bet · GG01JuU21 · 1993-03-16 00:00:00 — Detta är i sin turberoende av och regeringens prioriteringar, men dettaär ett av de pilotprojekt som vi skulle sätta i gång.När det gäller personalfrågan kan jag säga att det nu ärlättare att få behålla folk, men det är svårt mednyrekryteringen. Skälet ligger helt enkelt på löne-ochutvecklingssidan. Eftersom detta numera är en lokal fråga harlöneförmånen för ekopoliserna försvunnit. Många av dem som ärduktiga får kommissarietjänster och försvinner därigenom. Sedan1985 saknas styrmedel att påverka detta. är man tillbaka tillfrågan vilka styrmedel man vill ha om man skall tillse att dettafungerar. Det handlar om huruvida dennapolisverksamhet i någon mening skall skiljas ut och styrashårdare centralt eller inte. Om den inte skall det försvinnerdessa delar och därmed försvinner också ekopoliserna om de såatt säga inte finner någon morot.Om man vill vara elak, vilket man naturligtvis inte skallvara, kan man återge en kommentar som ibland förekommer: Jag körinte en utredning för att sedan få fast någon för ringabokföringsbrott. Då blir kravet: Vad kan vi åstadkomma, vilkenprestation och morot finns i systemet och hur samordnas ochstyrs detta? Därmed tror jag inte att detta förhållande äromöjligt att vända, eftersom vi talar om vanliga normalastyrmekanismer som det gäller att konstruera systemet efter.Jag vill här föregripa min vän med att säganågot om miljöbrott. En tanke som finns inom Polisen och som pånågot ställe tillämpas är: Varför inte låta några få sköta dessabrott över större ytor i stället för att varje län ellerpolisdistrikt skall vara självförsörjande. Miljöbrottsfrågornaär så komplicerade att det är viktigt att ha en bra kompetens.Då kommer man tillbaka till frågan hur man hanterar det grovakriminalutredandet och hur man nyttjar de trånga resurserna --har 17000 poliser och 8,5 miljoner invånare. En sådankompetens måste så att säga renodlas och vässas. För ettverksamhetsområde som detta kan man aldrig få totalförsörjning.Några orter har på eget initiativ slagit in på specialiseringensväg -- jag tror att är en av dessa, möjligen finns någonytterligare. I övrigt lämnar jag över till , somfick frågan.Torsten : Miljöbrotten kan ge stora ekonomiskavinster, men de är inga ekobrott i egentlig mening. Jag haringa aktuella uppgifter beträffande ökningen av miljöbrott.Såvitt jag vet finns ingen framtagen uppgift. Detfinns goda lagliga möjligheter att komma åt vinster vidmiljöbrott. Men miljöbrotten är mycket svåra att utreda, vilkethänger ihop med att lagstiftningen är snårig. Den är uppdelad påbestämmelser i och bestämmelser ispeciallagstiftning. Vi hoppas att det skall rådas bot på dettagenom den utredning som sysslar med miljöfrågor.Vidare är det en resursfråga. Det finns mycket få poliser som ärkunniga på området. Vi kan inte skryta med att vi har särskiltmånga duktiga åklagare heller på detta område, men våramöjligheter är ju större än Polisens att se till att rättåklagare utses till sådana mål. Därför har vi till nöds kunnatklara det här. Det är en fråga om att få duktigt och bra folksom klarar detta.Det ställdes här tidigare en fråga om varför så många äldrepolismän tjänstgör på ekorotlarna. Jag tror inte att det finnsnågon mer komplicerad förklaring. Det är nog helt enkelterfarenhet och klokskap som ofta gör att man når dessa posterinom ekobrottsbekämpningen.Krister : Jag skall försöka göra det omöjliga,nämligen att besvara fråga: Enkelt, 27%.Självklart finns ingen direkt uppfattning om var gränsen förskattetrycket ligger för att det av de flesta skall uppfattassom legitimt. Men jag tror att vi kan enas om att ju lägreskatten på inkomsten är desto legitimare tror jag att de flestauppfattar att statens och det allmännas anspråk är. När man hörandra debattörer tala om skatteärendena kan man ibland fåintrycket att skatt är någonting som sedan staten har tagitsitt, dvs. det som blir kvar, är en gåva som man får från detallmänna. Skatt är ju ett legitimt anspråk från det allmänna påden