bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för penning- ochvalutapolitik som i motionen förordats,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riskkapitalfonderna,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens utlandsupplåning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Postgirot och bankgirokartellen,21. att beslutar att biståndsmålet för budgetåret1993/94 skall vara av BNI,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om EG-medlemskapet som en belastning påstatsbudgeten,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheterna till handel på ochÖsteuropa,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationellt samarbete mot globalarbetslöshet och fattigdom,25. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en politik för en hållbar utveckling,26. att med avslag på regeringens saneringsprogramför de offentliga finanserna för åren 1994--1998 i motsvarandedel godkänner vad som förordats om alternativförsörjningsbalans och svångrem åt vänster,27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhällsmoral.1992/93:Fi95 av (-) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:150.1992/93:Fi96 av och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte godta den föreslagnaöverflyttningen från försäkringskassorna tillsjukvårdshuvudmännen i fråga om ersättning tillförsäkringskasseanslutna privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster.1992/93:Fi97 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omplatser för utbildning vid Statens skolor för vuxna (SSV).1992/93:Fi98 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om länsvägar och länsjärnvägar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att utreda förutsättningar förutbyggnad av Västerdalsbanan.1992/93:Fi99 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en omdisponering av medel till SIH-läromedel i syfte atttrygga synskadades tillgång till böcker och andra läromedelunder /94.1992/93:Fi100 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom läromedel åt synskadade elever.1992/93:Fi101 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att ur reservationsanslaget på för vissainvesteringar bör avsättas för stöd tillicke-statliga kulturlokaler.1992/93:Fi102 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en allmän satsning på teknikämnet börföljas upp och förverkligas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att resultaten från teknikstugan iAlingsås i tillämpliga delar kan stå modell för en sådantekniksatsning.1992/93:Fi103 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en ändring i reglerna för starta-eget-bidrag.1992/93:Fi105 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel till arbetet medfastighetsregisterkartor med ny teknik.1992/93:Fi106 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag som syftar tillatt säkra kreditgivningen till ny- och ombyggnad avfastigheter,2. att hos regeringen begär förslag på ROT-områdetsom motsvarar de sysselsättningseffekter tidigarebeslutat om.1992/93:Fi107 av Bo G Jenevall och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avveckla räntesubventionerna överen med början år 1995.1992/93:Fi108 av () vari yrkas att medändring av regeringens förslag beslutar att omfördela 100miljoner kronor från anslaget för länsvägar tillsysselsättningsåtgärder på kulturområdet.1992/93:Fi109 av och () variyrkas1. att med ändring av regeringens förslag beslutaratt i kompletteringspropositionen upptagna medel om 50 miljonerkronor för upprustning av allmänna samlingslokaler skallfördelas enligt reglerna i förordningen om statligt stöd tillallmänna samlingslokaler,2. att beslutar att av anslaget för upprustning avallmänna samlingslokaler får användas förbidrag till underhållsåtgärder och maximalt av totalgodkänd kostnad på per projekt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det statliga stödet tillhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler.1992/93:Fi110 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att avvakta resultatet av Hälso- och sjukvårdsutredningensarbete innan man beslutar om ersättningssystem för den privatasjukvården.1992/93:Fi111 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att avvisa regeringens förslag till konstruktion avutbildningsbidraget vad avser konsekvenserna pårehabiliteringsområdet.1992/93:Fi112 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektivare användning av resurserna