för utvecklingsfondernas verksamhet äratt stödja utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringslivsamt främja nyföretagandet, framhålls det i propositionen.Statsmakternas ställningstaganden med anledning avden s.k. småföretagspropositionen (prop. 1991/92:51, bet. NU14)innebar att fonderna i högre grad skulle prioritera åtgärder somfrämjar nyföretagande och internationalisering. Denna inriktningav verksamheten bör, anser regeringen, gälla även för de nyaregionala bolag som skall bildas.De regionala utvecklingsbolagens målgrupp föreslås varaföretag med färre än 200 anställda -- och främst företag medfärre än 50 anställda. Informations- och rådgivningsverksamhetenskall vara öppen för alla företag i alla branscher, anförregeringen.För mer resurskrävande insatser inom områdenaföretagsutveckling och finansieringstjänster anser regeringenatt målgruppen bör bestå av främst företag med lönsamhets- ochtillväxtpotential, dvs. företag som har betydelse för denregionala näringslivsstrukturen. Det är väsentligt att debegränsade resurser som kommer att stå till förfogande användsför att stärka tillväxten och inriktas på verksamheter med högförädlingsgrad, sägs det i propositionen. De regionalautvecklingsbolagens verksamhet kommer därigenom att bidra tillutveckling i hela landet. Nödvändiga prioriteringar med hänsyntill den regionala näringslivsstrukturen bör göras av varjeregionalt bolag, heter det vidare.I motion 1993/94:N12 (s) efterlyses en ytterligare preciseringav vilka mål som skall gälla för utvecklingsbolagens verksamhetoch vilka målgrupper som bolagen skall rikta sig till. Utövervad som anges i propositionen vill motionärerna att vikten avatt utvecklingsbolagen och andra offentliga aktörer bidrar tillatt få till stånd en förnyelse av svenskt näringslivunderstryks. Det näringspolitiska stödsystemet måste, anser de,ge företräde åt teknik- och kunskapsbaserat företagande. Det ärdessutom viktigt att industriföretag med exportpotential gesstöd. Bolagen bör, enligt motionärerna, ha ett nära samarbetemed universiteten och de regionala högskolorna. Vidare borde deutnyttja den resurs som STATT utgör.Det är väsentligt att stimulera nyföretagande, men än merbetydelsefullt är att satsningar görs för att få etableradesmåföretag att växa, anförs det vidare i motionen.Erfarenheterna från framgångsrika s.k. tillväxtföretag måstedärför tas till vara. De nya bolagen borde härvid fungera sominformationsförmedlare. Insatser för att främja kvinnorsföretagande bör enligt motionärerna särskilt prioriteras avbolagen.Regeringen eller dess utredare har inte redovisat sådanabrister i utvecklingsfondernas verksamhet att förslaget attavveckla dessa kan anses sakligt motiverat, anförs det i motion1993/94:N14 (v). Inte heller har det visats på vilket sätt somden nuvarande organisationsformen omöjliggör statlig styrningeller ett mer utvecklat samarbete med det regionalanäringslivet, anser motionärerna. De hävdar att fondernasverksamhet med rådgivning och finansiering fungerar genomgåendeväl och fyller ett väsentligt behov. De genomgripandeförändringar som regeringen föreslår befaras komma att skapaosäkerhet om de nya bolagens framtid och medföra att anställdamed unik kompetens försvinner. Utvecklingsfonderna bör fåfortsätta i sin nuvarande form och bör därför avslåpropositionen i dess helhet, anser motionärerna.I motionen föreslås vidare att skall göra ettuttalande om utvecklingen av utvecklingsfondernas organisationoch verksamhetsformer, av innebörd att denna utveckling bör sessom en naturlig, ständigt pågående process. För en sådanutveckling krävs ingen ny juridisk organisationsform, hävdas deti motionen. Motionärerna vill också att skall uttalasig för att tidigare beslutade inbetalningar av medel frånutvecklingsfonderna till staten uppskjuts; motivet är att medlenanses göra störst nytta om de används av fonderna för att stödjasmå och medelstora företag.Det finns en bred politisk enighet om att små och medelstoraföretag kommer att spela en central roll i utvecklingen avsvensk ekonomi, heter det vidare i motionen. Regeringen har dockav ideologiska skäl