bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling I betänkandet behandlas proposition 1992/93:180 om riktlinjerför en kretsloppsanpassad samhällsutveckling. Vidare behandlas131 motionsyrkanden väckta dels med anledning av propositionen,dels under den allmänna motionstiden 1993.Utskottet anser i likhet med regeringen att alla beslut inommiljöpolitiken skall vara inriktade mot att effektiviseraresurshushållningen och främja kretsloppssamhället. Därmedtillstyrker utskottet de i propositionen redovisade allmännariktlinjerna för miljöpolitiken.Utskottet tillstyrker även vad regeringen föreslagit somriktlinjer för industrins anpassning till kretsloppssamhället.Miljöpolitiken skall underlätta denna anpassning, bl.a. genomatt skapa goda förutsättningar för användning av förnybararesurser, energisnåla processer, återanvändning och återvinning.Utvecklingen mot ett kretsloppssamhälle kommer att beröra alladelar av samhället och måste vara baserad på ökade kunskaper,resultat av forskning och utveckling samt ny teknik. Åtgärderinom jord- och skogsbruket, i transportsektorn, inomenergiförsörjningen och i industri måste därför inriktas mot ettresurssnålt kretsloppssamhälle. Utskottet ansluter sig därmedtill regeringens överväganden när det gäller riktlinjer förutveckling mot ett kretsloppssamhälle.Beträffande samhällsplanering för en kretsloppsanpassadutveckling tillstyrker utskottet de av regeringen redovisaderiktlinjerna när det gäller samhällsplaneringen och kommunernasroll i detta arbete. Som riktlinjer för beslut avseendesamhällsplaneringen skall gälla att de skall vara inriktade motatt effektivisera och främja kretsloppssamhället. När det gällerriktlinjer för kommunernas roll skall följande gälla. Eftersomkommunerna spelar en avgörande roll i arbetet för att ställa omtill ett kretsloppsanpassat samhälle bör kretsloppsprincipen fåstort genomslag i kommunernas arbete för att omsätta ochkonkretisera handlingsprogram i lokalaprogram för en hållbar lokal utveckling. Centralamiljömyndigheter och länsstyrelser bör stödja kommunernasarbete. När det gäller förslaget till ändring i plan- ochbygglagen, PBL, framhåller utskottet att det är av storbetydelse att kretsloppsprincipen kommer till uttryck i denlagstiftning som ligger till grund för den kommunalaplaneringen. Även plan- och bygglagens nära anknytning tillnaturresurslagen motiverar den nu föreslagna bestämmelsen.Utskottet tillstyrker därmed den av regeringen föreslagnaändringen i så att det klart framgår attPBL:s bestämmelser syftar till att främja en god och långsiktigthållbar livsmiljö.Utskottet ansluter sig även till vad i propositionen anförtsom riktlinjerna för ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken,miljökrav vid offentlig upphandling och miljökonsekvensanalyservid standardisering.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer förkemikaliekontrollen och ansluter sig därmed till regeringensuppfattning att de principer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling som föreslås i propositionen även bör gällaför kemikaliekontrollen.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag tillproducentansvar enligt renhållningslagen. Den allmänna ramen förproducentansvaret fastställs genom ambitioner och mål som gällerför miljöpolitiken. Huvudansvaret för att målen uppnås liggerinom ett system med producentansvar på den som tillverkar,importerar eller säljer varor. Lagstiftning med förbud ochregleringar är ett medel och inte ett mål för att åstadkommaproducentansvaret. Frivilliga lösningar bör eftersträvas.Enligt utskottet finns det fog för att ändra lagen omPET-flaskor så att retursystem med PET-flaskor som tas tillbakaoch materialåtervinns blir tillåtna parallellt med det redanfungerande systemet med återfyllnad. Utskottet anser vidare attdet under rådande omständigheter beträffande PET-flaskor finnsskäl att införa krav på att ett pantbelopp skall utgå vidåterlämning av flaskorna.När det gäller användningen av slam i kommunala reningsverkframhåller utskottet att de näringsämnen som finns i slam frånkommunala avloppsverk i så hög grad som möjligt bör komma tillanvändning och att detta utgör ett viktigt steg mot enmiljöanpassad avloppsrening. En förutsättning för en sådananvändning är att slammet inte innehåller skadliga halter avoönskade ämnen. För att ytterligare minska metallinnehållet islam bör därför av va-lagen framgå att en