istatens verksamhet.1992/93:Fi114 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens möjlighet att ta över fastigheter isamband med förhandlingarna med bankerna enligt vad i motionenanförts.1992/93:Fi115 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om AMS-medel till jurister och ekonomer ikampen mot ekonomisk brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fler kvalificerade ekonomer och juristeroch ekoåklagartjänster vid polisens ekorotlar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om datorisering av polisväsende ochåklagarmyndighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompetensutveckling tillekobrottsbekämpare.1992/93:Fi116 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till slopatgrundavdrag i enlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar höja den statliga skatten från 20 %till för inkomster över brytpunkten,3. att beslutar att höja den statliga skatten förinkomster från till 30 %.1992/93:Fi117 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sysselsättningspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadspolitisk inriktning,3. att till Tidigareläggning avaffärsverksinvesteringar för /94 anvisar800000000 kr utöver vad regeringen har föreslagit,4. att beslutar om ett nytt rekryteringsstöd enligtvad i motionen anförts,5. att till Rekryteringsstöd för /94anvisar ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompetensutveckling i arbetslivet,7. att till Bidrag till utbildning iföretag/kompetensutveckling i arbetslivet för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringen harföreslagit,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avreglering och bolagisering av statligverksamhet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sex timmars arbetsdag m.m.,11. att till Beredskapsarbeten för budgetåret1993/94 anvisar 2 utöver vad regeringen harföreslagit,12. att avslår regeringens förslag till sänkning avstatsbidraget till beredskapsarbeten genom attföreskriva lägre arbetstid,13. att till Arbetsmarknadsutbildning ochUtbildningsbidrag för /94 anvisar 5 400 000 000kr utöver vad regeringen har föreslagit,14. att avslår regeringens förslag till lag omsärskilt studielån för den som genomgår särskildarbetsmarknadsutbildning,15. att avslår regeringens förslag till sänkning aversättningsnivån för utbildningsbidragen,16. att avslår regeringens förslag tillutbildningsbidrag med lånedel vid vissarbetsmarknadsutbildning,17. att avslår regeringens förslag till förändringarav det särskilda bidraget vid arbetsmarknadsutbildning m.m.,18. att till Särskilt bidrag för /94anvisar utöver vad regeringen har föreslagit,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ALU -- arbetslivsutveckling,20. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomspraktiken,22. att avslår regeringens förslag om ändradevillkor för anvisning till ungdomspraktik,23. att avslår regeringens förslag i fråga om rätttill ungdomspraktik för den som tackat nej till ett tredjegymnasieår,24. att till Otraditionella insatser för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringen harföreslagit och att dessa öronmärks för ungdomsprojekt,29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förstärkning av Arbetsmarknadsfonden.1992/93:Fi118 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fördelningspolitisk analys.1992/93:Fi119 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningen av anslaget till länsvägar ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Fi120 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för /94 anvisar ettramanslag på utöver vad regeringen harföreslagit,2. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /94 anvisar ett reservationsanslag på utöver vad regeringen har föreslagit,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av den aktivaarbetsmarknadspolitiken,4. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omberedskapsarbeten inom ROT-sektorn,5. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omstatsbidrag för ROT-åtgärder inom äldreboendet,6. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omstatsbidrag för underhåll av kommunala gator,7. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa, ungdomar ochakademiker,8. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omutbildningsbidragens storlek,9. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omräntestöd vid tidigareläggning av infrastrukturinvesteringar,10. att till anslaget B 2, Drift och underhåll avstatliga vägar, för /94 anvisar 3 500 miljonerkronor utöver vad som föreslås i budgetpropositionen1992/93:100 bilaga 7,11. att till Underhållsinvesteringar påLuftfartsverkets område anvisar ett reservationsanslag på 700miljoner kronor i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att till anslaget C 2, Drift och vidmakthållandeav statliga järnvägar, för /94 beslutar anvisaytterligare utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen 1992/93:100 bilaga 7,13. att beslutar att till anslaget C 1, Bidrag tillfolkbildningen, för /94 anvisa 100 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit,14. att beslutar att till anslaget Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad regeringenföreslagit att fördelas i enlighet med vad som anförts i dennamotion,15. att beslutar att till anslaget Studiehjälp m.m.för /94 anvisa mindre än vadregeringen föreslagit,16. att beslutar att till anslaget Studiemedel m.m.för /94 anvisa utöver vadregeringen föreslagit,17. att beslutar att till anslaget Vuxenstudiestödm.m. för /94 anvisa mindre änvad regeringen föreslagit,18. att beslutar om sådan ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA)att studiestödet kan utges på ett meraflexibelt sätt enligt vad som anförts i motionen,19. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om en lag om särskilt studielån för den somgenomgår arbetsmarknadsutbildning,20. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om att högst avanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas tillförstärkning av arbetsförmedlingen,21. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om utbildningsbidrag med en viss lånedelvidviss arbetsmarknadsutbildning,22. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om upplåning av medel för att finansierautbildningsbidragets lånedel vid viss arbetsmarknadsutbildning,23. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om att endast del av normal arbetstid skallvara bidragsgrundande vid beredskapsarbete,24. att beslutar avslå förslaget i proposition1992/93:150 bilaga 8 om att ungdomar med högskoleutbildning iåldern 25--i vissa fall skall kunna anvisasungdomspraktikplats under högst tre månader.1992/93:Fi121 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att regeringen snaraståterkommer till med förslag till ett samlatnäringspolitiskt program i ett Europaperspektiv för småföretag,2. att till ett samlat näringspolitiskt program iett Europaperspektiv för /94 anvisar ett anslagpå 500 miljoner kronor.1992/93:Fi122 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vår svenska föräldraförsäkring.Motionsyrkanden med anledning av proposition 1941992/93:Ub155 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.1992/93:Ub156 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå regeringens förslag om attunder tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 anvisa402,mindre än vad som föreslagits iproposition 1992/93:100 bilaga 11,2. att beslutar att för /94 anvisa1500000000 kr till kommunerna för stöd till anordnande av"det tredje gymnasieåret" i enlighet med vad i motionen anförts,3. att beslutar godkänna de riktlinjer som i dennamotion anförts beträffande behovet av satsning på "det tredjegymnasieåret" även /95,4. att beslutar att de medel som anvisas till stödför kommunerna att anordna "det tredje gymnasieåret" i enlighetmed vad som anförts i denna motion skall tillföras Skolverketgenom anslag B 9 Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet,5. att beslutar att för studiehjälp anvisa 315miljoner kronor för /94 till anslaget F 3Studiehjälp m.m. utöver regeringens förslag,6. att beslutar att öka anslaget F 4 Studiemedelm.m. för /94 med ,7. att beslutar att öka anslaget F 5 Vuxenstudiestödm.m. med ,8. att beslutar om sådan ändring i studiestödslagenatt SVUXA kan utgå på ett mera flexibeltsätt.Motionsyrkanden från allmänna motionstiden1992/93:Fi212 av m.fl. (v) vari yrkas13. att till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet för /94 anvisar75000000 kr utöver vad regeringen föreslagit förutbildningsplatseri gymnasieskolan enligt vad i motionen anförts,1992/93:Fi601 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade villkor för ettlångsiktigt bosparande.1992/93:Fi602 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att ges i uppdrag att ta fram ettförslag om bosparande enligt vad i motionen