egendom som man själv äger. Om skattenivån är , somIngbritt Irhammar exemplifierade, är det ingen tvekan om att vialla skulle enas om att det vore orättfärdigt. En skattesänkningbidrar rent allmänt till att man får en bättre skattemoral isamhället. Det är i det sammanhanget som man också skall sefrågan om reglernas utformning -- ju lägre skattetrycket ärdesto mindre är incitamenten för dem som av olika skäl inteönskar bidra till det allmännas bästa. Därför tror jag att vikan enas om att gränsen ligger någonstans mellan 0 och 100%.Birthe Sörestedt: Jag vill vända mig till överdirektörGruvberg. Medborgarna följer i massmedia vad som händer på dethär området. Ofta vid konkurser och andra oegentligheterbeskrivs hur skatter och avgifter inte har betalats in på ettflertal år. Det är då oftast stora belopp som det rör sig om. Ärdet något fel i regelsystemet eller är det kontrollresurser somfattas, eftersom det tydligen kan ta att upptäckabrotten?Vi hörde här också att momsbedrägerierna hör till de störstaproblemen. Vad jag förstår behövs ytterligare resurser för attkomma till rätta med dessa. Kan man göra något åt regelsystemetför att underlätta att komma åt dem som gör sig skyldiga tilldessa bedrägerier?Man har tidigare granskat vissa branscher mer noggrant.Fortsätter man att genomföra branschgranskning och finns detresurser till denna?Ulf : Jag vill ställa en konkret fråga till BjörnEriksson: Eftersom finanspolis har tillsatts undrar jag om dehar kommit i gång med verksamheten? Om de har kommit i gång medden undrar jag om det finns möjlighet att göra någon preliminärutvärdering av verksamheten?Lennart Gruvberg: Beträffande regelsystemen kringkonkurserna och oegentligheterna i samband med dessa tror jagsäkert att man kan åstadkomma en del förändringar. Men jag trorinte att problemet ligger i regelsystemet just , utan att detär fråga om att det är många komplicerade ärenden som skallutredas. Jag vill gärna understryka det som statssekreterareThelin sade om angelägenheten av nya och enklare regelsystem.Helt kort vill jag säga att det vi ser konkreta exempel på ärnästan bara motsatsen.Det finns all anledning att ge sig på problemet medmomsbedrägerier väldigt snabbt, därför att staten förlorarpengarna så oerhört lätt. Eftersom pengarna måste betalas ut såfort blir det en bristande utredningstid. Vi behöver därförsnabbt få möjlighet att sätta in utredningsresurser.Granskning av branscher är en form av prioritet som vi gör. Vigranskar branscher och börjar också bli betydligt bättre på atttillsammans med polis och åklagare rikta in oss på att heltenkelt -- om man skall uttrycka sig vårdslöst -- granskaskummisar. Det är också ett bra sätt.Björn : När det gäller finanspolisen har vi tillchef utsett , åklagare från . Detta ärför övrigt ett bra exempel på myndighetssamverkan, därför attdet är åklagarkompetens som behövs för den här tjänsten.Tillsättningen av tjänsten på kommissariesidan är på gång.Beträffande de faktiska ärendena har ett lagförslag lagts framsom bl.a. berör pengatvätt. Vi är beroende av att den lagenpasserar . Detta är en av de väsentliga delarna.För att klara den praktiska hanteringen avfinanspolisverksamheten har resurser använts,eftersom det finns ett etablerat samarbete mellanbanker och . Där finns ett antal ärenden som -- omen finanspolis hade funnits -- rimligen skulle ha placerats där.Kent : Jag vill ställa två frågor med anledning avdet som överdirektören från sade om attfakturor och annat ofta kommer från andra länder. Vad skulleriksdag och regering kunna göra för att ytterligare underlättaett internationellt samarbete mellan myndigheter, polis ochåklagare? Finns det ett internationellt samarbete som ni självaförsöker bygga upp mellan myndigheter av samma typ som er egen?Jag har hört rykten om att den tekniska utrustningen somexempelvis datorstöd m.m. hos ekobrottspolisen och på andra hållär bristfällig i förhållande till den typ av brottslingar somdet handlar om. Jag skulle vilja ha en kommentar till detta