bet · GG01UU20 · 1993-05-27 00:00:00 — Regering och riksdag många tillfällen framfört uppfattningen att den Europeiskagemenskapen och medlemsländernas gemensamma agerande äravgörande för stabilitet, fred och utveckling i Europa.Utskottet konstaterar att EG till sin natur är en öppengemenskap. Detta slås fast i de grundläggande fördragen och flera tillfällen bekräftats av det , dvs.medlemsländernas stats- och regeringschefer. Senast skedde dettavid rådets möte i , då beslut ävenfattades om att inleda medlemskapsförhandlingar med ,, och . I de s.k. Europaavtal som EGslutit med ett antal i länder i uppställsmedlemskap i som ett långsiktigt mål för förbindelsernamellan länderna och EG.Ett svenskt EG-medlemskap kommer enligt utskottets uppfattningatt förstärka möjligheter att stödja en positivutveckling i . Stor vikt fästs också frånsvensk sida vid detta. Detta avspeglades i det svenskaanförandet vid öppnandet av medlemskapsförhandlingarna. Frågorom ökad handel med bl.a. länderna i Central- och Östeuropabehandlas i senare avsnitt i betänkandet.Det nordiska samarbetet är, som också framkommit iutrikesutskottets betänkande 1992/93:UU9, inte att betrakta somett alternativ till EG/EU-medlemskap utan som ett komplementdärtill. Som framhållits i utskottets tidigare betänkande skulleett scenario innebärande att , och skulleges möjlighet att fullt ut delta i det europeiska samarbetet, gevåra länder tillfälle att bygga ut och fördjupa sitt samarbeteinom en europeisk ram. Därmed skulle också ges ökademöjligheter att i det europeiska samarbetet hävda nordiskaintressen och nordisk identitet. Betydelsen av det nordiskasamarbetet lyftes också fram i det svenska öppningsanförandetden 1 februari 1993.Motionerna U408 (nyd) yrkande 5 och U520 (s) yrkande 2(delvis) berör från skilda utgångspunkter Europasamarbetetsutrikes- och säkerhetspolitiska konsekvenser för Sverige.Utskottet har tidigare utförligt behandlat denna fråga, bl.a. ibetänkande 1991/92:UU19. I det svenska inledningsanförandet iBryssel hänvisades bl.a. till utskottets överväganden i dessaavseenden. I utskottets betänkande framhölls bl.a. följande:"militära alliansfrihet syftande till att vårt landskall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområdebestår. "har EG:s medlemsländer bedrivit ett utrikes- ochsäkerhetspolitiskt samarbete i anslutning till Gemenskapen. s.k. Davignonrapporten drogs riktlinjerna upp fördet Europeiska politiska samarbetet (EPS) -- ett mellanstatligtsamarbete inom den utrikespolitiska sfären som bedrivs medenhällighet som enda beslutsform. Samråd i frågor av ömsesidigtintresse och samordning av utrikespolitik där så ansågs möjligtoch önskvärt är samarbetets viktigaste beståndsdelar.Maastrichtöverenskommelsen innebär att det Europeiskapolitiska samarbetet (EPS) övergår i en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik. Denna integreras institutionellt medGemenskapens övriga verksamhet, men bibehåller särskildasamråds- och beslutsformer. Unionsfördraget innebär att detutrikespolitiska samarbetets grundläggande dokument anpassastill den praxis som utvecklats mellan medlemsländerna undersenare år. Det kan därmed sägas utgöra en förstärkt grund förGemenskapens kapacitet att agera i den nya verklighet som vuxitfram i det europeiska och internationella skall enligt fördraget dra upp riktlinjernaför den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Degrundläggande besluten om riktlinjerna för det gemensammaagerandet på dessa områden måste även fattas genomenhällighet mellan medlemsländerna.En ny och betydelsefull princip i det gemensamma agerandetinnebär, enligt , att genomenhälliga beslut skall kunna identifiera områden där självagenomförandet av politiken skall kunna ske genom beslutsfattandemed kvalificerad majoritet. Frågor med effekt på försvarsområdetkommer även fortsättningsvis att vara undantagna från debestämmelser som reglerar det gemensamma agerandet. Sådanafrågor skall alltid behandlas enligt enhällighetsprincipen.Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skall omfattaalla frågor som berör unionens säkerhet, inbegripet utformningenpå lång sikt av en gemensam försvarspolitik, som med tidenskulle kunna leda till ett gemensamt försvar. Den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken kan således eventuelltkomma att resultera i utvecklingen av säkerhetsarrangemang, somkan komma att genomföras om och när den politiska viljan finnshos medlemsländerna.Vid utformandet av den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken skall, enligt , särskildhänsyn tas till vissa medlemsländers speciella karaktär på detsäkerhets- och försvarspolitiska området. Politiken skall ocksårespektera de förpliktelser som vissa medlemsländer har ienlighet med sitt medlemskap av NATO och vara förenlig med dengemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inomAtlantalliansen. skall , i samband med denallmänna fördragsrevisionen, avlägga en rapport till med en utvärdering av de erfarenheter man gjort på detutrikes- och säkerhetspolitiska området.I en folkomröstning röstade de danska väljarnanej till . Mot denna bakgrund i beslut om vissaproblem som tagits upp av med anledning avMaastrichtfördraget. I korthet beslutades följande:1) att inte kommer att vara bundet av de reglerangående den ekonomiska politiken som gäller endast för demedlemsstater som deltar i den tredje fasen av EMU, dvs. attDanmark inte behöver ansluta sig till Gemenskapens planeradegemensamma centralbank och valuta,2) att ingenting i förpliktar tillmedlemskap i . Detta innebär att inte deltar iutarbetandet och genomförandet av de unionsbeslut som harförsvarspolitiska konsekvenser, men inte kommer att hindrautvecklingen av närmare samarbete mellan medlemsstaterna pådetta område,3) att endast deltar i rättsligt och polisiärtsamarbete så länge detta är av mellanstatlig karaktär, dvs. attDanmark inte behöver ge upp något av sin nationellabeslutanderätt avseende t.ex. inresebestämmelser,4) att bestämmelserna i omunionsmedborgarskap ger medborgare i medlemsstaterna deytterligare rättigheter och det utvidgade skydd som anges därsamt att dessa på inget sätt ersätter det nationellamedborgarskapet. Frågan om en persons medborgarskap i en vissmedlemsstat avgörs uteslutande under hänvisning till den berördamedlemsstatens egen lagstiftning.Danmark får enligt Edinburghmötets ställningstaganden och iöverensstämmelse med sina konstitutionella bestämmelser när somhelst meddela övriga medlemsstater att landet inte längre önskarutnyttja dessa beslut, helt eller delvis. En ny folkomröstningom ägde rum i . Idenna röstade av danskarna ja och nej.I motion U523 (v) yrkas att EG-samarbetet inte skall innebäraett ökande samarbete på krigsmaterielområdet. I denna fråga fårutskottet hänvisa till sitt betänkande 1992/93:UU1. I dettakonstaterade utskottet att dittillsvarande riktlinjer inneburitatt utrikespolitiska hinder i samband med utlandssamverkan ochexport på krigsmaterielområdet inte ansetts gälla för denordiska länderna och de traditionellt neutrala ländernaSchweiz, och . Denna ordning borde enligtutskottet fortsätta att gälla. I takt med att samarbetet medövriga byggs ut fann utskottet det också naturligt attsamma principer för utlandssamverkan och export borde tillämpasäven i fråga om dessa länder. Detta innebär enligt utskottetemellertid inte något deltagande i ett förpliktande EG-samarbetepå krigsmaterielområdet.I motion U523 (v) yrkas vidare att , i fall avmedlemskap, skall ha rätt att avstå från deltagande i sanktionermot tredje land som ej beslutats av FN eller ESK om ej annatbeslutats av . Utskottet får därvid konstatera attbeslut inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ominförande av sanktioner förutsätter consensus. kommersåledes att själv kunna avgöra huruvida eventuella sanktionerskall få svenskt stöd eller ej.Med anledning av de resonemang som förs och de frågor somställs i bl.a. motion