bet · GG01KU15 · 1993-02-09 00:00:00 — 37 §Om den inbetalade avgiften Om den inbetalade avgiftenöverstiger vad överstiger vadtillståndshavaren enligt tillståndshavaren enligtbeslut av beslut av eller lokalradiotillstånd ellerdomstol skall betala, skall domstol skall betala, skalldet överskjutande beloppet det överskjutande beloppetåterbetalas till honom. återbetalas till honom.Avgift som betalats enligt 12 Avgift som betalats enligt 12eller 13§ skall dock inte eller 13§ skall dock inteåterbetalas. Överklagande m.m. 38 §Andra beslut om tillstånd än sådana som avses i 9§ tredje stycket gälleromedelbart om inte något annat förordnas. Sådant förordnande får meddelasendast om det är uppenbart att beslutet är felaktigt. 39 §Närradionämndens beslut Beslut som Styrelsen förfår överklagas hos lokalradiotillstånd harkammarrätten. Beslut om meddelat får överklagassändningsområdenas hos kammarrätten.omfattning och om Styrelsens beslut omvitesföreläggande får sändningsområdenasdock inte överklagas. omfattning får dock inte överklagas. beslut om föreläggande som har förenats med vite får överklagas hos kammarrätten.Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden 1januari 1993. den 1april 1993.Närradionämnden får Den myndighet som regeringendock vidta de bestämmer får dockåtgärder som behövs vidta deför att beslut om åtgärder som behövstillstånd skall kunna för att beslut ommeddelas sedan tillstånd skall kunnalagen trätt i kraft. meddelas sedan lagen trätt i kraft.Intill utgången av år Intill utgången av mars1993 får 1994 får , på lokalradiotillstånd, påtillståndshavarens tillståndshavarensbegäran, besluta att ett begäran, besluta att etttillstånd skall börja tillstånd skall börjalöpa löpa vid en senare tidpunktän vad som angivits i än vad som angivits ikungörelse av kungörelse avsändningstillståndet, sändningstillståndet,dock högst dock högst tre månadersenare. senare.Regeringens övriga lagförslagBilaga 21 Förslag tillLag om ändring i radiolagen (1966:755)2 Förslag tillLag om ändring i närradiolagen (1982:459)3 Förslag tillLag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områdenKulturutskottets yttrande1992/93:KrU3yBilaga 3Privat lokalradioTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att avge yttrande över dels proposition1992/93:70 Privat lokalradio jämte de motioner som kunde komma att väckas medanledning av propositionen, dels följande motioner som väckts underallmänna motionstiden , nämligen motionerna 1991/92:K413, K416, K418,K419, K420, K422 yrkandena 2, 3 och 5--9, K423 yrkandena 1--4, K425, K426,K428, K429, K430 yrkande 1, K431 yrkandena 1, 3 och 4, K432 yrkandena 1, 2, 4och 6, Kr238 yrkande 1 och Kr299 yrkandena 14, 15 och 17, allt såvittpropositionen och motionerna rör kulturutskottets beredningsområde.Med anledning av propositionen har väckts motionerna 1992/93:K5, K6, K7, K8,K9, K10, K11, K12, K13 och har i ärendet uppvaktats av ochRadioutgivareföreningen. En skrivelse har inkommit från Radioakademin.Propositionens huvudsakliga innehåll, m.m.I propositionen föreslås att privata reklamfinansierade ljudradiosändningartillåts fr.o.m. . Regelverket utformas så att självständiga,lokalt förankrade radiostationer främjas. Den nya formen av radio bör benämnaslokalradio.Varje sändningstillstånd skall ge tillståndshavaren rätt att bedrivasändningar inom ett angivet sändningsområde. Antalet sändningstillstånd börsuccessivt anpassas till efterfrågan på sändningsmöjligheter. I en förstaomgång bör bl.a. ett sextiotal sändningstillstånd beviljas i områden med ettbefolkningsunderlag som omfattar ca 100 000 personer eller mer.Sändningstillstånd skall kunna ges till såväl fysiska som juridiska personer.Den som redan har ett tillstånd att sända lokalradio skall inte kunna få ännuett sådant tillstånd. Vissa begränsningar föreslås i fråga om stat och kommun,andra radio- och TV-företag samt dagstidningsföretag.Tillstånd att sända lokalradio skall gälla för högst åtta