drivit en politik som gått ut på attavveckla statliga verksamheter, att avreglera, att privatiseraoch att sänka skatterna främst för kapitalägare, ansermotionärerna. För att skapa förutsättningar för nyaarbetstillfällen och en hållbar tillväxt i ekonomin behövs ensmåföretagspolitik som i stället bygger på breda majoriteter ochinte på ideologiska låsningar, sägs det. Inslag i en sådanpolitik bör, enligt motionärerna, vara sänkt ränta, minskaträntegap, åtgärder för att få bankerna att låna ut till sundaaffärsprojekt och till rimlig säkerhet samt stimulans av deninhemska efterfrågan. bör enligt motionärerna göra ettuttalande härom.Utskottet behandlar först det sistnämnda kravet på ettuttalande om småföretagspolitiken, därefter kravet på attpropositionen i dess helhet skall avslås och slutligen frågan omden nya verksamhetens inriktning.Utskottet ställer sig bakom vad regeringen anför ipropositionen beträffande småföretagspolitikens inriktning. Somdär sägs är det nu väsentligt att återupprätta som entillväxt- och företagarnation med en stark och växande ekonomi.Grunden för småföretagspolitiken är en ekonomisk politik somfrämjar företagande. Den allmänna inriktningen avsmåföretagspolitiken innebär att goda generella villkor skapasför företagen.Riksdagen tog ställning till ett samlatsmåföretagspolitiskt program på grundval av propositionen om enny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51, bet. Den nyasmåföretagspolitiken har följande huvudsakliga innehåll:förbättring av rättssäkerheten,skapande av effektiv konkurrens i privat och offentligverksamhet,sänkning av skattetrycket,förenkling och, om möjligt, borttagande av lagar och andraregler på olika områden,underlättande av nyetablering och Europakontakter.Regeringen har initierat ett omfattande program för ökadkonkurrens, privatisering, skattereformer, avreglering ochreformering av regler som hämmar ett effektivtresursutnyttjande. Innehållet i detta arbete redovisas ipropositionen.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1993/94:N14 (v) inu berörd del.Utskottet övergår så till att behandla kravet i nyssnämndamotion på att propositionen i dess helhet skall avslås.I princip instämmer utskottet i regeringens bedömning attde regionala utvecklingsfonderna bör ombildas till regionalautvecklingsbolag. Härav följer att det aktuella yrkandet imotion 1993/94:N14 (v) avstyrks. Som en konsekvens av dettaavstyrks också de två yrkandena i nämnda motion omutvecklingsfondernas organisation och utveckling och om derasinbetalningar av medel till staten.Slutligen behandlar utskottet regeringens förslag om den nyaverksamhetens inriktning och motion 1993/94:N12 (s) i häraktuell del.De regionala utvecklingsbolagen bör enligt utskottetsmening, i linje med vad som sägs i propositionen, ha i stortsett samma verksamhetsinriktning som de regionalautvecklingsfonderna har. Detta innebär att de övergripande målenbör vara att främja utvecklingen av ett konkurrenskraftigtnäringsliv och nyföretagande.Målgruppen bör vara företag med färre än 200 anställda, ochfrämst företag med färre än 50 anställda. Alla företag i allabranscher bör kunna få del av informations- ochrådgivningsverksamheten. Beträffande finansieringstjänster ochmer resurskrävande företagsutvecklingstjänster bör, som sägs ipropositionen, en avgränsning göras till företag med lönsamhets-och tillväxtpotential. Erforderliga prioriteringar bör göras avde regionala utvecklingsbolagen.De krav på ytterligare preciseringar när det gäller mål ochmålgrupper som förs fram i motion 1993/94:N12 (s) anserutskottet vara tillgodosedda med vad som anförs i propositionen.Som där anges skall de regionala utvecklingsbolagen särskiltarbeta med olika former av tekniknivåhöjande åtgärder, bl.a.rådgivning, kontaktförmedling och främjande av Europasamarbete.Betydelsen av att utvecklingsbolagen samarbetar med andra organinom den näringspolitiska organisationen har, som tidigarenämnts, understrukits i propositionen.Enligt utskottets mening är det en uppgift för de regionalabolagen att närmare precisera innehållet i verksamheten. Det ärde regionala bolagen som har bäst kunskap om vilka åtgärder somkrävs för att åstadkomma en utveckling av den regionalanäringslivsstrukturen. Därför anser utskottet att de regionalabolagen bör göra de prioriteringar som behövs; staten bör alltsåinte detaljstyra verksamheten.Beträffande insatser för att främja kvinnors företagande anserutskottet -- i likhet med regeringen -- att detta är ettangeläget arbetsområde för utvecklingsbolagen. I propositionensägs att sådana insatser bör ingå som en naturlig del avutvecklingsbolagens insatser riktade till nyföretagare.