allmän va-anläggningskall utföras och drivas så att också miljöskyddsintressettillgodoses. Vidare anser utskottet att ett uttryckligt förbudbör införas mot att den allmänna anläggningen brukas på sätt somförsvårar att miljö- och hälsoskyddsintressena tillgodoses iva-verksamheten. Utskottet ansluter sig därmed till det ipropositionen framlagda förslaget till ändring i va-lagen.När det gäller det fortsatta arbetet ansluter sig utskottettill regeringens förslag att som riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling skall gälla att nyaproduktgrupper och varuområden successivt anges förproducentansvar. Många aktörer måste involveras aktivt i dennaprocess. Inom flera områden pågår redan arbete i denna riktning,t.ex. när det gäller skrotdäck och bilar. Andra områden som börbli aktuella är plaster, byggnadsmaterial,elektroniska och elektriska produkter. Utskottet tillstyrkerdärmed även regeringens förslag till riktlinjer förplasthantering och återvinning av bilar.Samtliga i detta betänkande behandlade motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats 14 reservationer, ett särskiltyttrande och en meningsyttring. Regeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) har iproposition 1992/93:180 föreslagit att riksdagendels antar förslagen till1. lag om ändring i renhållningslagen (1979:596),2. lag om ändring i lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar,3. lag om ändring i lagen (1991:336) om vissadryckesförpackningar,4. lag om ändring i (1987:10),5. dels godkänner de allmänna riktlinjer förmiljöpolitiken som förordats (avsnitt 2.1),dels godkänner vad som föreslagits som riktlinjer för6. industrins anpassning till kretsloppssamhället (avsnitt2.2),7. utveckling mot ett kretsloppssamhälle (avsnitt 2.3),8. samhällsplaneringen (avsnitt 4.1),9. kommunernas roll (avsnitt 4.2),10. ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken (avsnitt 5.2),11. miljökrav vid offentlig upphandling (avsnitt 5.4),12. miljökonsekvensanalyser vid standardisering (avsnitt 5.5),13. kemikaliekontrollen (avsnitt 6.1 och 6.2),14. en kretsloppsanpassad samhällsutveckling (avsnitt 10.1),15. plasthanteringen (avsnitt 10.2.1),16. återvinningssystem för bilar (avsnitt 10.4).Vidare bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om17. internationell utveckling (avsnitt 3),18. information till konsumenter (avsnitt 5.3),19. samarbetet beträffande miljökrav vid offentlig upphandling(avsnitt 5.4),20. att miljö- och hälsoaspekter bör integreras i företagensarbete med kvalitetssäkring (avsnitt 5.5),21. åtgärder beträffande klor (avsnitt 6.3),22. åtgärder beträffande tvätt-, disk- och rengöringsmedel(avsnitt 6.4),23. skyldighet att separera avfall (avsnitt 7.3.2),24. producentansvar för förpackningar (avsnitt 7.3.6),25. producentbegreppet beträffande förpackningsavfall (avsnitt7.3.7),26. krav på återanvändning och återvinning av förpackningar(avsnitt 7.3.8),27. producentansvar för returpapper (avsnitt 7.3.9),28. tillsyn och uppföljning (avsnitt 7.3.10),29. återtagningssystem för uttjänta nickel-kadmiumbatterier(avsnitt 7.4),30. avfallsskatt och källsortering (avsnitt 8.2),31. områden som bör bli aktuella för producentansvar (avsnitt10.1),32. PVC-plast och andra klorerade plaster (avsnitt 10.2.2),33. gummidäck (avsnitt 10.3),34. att en särskild kretsloppsdelegation inrättas (avsnitt10.5).Lagförslagen bifogas som bilaga 1 till detta betänkande.Lagrådet har avgett yttrande över förslagen 1--3. Förslag 4 ärav sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. I syfte att åstadkomma en sådan utvecklingpresenteras också en rad förslag till åtgärder.En utgångspunkt för propositionen är att miljöproblemen underdet har ändrat karaktär. De lokalamiljöproblemen har minskat kraftigt men ersatts av regionala ochglobala. De tydliga punktutsläppen från industrier ochenergianläggningar överskuggas alltmer av diffusa utsläpp knutnatill människors rörlighet, varors livscykel och de areellanäringarnas rationalisering och produktionskrav. Effekternauppträder ofta med lång fördröjning, och sambanden mellandirekta och indirekta skador av olika verksamheter är komplexa.Likaså kan ansvaret för uppkomna miljöproblem ofta vara svårtatt härleda.Ett grundläggande problem är att samhällets materialhanteringi dag är enkelriktad -- från utvinning av råvara till deponeringav avfall. Att i snabb takt förbruka icke förnybara resurser,att slösaktigt