år.Om det finns flera behöriga sökande till ett ledigförklarat sändningsområdeskall den sökande erhålla tillståndet som vid en auktion åtar sig att erläggaden högsta årliga avgiften till staten. Den lägsta avgiften skall vara 40 000kr per år.Under minst en tredjedel av sändningstiden skall tillståndshavarensända program som har framställts särskilt för den egna verksamheten. Någraandra regler för det allmänna programinnehållet föreslås inte.I fråga om reklam och sponsring skall samma regler gälla som föregensändningar av ljudradio i kabel.Propositionen innehåller också vissa förslag om närradion. Närradion skalläven i fortsättningen vara en föreningsradio på ideell grund. Sammanslutningarmed tillstånd att sända närradio får rätt att sända reklam och sponsradeprogram enligt i stort sett samma regler som för lokalradion.Närradioföreningar får emellertid inte rätt att sända reklam. Möjligheten attåterkalla sändningstillståndet vid överträdelser av bl.a. reglerna om reklamoch det s.k. riksförbudet upphör och ersätts med möjlighet tillvitesföreläggande.Om föreningslivet så önskar skall en sändningsmöjlighet för närradio kunnafinnas i varje kommun där det är tekniskt möjligt. Flera sändningsmöjligheterskall kunna finnas om det finns särskilda skäl. Utanför storstadsområdena böreftersträvas att sändningarna kan tas emot i hela kommunen, om en majoritet avde berörda sändningsberättigade sammanslutningarna önskar det.För att möjligheten att använda närradion till propaganda för organiseradrasism och annan främlingsfientlighet skall motverkas skallsändningstillståndet, om det föreligger synnerliga skäl, kunna återkallas iupptill vid dom för allvarliga yttrandefrihetsbrott.Närradionämnden bör tills vidare handha myndighetsuppgifter i fråga omlokalradion.I god tid före den första tillståndsperiodens slut bör en översyn göras avreglerna för lokalradion.UtskottetInledningI formellt avseende lägger regeringen i propositionen fram förslag tilllokalradiolag, lag om ändring i radiolagen (1966:755), lag om ändring inärradiolagen (1982:459) samt lag om ändring i lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Vidare föreslår regeringen att till påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 under elftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 500 000 kr.Kulturutskottet har med anledning av remissen från konstitutionsutskottetfunnit skäl yttra sig över främst centrala frågor rörande förslagen tilllokalradiolag och till lag om ändring i närradiolagen (1982:459).Frågan om avslag på förslag i propositionenI har under en följd av år önskemål om ökad frihet i etern förtsfram. Införandet av närradion har inneburit en viktigförstärkning av möjligheterna att utnyttja yttrandefriheten. Som närmareutvecklas i propositionen (s. 6) har dock närradions konstruktion medförtvissabegränsningar, bl.a. genom att endast lokala ideella föreningar och liknandesammanslutningar kan erhålla sändningsrätt.I propositionen framhålls att ett genomförande av regeringens förslag tilllokalradiolag innebär att etableringsrätten i princip kommer att vara fri. Deenda inskränkningar som föreslås i etableringsrätten, anförs det ipropositionen, har sin grund i behovet att ta hänsyn till tekniskaförutsättningar samt önskemålet att motverka de risker för koncentration somföljer av det begränsade sändningsutrymmet.I flera motioner som väckts med anledning av propositionen yrkas avslag påden i propositionen föreslagna lokalradiolagstiftningen eller delar av denna.Motionärerna vill ha ny utredning av lagstiftningen i hela dess vidd eller, ien av motionerna, i vissa delar. Genomgående vill motionärerna att riksdagenskall besluta om reklam i närradion . Beträffande det närmareinnehållet i kraven hänvisar utskottet till vad som anförs i motionerna K6(s),K7 (v) och K8 (nyd).Utskottet gör följande bedömning. Om beslut inte nu fattas rörande införandetav en lokalradiolag med utgångspunkt i de förslag som lagts fram