frånåklagarsidan, skattemyndigheterna och Polisen.Sigrid Bolkéus: Min fråga gäller finanspoliserna. Jag harnu fått en del svar av . I den proposition, somtydligen skall läggas , står bl.a. att bankerna skallåläggas att granska misstänkta transaktioner. Finanspolis finnsi och även i , men där rapporteras allatransaktioner som överstiger ett visst belopp. Tydligen är det iUSA fråga om belopp på och däröver somskall redovisas. Vad säger t.ex. om detta? Är detönskvärt att vi i också kontrollerar transaktioner somöverstiger ett visst belopp, eller skulle det bli väldigtsvårhanterligt?Lennart Gruvberg: Traditionellt har samarbetet tidigaretill övervägande del skett med de nordiska länderna. börjarvi bygga upp ett samarbete inför EG. Jag tycker att vi harkommit en bra bit på vägen. Jag vet inte hur man från Polisenssida skall kunna hjälpa till genom regelsystemet, men dettasamarbete är oerhört viktigt. Det måste då finnas en inriktningsom gör att de olika länderna vill arbeta med samma frågor. Menvi tycker att vi åtminstone får kontakter med myndigheter iandra länder, som inger förhoppningar. Som ni vet finns ocksåett traditionellt samarbete inom . Problem finns alltid. Attsamarbeta med skatteparadis går inte, och den typen avsamarbetssvårigheter kommer att finnas även framöver.Torsten : Beträffande frågan om datoriseringen inomPolisen har jag inte särskilt mycket matnyttigt att säga.Ordföranden: tanke var att det möjligen kunde finnasytterligare synpunkter på internationaliseringen.Björn : Beträffande den fråga som upp om internationaliseringen kan jag säga att det händerväldigt mycket gentemot EG och österut. De samarbetsavtal, somvi nu inte har fullt ut, som gäller återlämnande av tillgångaroch uppbyggnad av systemet med att jaga dem som har ekonomiskamervärden runt om i landet -- att effektuera för verkande beslut-- kommer att bli en mycket viktig uppgift för finanspolisen.Detta är mycket viktigt och bör skötas av polisiära och andrakanaler med stöd av departement bl.a. I andra länder arbetasintensivt med detta, och jag är övertygad om att man också iSverige kommer att göra det.När det gäller den tekniska utrustningen är svaret ja, meninte i den mening som ibland framskymtar i tidningarna, t.ex.att ålderdomliga skrivmaskiner och annat används. Sådantförekommer säkert, men det är då kanske närmast ett tecken påbrist i arbetsledning och annat. Vad jag tycker saknas, och somnog en del av de pengar som flaggar förborde användas till, är helt enkelt att bygga upp datorkompetensi hanteringen. Det gäller förundersökningsteknik ochregisterhållning osv. Det är väl bekant att Polisen dessutom haranvändning av ett förspaningsregister, vilket också iviss utsträckning är en datorfråga med vad som därtill hör.Som svar på fråga kan jag säga att vi delvishar fått gehör för våra synpunkter. Men som framgår avpropositionen vill vi gå längre, dvs. att vi vill kriminaliseravissa beteenden inom banksystemet av två skäl. Det ena är att vitror att det skulle vara ett skydd för den bankanställde attkunna säga att ett beteende är kriminaliserat, och följdaktligenfår man lov att utlämna vissa uppgifter. Det andra skälet är attvi tror att det skulle bli svårt att långsiktigt hålla ettordentligt tryck och att vidta en serie åtgärder om man inte harkriminaliserat handlingar som att hålla kvar bokföringsallegat.Om man då är beroende av lagstiftning i största allmänhet blirdet väldigt svårt att driva brottmål mot dem som i dettaavseende är försumliga. P G Näss gick i sitt förslag på dettaområde längre. Men påbörjas en lagstiftning, och sedan fårman väl återkomma vartefter den här typen av brister uppträder.Krister : Jag vill något kommentera deninternationella aspekten. Det är helt riktigt, som LennartGruvberg sade, att vår medlemsansökan till EG/EU också innebären intensifiering i våra förberedelser för att delta i detinternationella polissamarbetet. Detta kommer att ske inom ramenför den s.k. Schengenöverenskommelsen, som är ett antalmedlemsstater inom EG -- utanför står , Storbritannienoch -- som har ett intensivt samarbete som säkert kommeratt stå modell för det vida samarbete som skall föras inom ramenför , den s.k. tredje pelaren, dvs. detsamarbete som skall ske på mellanstatlig nivå. Vår beredskapinom och för att följaoch förbereda detta är mycket hög. tror vi att dettaockså kommer att gagna bekämpningen av den del av den ekonomiskabrottsligheten som har internationella förgreningar.Med anledning av fråga om gränsen förrapporteringsskyldighet tror jag att det i förslaget ompenningtvätt finns en gräns som ligger vid . Beloppdärunder skall man alltså inte rapportera.Göran : Jag hade en fråga om skattetrycket ochsambandet med ekobrottsligheten. Det gjordes inledningsvis ettmycket rakt uttalande om att det finns ett klart samband. Sedanhar diskussionen visat att frågan inte är så alldeles enkel. Somstatssekreteraren sade ligger gränsen för skattetrycketnågonstans . Därmed har den frågan fått sittvärde i den här debatten.Jag vill möjligen tillägga, fru ordförande, att när allmän självdeklaration och några få procentsbeskattning, hotade adelsmännen redan då med att flyttautomlands.Ordföranden: historia skadar inte ibland.Birgit : Jag vill kort återkomma till frågan omsammansättningen av utredningsgrupperna och till utbildningen avekonomer. Eftersom det är olika inriktningar på brottslighetenundrar jag om man inte skulle behöva låna in olika experter påkonsultbasis för vissa mål i stället för att hierarkiskt byggaupp en grupp som sedan kanske inte passar för verksamheten.En kort fråga också om databrottslighet. Det går ju svindlandesnabbt att överföra summor osv. Vem har egentligen huvudansvaretför att kontrollera datoriseringssystem när man får en anmälanom databrottslighet? Det talas väldigt mycket om detta, men detgörs i det fördolda därför att området är ju intelätthanterligt.Björn : idé om att låna inexperter på konsultbasis tycker jag är riktig. Men jag tror attden sammanhänger med det som vi här har återkommit till,nämligen att om man polisiärt bygger upp färre ochslagkraftigare enheter som står under mer direkt styrningeftersom det är fråga om så grov kriminalitet, tror jag att ettinslag i detta exakt är det säger, nämligenatt då skall den som arbetar i denna verksamhet ha denekonomiska friramen och ha möjlighet att jobba på det sättet.Detta är bl.a. ett skäl till att vi, när vi exempelvis jobbarmed finanspolis, vill gå exakt den här vägen som innebär att manhar en frihet att köpa kompetens i stället för att alltidproducera den själv.Beträffande frågan om datorbrottslighet har vi en del påinsidersidan. drivs arbetet genom överläggningar mellanbanker och oss i dessa frågor. För att uttrycka sig litetdramatiskt var det tidigare så att om någon begick ettdatorbrott i exempelvis en bank och sedan betalade av detbelopp som man svindlade undan genom utbetalning i , såfanns det väldigt många unga människor som fann det attraktivt.Då är inte alltid huvudskälet att skydda sig mot huvförseddamänniskor med skjutvapen som går in i banken, utan det kan varaminst lika viktigt att skydda sig inifrån. Det finns ett starktintresse för banksystemet att lämna anmälningar, men inteavslöja alla sina affärshemligheter. Därför är det en mycketviktig funktion för finanspolisen att arbeta på detta område. har vi fem sex sådana här fall varav några nåroffentligheten. Detta drivs normalt med speciell personal frånRikskriminalpolisen bl.a. från ekoroteln. Framöver är dettanågot som bör ligga på det här nya organet.Alf : Jag vill ställa en fråga om den sista deleni den här kedjan, nämligen att återbörda de medel som genombrottslighet har tagits från samhället. Jag tänker då närmast påkronofogdarnas verksamhet. Hur sker prioriteringen inomkronofogdemyndigheterna mellan den ekonomiska brottsligheten ochnormal indrivningsverksamhet? En följdfråga: Räcker resurserna?Jag ser den här delen som mycket viktig inte minst i preventivtsyfte.Ordföranden: Jag vill själv ställa en fråga. Man kan avmycket av