U523 (v) om det nationellasjälvbestämmandet och den parlamentariska demokratin fårutskottet bl.a. hänvisa till vad som sägs i direktiven till densärskilda utredning som genom regeringsbeslut den 4 februari1993 givits i uppdrag att belysa konsekvenser för ifråga om överlåtelse av beslutsbefogenheter och tillämpning avden s.k. närhetsprincipen vid olika former av deltagande i denvästeuropeiska integrationen. I direktivens bakgrundstextframhålls bl.a. följande:EG innebär både mellanstatligt samarbete i vid omfattning påvissa områden och överlåtelse av beslutanderätt på andraområden. I stor utsträckning bygger EG på tanken att gemensammaregler skall råda inom Gemenskapen. Beslut om gemensamma reglerfattas i första hand av där medlemsländernaverkar gemensamt. Besluten är resultatet av en långberedningsprocess som inbegriper förberedande arbete i ett stortantal kommittéer och andra fora, med representanter för bl.a.medlemsländerna och intresseorganisationer. EG:s parlament harunder senare år fått ökad kompetens i beslutsprocessen.När beslutanderätten på ett område överlåts till EG avstårsåledes ett medlemsland från en del av sin beslutanderätt. Ettmedlemsland deltar emellertid i alla sammanhang där beslutförbereds och fattas inom EG och kan på så sätt påverka intebara sin egen situation utan även utvecklingen inom Europa.Således kan på vissa områden ett medlemsland minska sin formellabeslutanderätt men öka sin reella bestämmanderätt. Länder somstår utanför EG saknar möjlighet till sådant inflytande ibeslutsprocessen. I flertalet fall torde de emellertid avomständigheterna i efterhand tvingas att anpassa sig tillbesluten.Hur de frågor som avgörs på EG-nivå skall förankras inationella parlament och hur samråd med myndigheter ochintresseorganisationer skall ske regleras självfallet inte avEG-fördragen. Sådana frågor avgör varje medlemsland självt.Sveriges förhållande till andra stater och tillinternationella organisationer regleras i regeringsformen. Dennager ett visst utrymme för att överlåta beslutanderätt till enmellanstatlig organisation. inför EG harhaft till uppgift att bl.a. överväga om den bestämmelsen behöverändras inför ett svenskt medlemskap i /EU och att i övrigtföreslå nödvändiga grundlagsändringar inför ett sådantmedlemskap. Utredningen har också haft att överväga på vilketsätt skall kunna spela en aktiv roll i EG-samarbetetoch hur val i av ledamöter till börske.I utredningens betänkande EG och våra grundlagar (SOU 1993:14)föreslås införandet av en helt ny bestämmelse i regeringsformensförsta kapitel. Förslaget till ny bestämmelse innebär att omSverige blir medlem i EG och om överlåter beslutanderätttill EG så "gäller de förpliktelser som följer av anslutningenutan hinder av vad som föreskrivs i grundlag eller annan lag".Grundlagsutredningen analyserar även flera av de övriga frågorsom berörs i motion U523 (v), t.ex. det nationellasjälvbestämmandet, domstolarnas självständighet samtoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten.I den diskussion som förts sedan inför EGlämnat sitt betänkande har framhållits att utredningens förslagtycks gå längre än vad flertalet av dagens medlemsstater i EGsjälva ansett vara nödvändigt. Mot denna bakgrund harJustitiedepartementet fått i uppdrag att ta fram alternativ tillutredningens förslag. Departementet har med utgångspunkt iGrundlagsutredningens arbete dels gjort en analys av vilkagrundlagsändringar som skulle vara i strikt mening nödvändiga,dels utarbetat ett mer utförligt förslag till preciseradegrundlagsändringar på alla de områden som skulle beröras av ettEG-medlemskap. Som ett ytterligare alternativ redovisarJustitiedepartementet möjligheten att i grundlag markera att EGär bundet av ett fri- och rättighetsskydd som i huvudsak står iöverensstämmelse med fri- och rättighetsskyddet i den svenskaregeringsformen och (departementspromemoria1993-05-03).Remisstiden för utredning och alternativa förslag frånJustitiedepartementet går ut . Propositionmed förslag till grundlagsändringar kommer därefter attföreläggas riksdagen.Utskottet finner det i sammanhanget värt att notera den ökadevikt Gemenskapen fäster vid den s.k. subsidiaritets- ellernärhetsprincipen. Principen, vars närmare utformning är underdiskussion, innebär i huvudsak att Gemenskapen endast bör ageranär ett mål bättre kan uppnås på gemenskapsnivå än av deenskilda medlemsstaterna. Vid Europeiska rådets möte i Edinburghi fattades viktiga beslut om tillämpningen avdenna princip, som välkomnas från svensk sida. Utskottet noterarvidare att Europaminister i det svenskaöppningsanförandet liksom i information framhållit att närhetsprincipenbidrar till respekt för medlemsländernas nationella identitetoch till att säkerställa nationella och lokala myndigheterskompetens.Med det ovan anförda avslår utskottet yrkande 5 i motion U408(nyd), yrkande 1 i motion U509 (c) och yrkande 1 i motion U523(v) samt betraktar motion U510 (m), yrkandena 12, 15 och 16 imotion U514 (fp), yrkande 2 i motion U520 (s) samt yrkande 4(berörd del) i motion U523 (v) som besvarade.Flertalet av de frågor som tas upp i motion U523 (v) berörs iden presentation av den svenska förhandlingsuppläggningen somgjordes i samband med öppnandet av förhandlingarna i den1 februari . Härvid presenterades inledningsvis vissagrundläggande principer och målsättningar som för medsig vid sitt inträde i Gemenskapen och vilka kommer att liggatill grund för vårt agerande som framtida medlem. I vissa fallär det angeläget att de svenska ståndpunkterna kommer attavspeglas i en förhandlingsöverenskommelse. I andra fall är detav vikt att från svensk sida redan nu markera vilka ståndpunktersom som medlem i EG kommer att verka för.I det svenska inledningsanförandet i den 1 februari1993 redovisades den svenska synen på dessa frågor, t.ex. vadgäller tillämpningen av offentlighetsprincipen. Utskottetnoterar att ett fortlöpande samråd i för förhandlingsarbetetcentrala frågor äger rum mellan regering och riksdag iEG-delegationen. Inom ramen för detta samråd avser delegationenbl.a. att anordna en offentlig utfrågning omoffentlighetsprincipen.För andra av de i motionen anförda frågorna gäller att deberörs i det avsnitt i öppningsanförandet som presenterar desvenska förhandlingspositionerna. Detta gäller t.ex. en radfrågor på regionalpolitikens och jordbrukspolitikens område. Detgäller också miljöområdet, där förhandlingspositionbl.a. innebär att de för gällande särlösningarna iEES-avtalet rörande bl.a. kemikalier, farliga ämnen ochavgasutsläpp från motorfordon också skall få sin motsvarighet ianslutningsfördraget. Flera av dessa frågor behandlas ävensenare i detta betänkande.I motion U523 (v) liksom i vissa andra motioner talas om attde för utverkade undantagen och särlösningarna skallvara "EG-rättsligt bindande". Utskottet konstaterar att sådanasärskilda villkor och lösningar som slutligen kommer attkunna uppnå i förhandlingarna och som därvid kommer att blielement i anslutningsfördraget kommer att ha denna rättsligtbindande karaktär.Med anledning av att vissa av kraven i motion U523 (v) avserundantag från centrala inslag i EG-rätten -- t.ex. artikel 30 iRomfördraget, Cassis-de-Dijon-domen, artikel 92--94 iRomfördraget m.m. -- konstaterar utskottet att tillfullo delar de politiska mål och principer, de s.k. finalitéspolitiques, som återfinns i fördraget om den Europeiska unionen.Detta har framförts av regeringen vid ett flertal tillfällen,inte minst i inledningsanförandet i . är iförhandlingarna med Gemenskapen således redo att utgå frångällande rättigheter och skyldigheter, den s.k. acquiscommunautaire.Därmed får yrkande 4 i motion U523 (v) (berörd del) ansesbesvarat.Frågan om folkomröstning, som aktualiseras i motion U523 (v)yrkande 2, är liksom övriga konstitutionella frågor föremål föranalys i beredningen av förslag till en ny grundlag. I detbetänkande som lämnats av inför EG (SOU1993:14) lämnas inte några uttryckliga