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berörddel och avstyrker motion 1993/94:N12 (s) i motsvarande del.OrganisationsfrågorOrganisation av moderbolaget och de regionalautvecklingsbolagenDet är viktigt, sägs det i propositionen, att de organ somskall arbeta med att utveckla små och medelstora företag dels ärlokaliserade nära målgruppsföretagen och har ett förgrenatkontorsnät, dels har god förankring hos berörda företag ochderas företrädare. Vidare är det väsentligt att organisationenkännetecknas av flexibilitet och medger attverksamheten i de olika regionerna kan samordnas efter vissariktlinjer. För att tillgodose dessa krav börutvecklingsfonderna organisatoriskt förändras, anser regeringenoch föreslår -- som redan nämnts -- att de regionalautvecklingsfonderna skall ersättas av regionala aktiebolag.De regionala bolagen skall ägas av dels ett centraltmoderbolag, som bildas av staten i samverkan med näringslivetsorganisationer, dels de landsting och kommuner eller andraorganisationer som önskar medverka på de nya villkor somriksdagen beslutar om. Staten kommer att tillhandahållamerparten av resurserna. Moderbolaget bör vidare tillskjutahuvuddelen av aktiekapitalet. Eftersom staten via moderbolagetkommer att äga majoriteten av aktierna i samtliga regionalabolag kommer moderbolaget att kunna utse majoriteten av bolagensstyrelseledamöter och därmed kunna kontrollera valet avordförande, framhålls det i propositionen. Övriga intressenterkommer i kraft av sitt ägande att kunna utse resterandeledamöter.Ledamöterna i bolagens styrelser bör enligt regeringen tillövervägande del bestå av aktiva företagare eller andra personermed gedigen kunskap från näringslivet, främst i den egnaregionen men även i andra delar av landet. Landstingen väntasnormalt få ett betydande inflytande över verksamheten, tillföljd av sitt ägande med åtföljande styrelseplatser men ocksågenom sin fortlöpande medverkan i finansieringen av bolagensverksamhet. Det bör, sägs det i propositionen, ankomma påregeringen och moderbolaget att avtala med representanter förbl.a. berörda landsting och kommuner rörande principer för denfortsatta verksamheten, däribland hur ägandet av de regionalabolagen skall fördelas. Det samlade aktiekapital som ägarna böravsätta i de regionala bolagen beräknas uppgå till istorleksordningen 100 miljoner kronor.Regeringens avsikt är att senast säga uppavtalen om utvecklingsfonderna med landstingen och aktuellakommuner. Bildandet av aktiebolag bör genomföras under våren1994 så att verksamhet och tillgångar kan överföras till bolagenper , sägs det i propositionen. Regeringen avseratt tillsätta en organisationskommitté med företrädare förberörda parter för att förbereda och genomföra ombildningen.Moderbolagets allmänna inriktning skall vara att verka förföretagsutveckling, i första hand hos små och medelstoraföretag. Särskilt skall behovet av information, rådgivning ochfinansiering uppmärksammas. Dessutom föreslås bolaget fullgöraföljande uppgifter som moderbolag för de regionalautvecklingsbolagen:ge de regionala bolagen central service och i övrigt fullgörasamordningsfunktioner,bevaka att rådgivnings- och utbildningsverksamheten successivtutvecklas genom gemensamma projekt m.m.,förvalta det statliga kapital med vilket de regionala bolagenbedriver sin finansieringsverksamhet samt fördela ramar tillbolagen,utse en majoritet av styrelsen i varje regionalt bolag,äga och förvalta vissa aktier i förvaltningsaktiebolagen skall tillföras, förutom aktierna i ochBure, ett kapital på i storleksordningen avstaten i samband