ipropositionen finns uppenbara risker för att den ökade frihet påljudradioområdet som propositionen syftar till inte kommer att kunnaåstadkommas förrän . Utskottet anser att det är så angelägetatt vidga yttrandefriheten på etermedieområdet att en lagstiftning bör kommatill stånd . De förslag som framförts motionsvägen ger enligtutskottets mening dock anledning till vissa jämkningar i regeringsförslagen.SändningsområdenUtskottet delar regeringens uppfattning att antalet sändningstillstånd böranpassas till efterfrågan på sändningsmöjligheter. Utskottet vill medanledningav motionskrav understryka vikten av att det redan vid den förstatillståndsgivningen ges sändningstillstånd inte bara i de större städerna utanockså för sändningsområden som omfattar mindre orter där efterfrågan påtillstånd finns och där tekniska möjligheter finns att ge tillstånd. bedömning finns förutsättningar för att det vid den förstafördelningen av sändningstillstånd fördelas fler tillstånd än de 60 som enligtvissa i propositionen angivna principer då skulle kunna fördelas (s. 13).Utskottet anser det angeläget att denna möjlighet till fler sändningstillståndutnyttjas. Enligt utskottets mening är det också angeläget att anpassningentill behovet av sändningsmöjligheter sker fortlöpande, så att det inte uppståren konstlad monopolställning för de tillståndshavare som får sina tillståndvidden första fördelningen. Utskottet vill framhålla angelägenheten av att dentillståndsbeviljande myndigheten tar stor hänsyn till önskemål frånintresserade när sändningsområdena utformas. Det är däremot enligt utskottetsmening inte nödvändigt att samråd sker med länsstyrelserna i sådana frågor.Regeringen bör rapportera antalet sändningstillstånd till riksdagensamt redovisa hur många sökande som inte fått sändningstillstånd liksom hurmånga ansökningar som inte hunnit behandlas.För att tillgängliga frekvensresurser skall kunna utnyttjas så effektivt sommöjligt kan befintliga tillståndshavare behöva ändra frekvens undertillståndsperioden. Med hänsyn till att en sändningsfrekvens kan varainarbetadbör frekvensbytena -- såväl i privat lokalradio som i närradio -- dockbegränsas till de fall då det är nödvändigt att byta för att nya användareskall ha möjlighet att bedriva radiosändning. Vad utskottet sålunda anfört börbeaktas vid den kommande lagstiftningen om innehav och användning avradioanläggningar (se betänkandet SOU 1991:107 av ).Innebörden av ett sändningstillstånd m.m.Utskottet understryker vad som anförs i propositionen om att entillståndshavare kan låta någon annan sända under en del av sändningstiden,även mot vederlag, men att tillståndshavaren i sådana fall behåller ansvaretför att utgivare utses och för att övriga regler för verksamheten följs.Vem kan få sändningstillstånd?Behovet att begränsa möjligheterna att få tillståndI motion K8 (nyd) framförs synpunkter av innehåll attkonkurrenslagstiftningen skulle vara tillräcklig för att reglerakoncentrationsproblem inom radioområdet. I propositionen anförs följande idenna fråga (s. 8).Regeringen fattade beslut om en proposition om nykonkurrenslagstiftning (prop. 1992/93:56). Den föreslagna konkurrenslagen hartill ändamål att motverka hinder för en effektiv konkurrens i fråga omproduktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. Enligt denföreslagna lagen kan ingripa vid konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag eller om ett eller flera företag missbrukar sindominerande ställning. Det blir också möjligt att i vissa fall förbjudaföretagsförvärv. De skadliga företeelser som kan föranleda ingripanden avsert.ex. över- eller underprissättning, produktionsbegränsningar ellermarknadsuppdelning. Konkurrenslagen kan därför användas om radioföretagbegränsar konkurrensen genom samverkan eller missbrukar en dominerandeställning genom att påverka priserna på t.ex. annonsmarknaden.Det ligger däremot utanför konkurrenslagens ändamål att motverka sådanaföljder