det som har sagts här dra den slutsatsen att denekonomiska brottsligheten egentligen är en storstadsfråga, ochdet kom också fram redan vid vår hearing . Kan man av detsom har redovisats här av , även dra den slutsatsen att den ekonomiskabrottsligheten inte är något problem utanför de tre störstastäderna?Lennart Grufberg: Jag vill svara att vi prioriterarekobrottsindrivning även på kronofogdemyndigheterna. Vi hargivit riktlinjer till både skattemyndigheter ochkronofogdemyndigheter om att detta är en prioriteradarbetsuppgift.Vi avsätter, som jag sagt, ungefär 60 årsarbetskrafter förspecialindrivning, och de ägnar sig huvudsakligen åt denna typav frågor. Men man kommer också i den vanligaindrivningsverksamheten in på detta.Kronofogdemyndigheterna lever fortfarande under den värstahögkonjunktur som de någonsin har haft och är överbelastade tilltusen. Det är alltså klart att man har bristfälliga resurser föratt ägna sig åt dessa frågor. Det är inte lätt att sätta in såmycket resurser som skulle behövas i den högkonjunktur som vihar för närvarande.Björn : Det är svårt att ge ett entydigtja-eller nejsvar. Jag kan säga ja så till vida att de storaproblemen finns i storstäderna. Men det finns ofta också enavläggare. Följer man vad ekoroteln sysslar med i , hamnarman i eller Stockholm.Något som är vanligt ute i landet är fall som går underbeteckningen bedrägeri, och rågången mellan bedrägeri ochekobrott är inte alltid knivskarp. Jag vill därför rikta ettvarningens finger mot att säga att det inte finns problem iövriga landet. Men det finns där alltså mer av problem somvetter mot de klassiska bedrägerifallen.Hanterar man bedrägerifallen på grundval av den polisiärastruktur som vi har, tror jag att vi kan säga att man klarardetta på ett tillfredsställande sätt framöver. Det är den grovaekonomiska brottsligheten som har den koncentration som vi hartalat om.Torsten : Jag tror att det är en alldeles riktiganalys. Läget utanför de tre storstäderna är långt ifrånproblemfritt, men man kan väl ändå säga att det är underkontroll. Det återstår en del att göra, och vi hoppas påutredningen om organisationen av kriminalpolisen på det härområdet. Det finns inte någon anledning att betrakta läget somalarmerande utanför storstäderna.Lars Bentelius: Fru ordförande, utskottsledamöter! Det ärsamma sällskap som sitter här som sedan.Jag tror att man kan konstatera att den ekonomiskabrottsligheten har haft en ganska trygg och behagligtillvaro. Läget är fortfarande sådant att en stor del av dennabrottslighet inte utreds. Den definieras fortfarande som enbrottslighet karakteriserad av låg upptäcktsrisk och högtutbyte.Bekämpning och förebyggande verksamhet förekommer praktiskttaget inte. Jag tror inte att jag är alltför optimistisk om jagsäger att för den händelse att vi ses här igen, kommervi då att kunna konstatera att inte särkskilt mycket mer harhänt.Det talas om att man tillsätter utredningar och planerar ändet ena, än det andra, men det stora problemet är att man intekommer upp ur startgroparna.Bekämpningen av denna brottslighet har ett kort och ett långtperspektiv. Jag tycker att man i och för sig har börjat ta ituordentligt med det långa perspektivet. Vårt från nästan allahåll kritiserade skattesystem har väl en stor roll i detsammanhanget. Men oavsett vilket skattesystem som vi har kommerdenna sektor att vara attraktiv för ett antal personer. Någotsom man lätt tappar bort i hanteringen är att ekonomiskbrottslighet inte enbart riktas mot staten.Vi har spår fått en brottslighet som i storutsträckning innebär att allmänheten drabbas.Svindleriparagrafen i kommer allt oftare tillanvändning. Också finansiella institutioner, banker och andrajuridiska personer blir utsatta för ekonomisk brottslighet imycket stor utsträckning.Det utvecklas vidare , nästan med blixtenshastighet, nya finansiella metoder, och den kompetens som dentraditionella polis-och åklagarverksamheten besitter skulleobönhörligen komma till korta, om man inte tog hjälp utifrån avspecialister, som