konsumera förnybara resurser och sedan slängaallt avfall är inte hållbart. om miljö ochutveckling (UNCED) i lade fast målet om enhållbar utveckling. För en hållbar utveckling krävs en meracyklisk materialhantering -- ett kretsloppssamhälle.Statens roll är att ange mål och riktlinjer samt att skapa detregelsystem inom vilket de olika aktörerna skall verka. Frånstatsmakternas synpunkt är en sådan ordning att föredra sominnebär att marknaden självmant utformar och tillämpar systemsom leder till de uppsatta målen. Statlig detaljreglering skallhelst inte behöva tillgripas.I propositionen har föreslagits riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling på en rad olika områden.Generellt skall för miljöpolitiken gälla att alla beslut skallvara inriktade mot ett kretsloppssamhälle. Besluten skall skapaförutsättningar för en mer effektiv resurshushållning inom allasamhällsområden. Detta kan ske genom övergång till förnybararesurser och användning av energisnåla processer samtåteranvändning och återvinning. Detta är särskilt viktigt inomden industriella sektorn.Olika åtgärder inom jord- och skogsbruket, i transportsektorn,inom energiförsörjningen och i industrin skall vara inriktademot ett kretsloppssamhälle. Kretsloppsprincipen bör även fågenomslag i kommunernas arbete för att bl.a. omsätta ochkonkretisera handlingsprogram i lokalaprogram. Vidare skall som riktlinjer gälla att ekonomiskastyrmedel i ökad omfattning utvecklas och används imiljöpolitiken, och miljökrav skall i ökad utsträckning kunnaställas vid offentlig upphandling.Som riktlinjer skall också gälla att arbetet med nyastandarder skall bedrivas med inriktningen att standardernaskall vara analyserade med avseende på sina miljökonsekvenser.Principen för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling bör ävengälla för kemikaliekontrollen. Ytterligare planer förriskbegränsning av hälso- och miljöskadliga ämnen bör tas fram.För det fortsatta arbetet för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling skall gälla att nya produktgrupper ochvaruområden successivt anges för producentansvar. För plasterbör bättre hushållning ske med sådant plastmaterial somframställs ur ändliga naturresurser genom ökad återanvändningoch återvinning. Särskilt miljöbelastade plastmaterial börundvikas helt.Det gäller nu att gå vidare med att ange strategi, konkretamål och tidtabell för tillämpningen av producentansvar på nyavaruområden. Områden som bör bli aktuella ärbyggnadsmaterial, bilar, skrotdäck, elektroniska och elektriskaprodukter. Arbetet bör inledningsvis drivas på och samordnas aven särskild kretsloppsdelegation som knyts till regeringen.I propositionen föreslås ändringar i renhållningslagen(1979:596). Enligt förslaget får regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer föreskriva om skyldighet för den somyrkesmässigt tillverkar, importerar eller försäljer en varaeller en förpackning eller den som i sin yrkesmässiga verksamhetger upphov till avfall att se till att avfallet bortforslas,återanvänds, återvinns eller omhändertas på sätt som kan krävasför en miljömässigt godtagbar avfallshantering.I lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningarföreslås krav på att en allmän va-anläggning skall utföras ochdrivas så att också miljöskyddsintresset tillgodoses. Dessutominförs ett förbud mot att anläggningen brukas på ett sätt somförsvårar tillgodoseendet av miljö- och hälsoskyddsintressena iva-verksamheten.Lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar föreslås ändrasså att returssystem för PET-flaskor får omfatta bådeåteranvändning och återvinning.Plan- och bygglagen (1987:10) ändras så att det klart framgåratt dess bestämmelser syftar till att främja en god ochlångsiktigt hållbar livsmiljö.Berörda branschorganisationer har gjort ett åtagande omsärskilda insatser för att uppnå insamlingsmålet förförbrukade nickel-kadmiumbatterier. Motioner med anledning av propositionen1992/93:Jo49 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall ha högsta möjliga miljökrav,2. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige aktivt bör driva miljökraven i internationella fora,3. att begär att regeringen före den 1 januari 1994återkommer med en verkningsfullare kretsloppsproposition,4. att som sin mening ger regeringen till känna degenerella riktlinjer som beskrivs i motionen,5. att begär att regeringen före den 1 januari 1994återkommer med förslag om hur en större del av landetsenergiförsörjning skall baseras på biobränslen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slutna va-system,7. att beslutar att nya va-system efter år 2000skall vara slutna och ingå i kretsloppssamhället,8. att begär att regeringen före den 1 januari 1994återkommer med förslag om hur substitutionsprincipen effektivareskall tillämpas på kemikalier,9. att begär att regeringen före den 1 januari 1994återkommer med förslag om hur substitutionsprincipen skalltillämpas på tvätt- och rengöringsmedel,10. att beslutar att förbjuda blyad bensin från den1 ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den bör återkomma med förslag ommindre miljö- och hälsofarliga drivmedel,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bilindustrin,13. att beslutar att elektriska och elektroniskaprodukter till skall återbrukas ,14. att beslutar att arbetet för att utreda hurmiljöpåverkan av PVC och andra klorerade plaster skall upphöraskall vara klart ,15. att beslutar att de uppsatta insamlingsmålen förolika slags förpackningar skall nås ,16. att begär att regeringen återkommer före den 1januari 1994 med förslag om hur antalet förpackningsmaterialskall minska,17. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör uppmana bygg- och byggmaterielbranschen att före den 1januari 1994 komma med förslag om hur branschen skall kunna ingåi kretsloppssamhället,18. att begär att regeringen återkommer med förslagom avfallsskatt före den 1 januari 1994.1992/93:Jo50 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom omhändertagande av förbränningsrester.1992/93:Jo51 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att det satsas på forskning ochutveckling av alternativ till dagens vattenburna WC-system,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nyttan av att möjliggöra kompostering förhushåll,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att den offentligaupphandlingen är miljövänlig och att lämpliga åtgärder börvidtas för att stimulera en sådan utveckling,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bestämda mål för återvinningav ingående material i skrotbilar ställs upp,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att miljömässiga för- ochnackdelar vid användning av PVC i långlivade produkter utreds,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en uppföljning av omförändringen av PBL påverkar nybyggnation i enlighet medpropositionens intentioner,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att en inventering av riskernamed krom- och arsenikbehandlat virke utförs i syfte attförhindra skadeverkningar av dessa materiel samt att arbete ochforskning i att få fram alternativa materiel/metoder börstimuleras.1992/93:Jo52 av (-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för helhetspolitiken,2. att hos regeringen begär översyn avnaturresurslagen i enlighet med vad som i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om generellt krav på producentansvar i lag,4. att hos regeringen begär en utvärdering avsubstitutionsprincipen,5. att hos regeringen begär förslag till åtgärdersom motverkar inlåsningseffekter i enlighet med vad som imotionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om obligatorisk innehållsdeklaration påvaror,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insamlings- och hanteringssystem fördatorer,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av definition av begreppetlivscykelanalys,9. att avslår regeringens förslag om inrättandet aven kretsloppsdelegation och i stället förstärkerKemikalieinspektionen och i motsvarande grad,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om årliga redovisningar av tillämpningen avriktlinjer för offentlig upphandling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de kommunala avfallsplanerna börlämnas in års utgång,12. att hos regeringen begär en uppföljning av 1990års beslut angående avfallshanteringen i kommunerna,13. att hos regeringen begär förslag till riktlinjerför nya avloppsvattensreningssystem,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tydligare angivelser för närproducentansvaret skall träda i kraft för plaster, bilar ochdäck.1992/93:Jo53 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genomföra miljökonsekvensanalyserinnan målsättningar och krav på insamlings- ochåtervinningsnivåer för förpackningar av papp, papper