av koncentration inom massmedieområdet som bristande innehållsmässigmångfald eller lokala informations- eller åsiktsmonopol. Om det finns behovattmotverka sådant krävs därför särskilda regler.Enligt utskottets mening är det angeläget att tendenser till bristandeinnehållsmässig mångfald eller till informations- eller åsiktsmonopolmotverkas. De föreslagna begränsningarna av möjligheten att få tillståndenligtlokalradiolagen har detta syfte. Utskottet vill påpeka att dessa bestämmelserinte hindrar att t.ex. dagstidningsföretagens journalistiska kompetens tastillvara i verksamheten. Delägande från ett dagstidningsföretag är möjligt sålängeinte ett sådant företag ensamt har ett bestämmande inflytande (7 §).Förändrade ägarförhållanden under tillståndstidenEnligt regeringens förslag skall den som redan har ett tillstånd att sändalokalradio inte kunna få ännu ett sådant tillstånd (5 §). Vidare skall staten,landsting och kommun inte kunna få tillstånd att sända lokalradio. med tillstånd att bedriva rundradiosändning enligt 5 §radiolagen (6 §). Begränsningarna gäller såväl för de nämnda rättssubjektendirekt som för företag i vilka de på grund av aktie- eller andelsinnehav elleravtal ensamma har ett bestämmande inflytande. Tillstånd föreslås inte hellerkunna ges till den som ger ut en dagstidning eller till den som har ettbestämmande inflytande över ett företag som ger ut en dagstidning eller tillföretag i vilket någon av de nämnda har ett bestämmande inflytande (7 §).De föreslagna behörighetsreglerna skall gälla om någon vill överlåta etttillstånd (18 §). Utskottet vill påpeka att regeringens förslag däremot intehindrar att någon som t.ex. redan har ett tillstånd förvärvar ett annatföretagsom har tillstånd. Syftet med bestämmelsen skulle därmed lätt kunna kringgås.Enligt utskottets mening är det angeläget att möjligheten att motverkanätverksbildningar och andra former av dominans finns inte bara vidtillståndstillfället utan . Därför bör det införasenmöjlighet för tillståndsmyndigheten att återkalla tillståndet om entillståndshavare enligt 5 § eller 6 § lokalradiolagen inte skulle vara behörigatt erhålla tillstånd om det utlystes på nytt. Om behörighetsbristen beror påatt den som direkt eller indirekt har tillstånd har förvärvat ännu ett ellerflera företag med tillstånd eller skaffar sig det dominerande inflytandet iännu ett eller flera företag med tillstånd, bör de sist meddelade tillståndenåterkallas. Detsamma bör gälla om bristen i behörighet förelegat redan vidtillståndsgivningen men då inte observerats.Om förutsättningar för att återkalla tillståndet finns bör förlängning avtillståndet vid tillståndsperiodens slut självfallet inte ske.Beslut om återkallelse eller om att inte förlänga tillstånd bör kunnaöverklagas enligt vanliga regler.I fråga om begränsningen av dagstidningsföretagens möjlighet att erhållatillstånd uttalade Lagrådet bl.a. följande (prop. s. 19 och 165):När det sedan gäller frågan om begränsningen för dagstidningsföretagen ärförenlig med tryckfrihetsförordningen kan konstateras att beträffandeetableringsrätten för tidningar endast sådana begränsningar som framgår avförordningen är tillåtna. Den föreslagna begränsningen hindrar inte någon,inteheller en radiostation, från att starta en tidning. Frågan är emellertid omdetförhållandet att ett dagstidningsföretag inte kan få tillstånd att sändalokalradio skall betraktas som en begränsning av etableringsfriheten.Det förhållandet att man begränsar tidningsföretagens möjligheter att bedrivaviss annan verksamhet än tidningsutgivning kan enligt lagrådets mening intesessom en begränsning av etableringsfriheten under förutsättning attbegränsningsåtgärden inte framstår som riktad just mot denna frihet. Iförevarande fall har lagrådet i det föregående funnit att begränsningen fåranses vara föranledd av ett särskilt viktigt skäl med avseende just påyttrandefriheten och informationsfriheten. Vid sådant förhållande kanbegränsningen