anförts.1992/93:Fi603 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa ett särskilt bosparande.1992/93:Fi604 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa ett allmäntbosparande.1992/93:Sk388 av m.fl. (v) vari yrkas17. att beslutar sänka den reducerade momsnivån till18% från den 1 juli 1993.1992/93:Sk645 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen föreslås om att sänka momsen för persontransportertill och för hotell och restauranger till och attdessa momssatser skall gälla fr.o.m. den 1 april 1993.1992/93:Sk657 av och (nyd) vari yrkas att beslutar momsbelägga dagspressen.1992/93:A478 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av ett anställningsstöd,Proposition 150Sverige befinner sig i en svår ekonomisk kris. I propositionenframhålls att det allvarliga läget är en följd av fleradecenniers oförmåga att åtgärda djupgående obalanser i ekonomin.Krisen medför stora påfrestningar för enskilda människor. Deallvarligaste problemen är den uteblivna tillväxten och den högaarbetslösheten.Det övergripande målet för den ekonomiska politiken är attgenom god tillväxt bygga en långsiktigt stabil grund förvälfärden och sysselsättningen. anges i tiopunkter i propositionen -- i enlighet med vad som också anfördesi finansplanen -- följande riktlinjer för denekonomiska politiken:1. Den ekonomiska politiken skall präglas av ansvar förkommande generationer. Vi har som nation levtöver våra tillgångar. måste vi tänka om. Vi får intefortsätta att vältra över kostnader på våra barn och barnbarn.2. Ett gott företagsklimat skall skapas. Detta sker genomstrategiska skattesänkningar, satsningar på forskning,utbildning och infrastruktur och avregleringar för att ökakonkurrensen. I detta sammanhang är och ett framtidasvenskt medlemskap i av central betydelse.3. Arbetlösheten skall bekämpas. Detta kräver såvällångsiktigt som kortsiktigt verkande åtgärder. På lång siktkan sysselsättningen endast tryggas genom en politik som ledertill hög och uthållig tillväxt, god konkurrenskraft ochvaraktigt låg inflation. På kort sikt måste arbetslösheten mötasmed en aktiv arbetsmarknadspolitik med arbetslinjen som grund.Målet skall vara att förhindra långtidsarbetslöshet och höjaarbetskraftens kompetens.4. Inflationstakten skall förbli låg. Detta är en nödvändigförutsättning för varaktigt lägre räntor och återskapadtillväxt. Det största misstaget i de senaste tjugo årensekonomiska politik är att prisstabiliseringen alltför längesköts . Om inflationen åter tillåts öka skulleSverige än en gång tvingas gå igenom den smärtsammaomställningen till lägre inflation. Finans- och penningpolitikenmåste utformas så att detta förhindras. Den underliggandeinflationstakten på bör bibehållas.5. Underskottet i de offentliga finanserna skall minska.Detta kräver stegvis ökande budgetförstärkningar och åtgärderför att främja den ekonomiska tillväxten. En långsiktig planför de närmaste årens budgetförstärkningar måste läggas fast. Omvi underlåter att sanera de offentliga finanserna kvarstår enviktig osäkerhetsfaktor i ekonomin vilket gör att återhämtningenfördröjs. Därför måste arbetet med att sanera de offentligafinanserna drivas vidare. Målet är att avlägsna det strukturellaunderskottet, dvs. den del av underskottet som inte försvinnernär konjunkturen förbättras.6. Det offentliga utgiftstrycket skall sänkas som ett led isaneringen av de offentliga finanserna. Detta förutsätterfortsatta och målmedvetna utgiftsminskningar. Omdaningen avsocialförsäkringssystemen och åtgärder för att skapa konkurrensi den offentliga tjänstesektorn är viktiga delar av dettaarbete. Syftet är att minska de offentliga utgifterna,effektivisera hushållningen med skattemedel och stärka motivenför arbete och sparande.7. Den ekonomiska politiken skall bidra till att allamänniskor ges likvärdiga möjligheter i livet. Högsysselsättning och tillväxt är grundläggande förutsättningar fören rättvis fördelning. Likaledes är en generell välfärdspolitik,valfrihetsrevolutionen i välfärden, en aktivarbetsmarknadspolitik och åtgärder för att öka jämställdhetenmellan kvinnor och män viktiga byggstenar i arbetet för etttryggt och rättvist samhälle.8. Den ekonomiska politiken skall präglas av hänsyn tillmiljön och naturresurserna. Balansen mellan ekonomi och ekologimåste säkras. Genom ekonomisk tillväxt ökar utrymmet förnödvändiga miljösatsningar. En offensiv miljöpolitik är i sintur en förutsättning för att tillväxten skall