förslag om vilket slag avfolkomröstning -- rådgivande eller beslutande -- som bör hållaseller om när den bör äga rum. I betänkandet framhålls dockvikten av att klara alternativ ställs mot varandra.Grundlagsutredningen anser att omröstningen alltså bör gälla Jaeller Nej till en handlingslinje. Det vore också en fördel,anförs det i betänkandet, om omröstningen kunde gälla frågan omett medlemskap, baserat på ett färdigförhandlat förslag tillavtal.Utskottet vill inte föregripa de bedömningar omGrundlagsutredningens överväganden som kan framkomma. Det kanemellertid redan nu konstateras att det finns en bredparlamentarisk uppslutning kring uppfattningen attfolkomröstningsresultatet skall följas oavsett om omröstningenhålls separat från eller i anslutning till riksdagsvalet 1994.Frågan om utländska medborgares möjligheter att delta ifolkomröstningar är beroende av vilken typ av folkomröstning somäger rum. Vid beslutande folkomröstningar får endast svenskamedborgare delta. Vid rådgivande folkomröstningar finnsmöjligheten att medge rösträtt även för andra än svenskamedborgare.Därmed betraktar utskottet yrkande 2 i motion U523 (v) sombesvarat.Två motioner, U509 (c) yrkande 2 samt U520 (s) yrkande 1, tarupp frågan om konsekvensutredningar av medlemskap i samt omhur dessa kommer att tillsättas och ges möjlighet att arbeta.Utskottet konstaterar att regeringen redan tillsatt ett antalutredningar med uppgift att belysa konsekvenserna såväl av ettsvenskt medlemskap i /EU som av följderna av att Sverigeställer sig utanför det europeiska samarbetet inom EG:s ram.Utredningsarbetet syftar till att ge en bred och allsidiggenomlysning av skilda samhällsområden inför folkomröstningen1994. De tillsatta kommittéerna har en bred sammansättning. Tilldet samlade utredningsarbetet knyts dessutom en parlamentarisktsammansatt referensgrupp med uppdrag att följautredningsarbetet. Utskottet utgår från att utredningarna gessådana resurser och övriga förutsättningar för att de aktuellafrågeställningarna skall bli så allsidigt belysta som möjligt.Utskottet vill understryka betydelsen av att utredningarna sålångt möjligt tillämpar en gemensam analysmetodik samtsammantaget ger en heltäckande bild av konsekvenserna förSverige av ett medlemskap resp. av ett icke-medlemskap i /EU.Därmed får yrkande 2 i motion U509 (c) samt yrkande 1 i motionU520 (s) anses besvarade.I motion U523 (v) yrkande 3 begärs, vid avslag på motionensyrkande 1, att representation i EG/EU skall präglas avjämn könsfördelning.Utskottet noterar att en jämn könsfördelning i beslutandeorgan på alla nivåer eftersträvas som ett led i den svenskajämställdhetspolitiken. Detta gäller såväl i som iinternationella fora. I sitt yttrande till EES-utskottetangående proposition 1991/92:170 om godkännande av (1992/93:UU1y) framhöll utskottet vikten av attjämställdhetsaspekterna beaktas för att i sitt agerandeinom ramen för EES-institutionerna skall kunna verka enligt demålsättningar som angett på alla berörda områden.Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är viktigt att få inkvinnors syn och erfarenheter i arbetet. biföllEES-utskottets hemställan den 18 november 1992.Därmed betraktar utskottet yrkande 3 i motion U523 (v) sombesvarat.2 Särskilda ämnesområden2.1 Biståndssamarbete, frihandelSammanfattning av motionernaI motion U262 (fp) anförs att EG:s betydelse för dedemokratiska revolutionerna i knappastkan överskattas. De styrande i dessa länder står nu inför dengigantiska uppgiften att införa och säkerställa en fungerandedemokrati, bygga upp samhällen byggda på rättsstatens principeroch skapa ett växande välstånd på marknadsekonomisk grund.Västeuropas viktigaste uppgift, sägs det i motionen, är attpolitiskt och ekonomiskt integrera med Västeuropa.Enligt motionärerna är EG den organisation som har störstmöjlighet att , genom ekonomisk, teknisk och annan hjälp,underlätta omställningen i öst. En fri handel blir avgörande förÖsteuropas framtid. I motionens