med att medel återbetalas avutvecklingsfonderna. Näringslivets organisationer förutsättsmedverka aktivt i bildandet av den nya strukturen.Moderbolaget bör ledas av en styrelse som utses av regeringenoch näringslivet, sägs det i propositionen. Ledamöterna skallrepresentera en bred kompetens från bl.a. näringslivet ochnäringspolitiken. Det skall ankomma på regeringen att i samrådmed berörda organisationer fastställa lämplig bolagsordning förbolaget och därvid bl.a. reglera hur styrelsen skall utses.Den föreslagna ordningen innebär att moderbolaget behöver havissa kansliresurser, påpekas det i propositionen. Det ärviktigt att moderbolaget medverkar till en administrativförenkling och samordning av de regionala bolagen. Moderbolagetskall dessutom följa de regionala bolagens verksamhet ochrapportera till staten bl.a. om finansieringsverksamhetenbedrivs i enlighet med statsmakternas intentioner. Kanslietsverksamhet skall bekostas med medel från avkastningen på detinsatta kapitalet, inkl. aktierna i och Bure.Frågan om möjligheter till ökat inflytande för landstingen ochde berörda kommunerna i de regionala utvecklingsbolagen tas uppi fem motioner.Motionärerna bakom motion 1993/94:N12 (s) delar regeringensuppfattning att staten skall äga majoriteten av aktierna i detcentrala bolaget och att regeringen därför bör tillsättastyrelsen. I princip bör det vara öppet för andra aktörer att haminoritetsposter i detta bolag, anser motionärerna. Tillskillnad från regeringen menar de att bör fåmöjlighet till inflytande i det centrala bolaget.I fråga om ägande av och inflytande över de regionala bolagenavvisar motionärerna regeringens förslag. Det är utomordentligtviktigt att decentraliseringen är stark inom näringspolitiken,säger de. Landstingen har i det nuvarande systemet ett betydandeinflytande över verksamheten och tillskjuter ca 120miljoner kronor till rådgivnings- och informationsverksamheten.Om staten alltid skall ha majoritetsställning i de regionalabolagen, vilket föreslås i propositionen, är det enligtmotionärerna sannolikt att flera landsting drar sig urverksamheten med bortfall av resurser som en konsekvens.Motionärerna anser att det centrala bolaget skall kunna välja deregionala lösningar som fungerar bäst och att statsmakterna intei detalj bör styra verksamheten så att en och samma strukturmåste gälla i alla regioner. I den mån det krävs lagändringarför att de regionala bolagen inte skall räknas somkreditmarknadsbolag bör regeringen återkomma till mederforderliga förslag.Den nya organisationen måste också kombineras med ett aktivtansvar hos den statliga näringspolitiska aktören, , anförsdet vidare i motionen. Det centrala bolaget borde därförinordnas under , som även skulle ges ansvar för en aktivuppföljning och utvärdering av den nya organisationen.För att åstadkomma en utveckling av småföretagandet i helalandet, behövs det kunskap om behov och förutsättningar i varjeregion, anförs det i motion 1993/94:N10 (s). Detta tillgodosesinte med regeringens centralistiska synsätt, heter det. Istället för att staten automatiskt skall inneha majoriteten avaktierna i de nya utvecklingsbolagen, borde förutsättningarskapas för ett regionalt inflytande. Regionala intressenter, ipraktiken landsting och kommuner, bör enligt motionärerna gesmöjlighet till majoritetsinflytande. De anser attstyrelserepresentationen i de regionala bolagen bör baseras påinsatt aktiekapital och de olika intressenternas insatser förden löpande verksamheten. Det bör vara det centrala bolagetsuppgift att välja de regionala lösningar som är meständamålsenliga, sägs det i motionen.