och kartongfastställs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nuvarande system för pappersinsamlingbibehålls,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verkar för att EG inte införkrav på inblandning i pappersprodukter.1992/93:Jo54 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av särskilda analyser i fråga omkonsekvenserna av en kretsloppsanpassad samhällsutveckling förden privata äganderätten, näringsfriheten och den friakonkurrensen,2. att avslår förslaget till lag om ändring i plan-och bygglagen.1992/93:Jo55 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det oriktiga i att för frångåprincipen om ett odelat producentansvar för de tekniskalösningarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om risken för att skapa handelshinder genomnya nationella pantretursystem,3. att beslutar om de ändringar i den föreslagnalagstiftningen som ovan angivna förslag föranleder.1992/93:Jo56 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att valet mellan materialåtervinning ochenergiutvinning måste styras av resultaten från miljömässiga ochekonomiska konsekvensanalyser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvensbeskrivningar för att bedömaåtervinningskraven för pappers- och pappförpackningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det uttryckligen måste framgå attåtervinningsmålen skall utgå från vad som är miljömässigtmotiverat, ekonomiskt rimligt och tekniskt möjligt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fastställandet av insamlingsmål förreturpapper måste anstå till dess att överläggningar skett medbranschen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att producentbegreppet för returpapper böromfatta hela kedjan av producenter, även tryckerier,konverterare, utgivare m.fl.1992/93:Jo57 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av samhällsekonomiska och miljömässigakonsekvensbeskrivningar i samband med avvecklingen av skadligaämnen.1992/93:Jo58 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att likställa förbränning av papper medreturanvändning.1992/93:Jo59 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompostering av hushållsavfall,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om byggmaterialens roll i miljöpolitiken.1992/93:Jo60 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om producentansvaret,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentierade taxor för avfall, vattenoch avlopp samt för energi,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöpolitiska styrmedel,4. att begär att Kemikalieinspektionen erhåller ettnytt begränsningsuppdrag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information om substitutionsprincipen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om substitutionsprincipen i pågåendeEG-förhandlingar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppföljning av beslut om denkommunala avfallshanteringen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avfallsavgift på osorterat industriavfall,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handel med avfall,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återtagningsplikt för elektroniskaapparater och bilar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om returpappersinsamlingens miljöeffekter,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om optiska vitmedel i papper,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energihushållning,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en avvecklingsplan för blyad bensin,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energin och trafikens roll i kretsloppet,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukets roll i kretsloppet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av samverkan mellan näringspolitikoch miljöpolitik.1992/93:Jo61 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt förbrukade förpackningar och andra varor som har kastats inaturen etc. skall omfattas av producenternas insamlingsansvar.1992/93:Jo62 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av analys av producentansvaret förvaror med relativt lång livslängd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioritering av återanvändningsbaraförpackningar samt utveckling av s.k. påfyllnadsförpackningar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi övrigt i motionen anförts om behovet av ett kretsloppsanpassatsamhälle,4.