t.ex. ekonomer.Följderna av den ekonomiska brottsligheten kan vara värdanågra ord, även om väl de flesta av de närvarande känner tilldem. Om den ekonomiska brottsligheten får slå rot och florera,får detta en mängd negativa konsekvenser. Det undergräverförtroendet för lag och rätt, det stabiliserar samhällslivet,det upphäver förekomsten av konkurrens på lika villkor inomstora näringsområden och det för med sig en undervegetation avannan brottslighet: korruption, utpressning, narkotikabrott ochillegal spelverksamhet. Jag tycker att det är väl värt att hålladetta i minnet.Det förekommer ofta i debatten, och så har skett också ,att man som något slags lockbete pekar på att det skulle varalönsamt att utreda den ekonomiska brottsligheten. Jagifrågasätter inte det, men jag tycker att det är en synpunkt somtotalt saknar intresse. Sedan när har lönsamhetskriteriet varitavgörande för om man skall utreda brottslighet eller inte?Jag kan nästan ordagrant upprepa vad jag sade för två årsedan, att vad som krävs är bättre kompetens, gärna tillfördutifrån. Det krävs dessutom större resurser och -- det vill jagpoängtera efter att ha lyssnat på debatten "mellan raderna" häri dag -- klarare ansvarsförhållanden. Utmärkande för vad som harsagts och inte har sagts tycker jag nämligen är att ansvaret fördagens skandalösa situation inte ligger någonstans.Har man följt debatten i massmedia kan man konstatera att dengamla regeringen skyller på den nya regeringen och att den nyaregeringen skyller på den gamla regeringen. Rikspolischefensaknar möjlighet att styra verksamheten, och det förekommerunderifrån kritik mot att man inte får resurser. Kort sagt:Ingen har ansvaret för dagens situation.Jag tror därför mycket på att man måste ha något specielltorgan som verkligen tar på sig ansvaret för detta. Annars är jagrädd för att vi, som jag sagt, om kankonstatera att det har tagits en del initiativ men att dessainte har lett särskilt långt på vägen.Advokatsamfundets uppgift i det här sammanhanget är att vararemissinstans i de lagstiftningsåtgärder som förekommer. Vi ärrent av förmätna nog att tycka att är en ganskatung remissinstans när det gäller att granska nya lagförslag.Vad vi fäster mycket stor vikt vid är rättssäkerhetsfrågorna,som vi har tagit på entreprenad inom Advokatsamfundet.Rikspolischefen sade att det är viktigt att skilja mellan åena sidan dålig etik och å andra sidan brottslighet, och jaginstämmer gärna i detta. Det är en typisk rättssäkerhetsfråga.Det är självfallet förödande för en enskild att bli utsatt förogrundad misstanke om brottslighet. Vi har sett några fall avdetta under 90-talet.Det är också en del av rättssäkerheten, nämligen för dedrabbade, att brott utreds ordentligt. Jag återvänder till kan peka ut vissa branscher som är speciellt utsatta. Manbrukar t.ex. nämna restaurangbranschen, och det är klart att enskötsam restauranginnehavare som skall konkurrera med någon somstruntar i lagar och förordningar ohjälpligt kommer till korta.Det måste man också ta i beaktande.Det brukar också emellanåt i debatten påstås att advokaterspelar en roll i fråga om den ekonomiska brottsligheten. Jagvill med anledning av detta bara säga att vi självfallet intekan svära oss fria från att det hos oss tyvärr finns ledamötersom kan uppträda som handgångna män eller kvinnor för denekonomiska brottsligheten. Men i de fall där vi uppdagar detta,svävar vi inte på målet. Vi tvekar inte det minsta utanutesluter de advokater som ägnar sig åt sådant.Vi har haft två fall där advokater har uppträttsom lakejer åt den ekonomiska brottsligheten, och de ärobönhörligt borta ur Advokatsamfundet.Carl : tingsrätts inlägg kommer attdelas upp i två delar. Det första inlägget görs av mig själv,som är administrativ chef för domstolen, och det andra avchefsrådman , som är en mycket erfarenekomålsbrottdomare.I olika sammanhang då det talas om åtgärder som kan vidtas föratt bekämpa ekonomisk brottslighet glöms tyvärr oftakonsekvenserna för de allmänna domstolarna bort.