inte anses strida mot tryckfrihetsförordningen.Med hänsyn till Lagrådets yttrande anser utskottet att någon motsvarandemöjlighet att återkalla sändningstillståndet inte bör införas ombehörighetsbristen skulle föreligga enligt 7 § lokalradiolagen.I den tidigare nämnda årliga rapporteringen till från regeringenbör också översiktligt redovisas ägarförhållanden och eventuellakoncentrationstendenser på lokalradioområdet.Urval bland sökandeUtskottet delar regeringens uppfattning att metoden med auktion är den sombör tillämpas i de fall då det finns flera sökande till ett sändningsområde.För att andra metoder, exempelvis urval grundat på redovisadeprogramambitioner, skulle fungera väl skulle det behövas en omfattandekontrollav att ambitionerna verkligen uppfylldes.Med anledning av vad som anförs i motion K6 (s) föreslår utskottet att denföreslagna urvalsproceduren skall kompletteras med möjlighet för sökande attöverväga om de vill gå samman om ett tillstånd. När tiden för ansökan har gåttut bör myndigheten informera de sökande om vilka övriga sökande är. De börockså underrättas om att de har möjlighet att , , komma in med samordnade ansökningar. Därmed skapas möjlighet förintressenterna att genom samgående reducera antalet sökande. Skulle det efterden nya ansökningsfristens slut fortfarande finnas flera sökande bör auktionäga rum enligt de i propositionen föreslagna reglerna.Enligt regeringens förslag skall den årliga minimiavgiften vara 40000 kr.Utskottet anser att en så hög avgift kan fungera som hinder förradiosändningarpå små och medelstora orter. En sänkning av minimiavgiften kan leda till attdet blir fler tillstånd och därmed till att de samlade avgiftsintäkterna hållsuppe. I det följande föreslår utskottet vidare att vissa av innehållsreglernairegeringsförslaget skall utgå. Behovet av kontroll minskar därmed. Mot denredovisade bakgrunden föreslår utskottet att den lägsta årliga avgiftenfastställs till . Avgiften bör indexanknytas i enlighet medpropositionens förslag.Regler för innehållet i allmänhetUtskottet delar regeringens uppfattning att det finns behov av en bestämmelsei lokalradiolagen om skyldighet att sända viss andel lokal produktion. Det fårankomma på att närmare överväga hur bestämmelsen börvara utformad.Regler för reklam och sponsringRegeringen föreslår att följande regler i fråga om reklam och sponsring skallgälla för lokalradion (prop. s. 29 och 64).1. Reklam mot vederlag och program mot betalning får endast sändas undersärskilt markerad annonstid.2. Under den övriga programtiden är det inte tillåtet att mot vederlag ellerannars på ett otillbörligt sätt gynna ett kommersiellt intresse.3. Av en annons som sänds under annonstid skall framgå i vems intressesändningen sker.4. I annonser som sänds mot betalning eller annat vederlag får det inteuppträda personer som spelar en framträdande roll i radioprogram somhuvudsakligen handlar om nyheter eller nyhetskommentarer.5. Om ett program helt eller delvis har bekostats av annan än den sombedriver sändningsverksamheten, skall detta anges på lämpligt sätt i börjanochi slutet av programmet.6. Högst av sändningstiden får avse annonser underannonstid.7. Inom en sändningstid av mellan hela klockslag får annonserförekomma under högst eller, i rena undantagsfall, tio minuter.8. Annonstiden vid ett givet tillfälle får inte understiga en minut, sedansändningstiden för den särskilda signaturen har frånräknats.De föreslagna reglerna har olika syfte. Reglerna i punkterna 1--5 syftar tillatt lyssnaren skall kunna klart urskilja program som tillståndshavaren sänderpå uppdrag av andra, eller program där någon annan än tillståndshavaren harmedverkat i finansieringen.I motion K8 (nyd) anförs att befintlig lagstiftning om innehållet i reklamskulle vara tillräcklig för dessa ändamål. Marknadsföringslagens (1975:1418)regel om otillbörlig marknadsföring gäller emellertid endast i fråga omnäringsidkares marknadsföring av varor, tjänster