bli uthållig.Utvecklingen av ekonomiska styrmedel är ett centralt inslag i ensådan politik.9. Den ekonomiska politiken skall tillvaratautvecklingsmöjligheterna i alla regioner. Detta gällerinte minst landsbygden och de mindre orterna. Regionalaobalanser var en bidragande orsak till överhettningen under1980-talet. En kraftfull regionalpolitik är ett viktigt medelför att tillvarata resurser i hela landet. Satsningar påinfrastruktur och åtgärder för att förbättra villkoren för demindre företagen är i detta sammanhang av stor betydelse.10. Samhällets förankring i en god etik är av centralbetydelse för en väl fungerande ekonomi. Till de växandeobalanserna i svensk ekonomi bidrog bristen pårespekt för de normer och värderingar som är grunden för vårtvälstånd. Politikens utgångspunkt skall vara den etik sombetonar det personliga ansvaret. Därmed minskar behovet avhämmande detaljregleringar och förutsättningarna för en effektivekonomisk struktur förbättras.Finanspolitiken måste ha en sådan inriktning att deoffentliga underskotten elimineras. Detta sker genom stegvisökande budgetförstärkningar och åtgärder för att främja denekonomiska tillväxten.Penning- och valutapolitiken är inriktad påprisstabilitet. Sedan tvingades lämna den fastaväxelkursen har penningmarknadsräntorna successivt sänkts.Grunden för denna politik är att tilltron till prisstabiliteteninte får rubbas. Att den låga inflationstakten blir beståendeär, framhålls det i propositionen, en förutsättning för envaraktigt lägre ränta. Detta ökar möjligheterna att höjaaktivitetsnivån i ekonomin och därmed minska arbetslösheten.Finanspolitikens inriktning stöder målet om prisstabilitet.Tillväxtpolitiken skall syfta till att långsiktigtförbättra den svenska ekonomins effektivitet och tillväxtkraft.Viktiga inslag i tillväxtpolitiken är utbyggnaden av den högreforskningpolitiken med bl.a. ett förstärkt samspel mellanforskningen och näringslivet, investeringar i trafikensinfrastruktur och Europapolitiken. I propositionen betonasvikten av att genom fullt medlemskap i kan fåmöjlighet till medinflytande över EG:s regelverk.Av de förstärkningar som föreslås inom ramen förbudgetpolitiken består 61miljarder av besparingar.5miljarder av förstärkningar av ATP och 15miljarder av ökadeskatteinkomster. De fördelar sig enligt följande:Saneringsprogram för de offentliga finanserna 1994--1998Miljarder kronor00>Begränsning av offentlig konsumtion 76>3500>Minskade transfereringar till hushållen m.m. 76>2603>Pensioner 70> 803>Arbetslöshetsförsäkringen m.m. 70>1003>Sjuk- och arbetsskadeförsäkringen03>samt avgifter inom sjuk- och tandvården 70> 403>Familjepolitik 70> 103>Bostadssektorn 70> 300>Reformerat ATP-system 76> 500>Ökade inkomster 76>1503>Effektivare skatteindrivning 70> 403>Breddad bas för momsen 70> 203>Miljö- och punktskatter 70> 803>Ny fastighetstaxering 70> 100>Total omfattning 76>81Budgetunderskottet för innevarande budgetår uppgår till190,1miljarder kronor. Nästa budgetår väntas det bli191,2miljarder kronor för att /95 sjunka till155,5miljarder kronor. Därefter sjunker det ytterligare varjeår. Statens upplåningsbehov är 233,9miljarder för innevarandebudgetår och 244,3miljarder kronor för /94.Sedan regeringsskiftet har beslut fattats som innebärförstärkningar av de offentliga finanserna, i huvudsak genomminskade offentliga utgifter, om sammanlagt 80miljarderkronor. De budgetförstärkningar som föreslås ikompletteringspropositionen uppgår till 81miljarder kronor.Sammanlagt ger detta förstärkningar på av BNP.Partimotionerna om den ekonomiska politikenSocialdemokraternas partimotion Fi92I motion Fi92 (s) framhålls att nu befinner sig iekonomisk depression. De offentligafinanserna försvagas. Framtidstron sviktar.Kompletteringspropositionen visar, menar motionärerna, attregeringen ännu inte kommit till full insikt om krisens orsaker.Den vill inte erkänna att massarbetslösheten beror på den svagainhemska efterfrågan och att underskottet i statens finanserberor på arbetslösheten. Den ser inte sambandet mellan sin egenpolitik och den ökande arbetslösheten och har inte kunnatutforma ett trovärdigt och verkningsfullt program för att taSverige ut ur krisen.Den onda cirkeln måste brytas. Det behövs en ny inriktning avden ekonomiska politiken.Inriktningen av den ekonomiska politiken bör utgå från detprogram för arbete och investeringar som presenteras i motionenoch som kan sammanfattas på följande sätt.Sänk räntan.