Även i motion 1993/94:N13 (s) hävdas att landstingen på någotsätt bör ges ett inflytande i det centrala bolaget. Motionärernaanser vidare att statens inflytande i de regionalabolagsstyrelserna bör inskränkas och att möjlighet därmed gesför landsting och kommuner att öka sin ägarandel i de regionalabolagen. I den mån det krävs lagändringar för att de regionalabolagen inte skall räknas som kreditmarknadsbolag borderegeringen återkomma till med förslag härom. Imotionen tas också upp frågan om hur utvecklingsfondernasredovisade överskott bör hanteras. Motionärerna anser attvinstmedlen hos resp. utvecklingsfond bör överföras till resp.regionala bolag eftersom det kan vara svårt att avgöra om dessamedel är statens eller landstingens; därför borde medlen liggakvar hos fonderna och överföras till de nybildade regionalautvecklingsbolagen.Också i motion 1993/94:N7 (c) framförs synpunkten att det intebör vara självskrivet att styrelsemajoriteten i de regionalabolagen skall utses av det statligt dominerade moderbolaget. fall där regionala intressenter satsar mer resurser än stateni de nya bolagen bör rimligen dessa intressenter också tillsättastyrelsemajoriteten och därmed ordförande, anför motionärerna.De menar att fördelningen av aktiekapitalet bör speglarespektive parts långsiktiga åtagande vad avser bidrag till denlöpande driften.I motionen anförs vidare att med det föreslagna systemet finnsdet en latent risk för detaljstyrning från det statliga centralamoderbolagets sida. Moderbolagets relationer till de regionalabolagen borde regleras vid bildandet så att denna risk kanundvikas. Däremot anser motionärerna att det centrala bolagetkan bygga upp samlade servicefunktioner för de regionalabolagen.Med regeringens förslag om statlig aktiemajoritet i deregionala bolagen finns det uppenbara risker för att regionaltkunnande och regionala resurser inte tas till vara, anförs detslutligen i motion 1993/94:N8 (c). I de fall regionalaintressenter förklarar sig vara beredda att långsiktigt ta ettväsentligt ansvar genom att teckna aktier och svara förverksamhetens driftskostnader bör detta lämpligen, ansermotionären, avspegla sig i styrelsens sammansättning och i valav ordförande. Han föreslår därför att staten och landstingen,via en gemensam valberedning i varje län, skall utse styrelsernai de regionala bolagen.Enligt regleringsbrevet för /94 har inomanslaget Småföretagsutveckling (B 5), som disponerar,avsatts som bidrag till de regionalautvecklingsfondernas verksamhet under kalenderåret 1994.Motsvarande belopp för är 140 miljoner kronor.Landstingen bidrar enligt uppgift med tillverksamheten under detta år.Enligt vad utskottet har erfarit har diskussioner förts mellanNäringsdepartementet och olika näringslivsorganisationerangående organisationernas intresse av att delta i bildandet avbolagen dels genom att tillskjuta medel, dels genom att nominerastyrelseledamöter. Från departementets sida har anförts attavsikten är att näringslivsorganisationerna skall ges möjlighetatt delta i nominering av styrelseledamöter såväl i moderbolagetsom i de regionala bolagen -- beträffande de regionala bolageninom ramen för statens kvot -- oberoende av om organisationernatillskjuter medel eller inte. Detta kan regleras ibolagsordningen eller i konsortialavtal. Utarbetande av utkasttill bolagsordningar tillhör, enligt vad som sägs ipropositionen, en av de uppgifter som den aviseradeorganisationskommittén skall ha.Utskottet finner den av regeringen förordadeorganisationsmodellen vara en i huvudsak lämplig avvägningmellan behovet av samordning av verksamheten och önskemålet omregional förankring. De farhågor för alltför starkcentralisering som förs fram i de aktuella motionerna anserutskottet vara överdrivna. De regionala bolagen kommer, somframgår av propositionen, att ha ett avgörande inflytande påverksamhetens konkreta innehåll.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attnäringslivet tar en aktiv del i utformningen avutvecklingsbolagens verksamhet. Detta uppnås bl.a. genom attnäringslivet deltar i arbetet med att utse moderbolagetsstyrelse.När det gäller de regionala bolagen anser utskottet att det ärmycket viktigt att regionala intressenter, framför alltlandsting och kommuner, ges möjlighet till inflytande. mening bör de regionala bolagsstyrelserna bestå avett jämnt antal ledamöter. Staten, som är majoritetsägare, skallutse hälften av ledamöterna. Regionala delägare bör iförhållande till insatt ägarkapital -- dock högst avdet totala aktiekapitalet -- utse den andra hälften avledamöterna. Ordföranden skall utses bland destyrelseledamöter som representerar staten.