yrkande 1 begärs att sommedlem i EG skall verka för ett ökat samarbete med länderna iBaltikum, . I yrkande 2 anförs att Sverigesom medlem i EG bör verka för ökad öppenhet för import frånÖsteuropa.EG är världens största handelsblock och har en betydandehandel med . och de andra EFTA-länderna ärjämförelsevis liberala i sin handelspolitik mot , sägsdet vidare i motion U262 (fp). Med tanke på EG:s stora import ärdet för dock betydligt viktigare att EG:shandelspolitik blir något mer frihandelsvänlig, än att Sverigebibehåller exakt samma handelspolitik som . I motionensyrkande 7 begärs att som medlem i EG bör verka för ökadfrihandel med tredje världen. I yrkande 8 anförs att iförhandlingarna om medlemskap i bör verka för att Sverigeundantas från EG:s restriktioner på tekoimport från ochÖsteuropa.I motion U233 (v) hänvisas till utrikesutskottets tidigareuttalanden rörande syn på handels- och biståndsfrågornai ett EG-perspektiv (1991/92:UU15): "Redan imedlemskapsförhandlingarna är det viktigt att Sverigeunderstryker sin syn på biståndsfrågorna. bör värnaockså om de förbättringar som har gjorts i den svenska närings-och handelspolitiken . Avregleringen avjordbruket och avvecklingen av kvoter för textilimporten är tvåsvenska åtgärder som kan gagna ." I motionens yrkande21 begärs att i medlemskapsförhandlingarna med EG skallstå fast vid beslut rörande u-landshandel ochbistånd.I motion U521 (fp), som utförligt behandlar olikamiljöaspekter och regionalpolitiska frågor inför de svenskamedlemskapsförhandlingarna med EG, begärs (yrkande 3) attSverige som medlem i EG skall verka för ökade resurser tillmiljöbistånd, kärnkraftssäkerhet och ersättning för nedlagdakärnkraftverk i Östeuropa.UtskottetSverige kommer även som medlem i EG att fortsätta arbetet föratt få till stånd en globalt ökad frihandel och föra enbiståndspolitik baserad på generositet och solidaritet. I detsvenska inledningsanförandet i framhöllsdetta på följande sätt:En stark Europeisk union måste vara generös mot omvärlden. Denstörsta utmaningen i är att bistå de central- ochösteuropeiska länderna i deras ansträngningar att säkrademokrati, social rättvisa och marknadsekonomi. På samma sättmåste beakta och ta fasta på utvecklingsländernas behov.Handel och bistånd, miljö och utveckling måste gå hand i handmed vår strävan att bekämpa fattigdomen. är berett attdelta aktivt i gemensamma europeiska ansträngningar för attlindra nöden i de fattigaste länderna och för att främja derasutveckling. Vi önskar också gemensamt och i en generös andahantera flykting- och migrationsfrågorna.EG:s centrala roll för utvecklingen av ett brett alleuropeisktsamarbete kan sägas ha bekräftats bl.a. av de s.k. Europaavtalsom EG har ingått med , , , Rumäniensamt . Denna form av associationsavtal, som är av enkaraktär som EG inte tidigare tillämpat, innehåller förutom frihandel med industriprodukter och lättnader i handeln medjordbruksvaror också överenskommelser om politisk dialog,arbetskraftens rörlighet, industriellt och tekniskt samarbete,kulturutbyte, m.m.Vad avser motionärernas önskemål om ökad frihandel medÖsteuropa och tredje världen (yrkande 21 i motion U233 (v)(delvis) samt yrkandena 2, 7 och 8 i motion U262 (fp)) fårutskottet konstatera, att inom EFTA:s ramar harfrihandelsavtal med ett flertal central- och östeuropeiskaländer. Vid medlemskap i kommer att omfattas av EG:sassociationsavtal med dessa länder, Europaavtalen. Som medlem avEG avser fortsätta att verka för ökade möjligheter tillexport från . Utskottet noterar att även EG uttalatdenna förhoppning, senast bl.a. i en rapport om samarbetetmellan EG och länderna i och omsamarbetets framtida inriktning. Rapporten, som överlämnades avEG-kommissionen till i i december1992, har välkomnats av EG:s stats- och regeringschefer.Samtidigt noterar dock utskottet med oro de tendenser till ökadprotektionism, bl.a. på livsmedels- och stålområdet, som påsenare tid kommit till uttryck inom såväl EFTA- somEG-samarbetet.