och andra nyttigheter.Annonser som har andra syften, t.ex. att propagera för olika uppfattningar isamhällsfrågor eller att påverka allmänhetens beteende i någon riktning,omfattas inte av marknadsföringslagen.Enligt utskottets mening är det viktigt att det för lyssnaren klart framstårvad som är radioföretagets egna program och vad som sänds på uppdrag av andraeller på andras bekostnad. Denna skillnad kan inte helt och hålletupprätthållas med hjälp av marknadsföringslagen. Därför anser utskottet attregler av det innehåll som anges i punkterna 1--5 skall gälla för lokalradion.Reglerna i punkterna 6--8 syftar till att på olika sätt reglera reklamensmängd. I motion K6 (s) anförs att regler av detta slag är onödiga, eftersom enradiostation som sänder för mycket reklam skulle svikas av publiken. Därförskulle reklammängden vara självreglerande. Utskottet finner att dettaresonemang i princip har fog för sig. De regler som anges i punkterna 6 och 8bör därför inte tas in i lokalradiolagen. Däremot anser utskottet att detfinnsanledning att särskilt reglera hur stor del av sändningstiden som varje timmefår utgöras av annonser. En bestämmelse av det innehåll som upptagits i regel7bör således tas in i lokalradiolagen.Närradions ställningEnligt förslagen i propositionen bör i fråga om reklam och sponsring inärradion gälla i stort sett samma regler som för lokalradion. Någonmotsvarighet till den i föregående avsnitt upptagna regeln under punkt 7föreslås inte (se prop. s. 58 under 10--10 d §§).Utskottet delar den i propositionen redovisade uppfattningen om samstämmighet-- med undantag av punkten 7 -- mellan lokalradions och närradions regler. Ienlighet med den bedömning utskottet gjort i föregående avsnitt bör såledesregeringens förslag till närradiolag ändras så att de lagbestämmelser, varireglerna 6 och 8 upptagits, utgår.I motion K6 (s) anförs att om regeringens förslag genomförs skulle dettainnebära att sammanslutningar med tillstånd att sända närradio inte skulle fåsamordna försäljning av reklamtid genom närradioföreningens försorg. Medanledning härav vill utskottet påpeka att vad som föreslås i propositionen äratt endast andra sammanslutningar än närradioföreningar skall ha rätt attsändareklam. Något hinder för dessa sammanslutningar att -- i den form de önskar --samverka när det gäller t.ex. annonsackvisition föreslås inte.I motion K13 (c, kds) föreslås att sammanslutningar som inte sänder reklam inärradion skall vara befriade från avgift till staten. Enligt utskottetsbedömning kommer många enskilda föreningar att avstå från möjligheten attsändareklam. Dessa föreningar bör bli avgiftsbefriade till staten i ärenden omnärradio.För att nödvändiga anpassningsåtgärder skall möjliggöras bör den föreslagnaändringen av 6 § närradiolagen, där principen om en sändningsmöjlighet förnärradio per kommun fastslås, träda i kraft först den 1 januari 1994.MyndighetsuppgifterRegeringen föreslår att tills vidare skall svara förmyndighetsuppgifterna för lokalradion. Enligt förslaget skall nämnden ha handom planering och tillståndsgivning, öva tillsyn över lokalradioverksamheten,pröva frågor om återkallelse av rätten att sända samt besluta om föreläggandenatt följa programreglerna. I propositionen hänvisas till förslaget ibetänkandet (SOU 1992:36) Radio och TV i ett om att en sammanhållen centralmyndighet skall inrättas som skall ersätta , . Beredningen av utredningens förslag pågår inomregeringskansliet.Enligt utskottets mening är det mindre lämpligt att lägga myndighetsuppgifterför lokalradioverksamheten på ett organ som är starkt förknippat mednärradionsintressen. Det framstår inte heller som välbetänkt att den myndighet somprövarfrågor om tillstånd och sändningsområden även skall granska efterlevnaden avregler för sändningarnas innehåll. Utskottet förordar därför en annan lösningav frågan om vilken eller vilka myndigheter som skall svara för de angivnauppgifterna enligt lokalradiolagstiftningen.