bet · GG01KU40 · 1993-05-27 00:00:00 — Emellertid räcker det, enligtJustitiekanslern, att här konstatera att det samhälleligaintresset att söka förhindra den brottsliga verksamhet som envidarespridning av beslagtaget eller konfiskerat material avbarnpornografisk natur eller i form av olaga våldsskildring kanutgöra gör sig särskilt starkt gällande. Inte minst gäller dettanär sådan vidarespridning skulle äga rum med moderna tekniskahjälpmedel såsom videobandspelare och färgkopiatorer samt ikommersiella former.I förslaget framförs att problemet borde lösas generellt pågrundlagsnivå, inte minst med hänsyn till andra än de i dettasammanhang behandlade typerna av tryckfrihets- ochyttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern vill dock påpeka att iyttrandefrihetsgrundlagen förekommer på några punkter ensärbehandling av barnpornografibrottet och brottet olagavåldsskildring (5 kap. 6 § första stycket samt 7 kap. 1 § andrastycket och 5 § YGL). Mot denna bakgrund synes det beträffandedessa brott vara möjligt att -- i avvaktan på en lösning pågrundlagsnivå -- söka nå en snabb lösning på de här diskuteradeproblemställningarna i vanlig lag, nämligen sekretesslagen.En av de sekretessgrunder som i 2 kap. 2 § TF anges kunnamotivera undantag från huvudregeln om handlingsoffentlighet ärintresset att förebygga brott. De gällandesekretessbestämmelserna som vilar på detta intresse har samlatsi 5 kap. sekretesslagen. En regel med syfte att förebygga detbrott som vidarespridning av beslagtaget eller konfiskeratmaterial kan utgöra enligt tryckfrihetsförordningen,yttrandefrihetsgrundlagen och 16 kap. 10 a och 10 b §§brottsbalken borde därför kunna föras in i 5 kap. sekretesslageni en ny 6 §. Justitiekanslern menar att regeln även bör varatillämplig på t.ex. liknande material som inte tagits i beslagutan frivilligt överlämnats till en domstol.Eftersom en sekretessregel inte bör vara mer omfattande ännödvändigt har, enligt förslaget, bestämmelsen i den nya 5 kap.6 § sekretesslagen konstruerats på ett sådant sätt att den intehindrar möjligheten att med stöd av offentlighetsprincipen tadel av skildringarna på stället. Detta uppnås genom attsekretess inträder endast vid fara för att uppgiften spridsvidare. Någon sådan fara uppstår, enligt Justitiekanslern, intenär någon tar del av materialet endast på stället.Lagregleringen medför även att en domstolsförhandling på grundav innehållet i en våldsskildring endast rent undantagsviskommer att hållas inom stängda dörrar.Med hänsyn till att den föreslagna paragrafens syfte är attförhindra brott genom att kopia av en allmän handling lämnas utanser Justitiekanslern det motiverat att sekretessen -- i formav begränsningar i rätten att kunna få ut kopior av materialet-- även kan bestå efter det att materialet förebringats vid enoffentlig förhandling hos en domstol. Justitiekanslern föreslårdärför ett tillägg till bestämmelsen om domstolsoffentlighet i12 kap. 3 § sekretesslagen. Principen om domstolsoffentlighetinskränks härigenom, enligt Justitiekanslern, inte i någotnämnvärt avseende. Möjligheten att i vissa fall med stöd av5kap. 1 § förordna om stängda dörrar närt.ex. en film visas vid en förhandling införs visserligen medden föreslagna 6 §. En förutsättning för stängda dörrar i dettafall är dock att det är av synnerlig vikt att uppgiften interöjs. Detta menar kan mera sällan anses varafallet beträffande denna typ av uppgifter.I den av regeringen föreslagna ändringen av 9 kap. 16 §sekretesslagen är förutsättningen för sekretess utformad med etts.k. rakt skaderekvisit, vilket ofta är fallet i sekretesslagen.Ett sådant rekvisit innebär en presumtion för offentlighet. Medett s.k. omvänt skaderekvisit avses å andra sidan regler enligtvilka sekretess gäller, om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan fara för ett visst skyddat intresse. Ett sådantrekvisit innebär en presumtion för sekretess.Vid avvägningen av vilket skaderekvisit som bör användas i denföreslagna 5 kap. 6 § sekretesslagen har Justitiekanslern gjortden bedömningen att ett omvänt skaderekvisit bäst får antastjäna det med regeln avsedda syftet att förebygga riskerna förbrottslig vidarespridning. Något krav på att fara för spridningär för handen i det enskilda fallet, som är förutsättningen vidett rakt skaderekvisit, kan knappast ställas upp. Det skulle,enligt Justitiekanslern, nämligen leda till att kopior ficklämnas ut i sådan omfattning att regeln skulle bli tämligenverkningslös.Så som 5 kap. 6 § sekretesslagen utformats i förslaget ansesdet således vara möjligt för en journalist att med tillgång tillhär avsett material göra ett undersökande reportage om olagavåldsskildring som samhällsfenomen eller med andra ord ge enrätt för företrädare för massmedierna, forskare, ideellaorganisationer m.fl. att få ut uppgifter ur skildringarna försin verksamhet. Detta kan ske, eventuellt om det bedömsnödvändigt med förbehåll enligt 14 kap. 9 §, t.ex. i form av lånav en kopia av här aktuella skildringar för att möjliggöranyhetsrapportering, debatt eller forskning på området.Beträffande frågan om bedömningen huruvida en person som uppgersig vara forskare verkligen har ett sådant syfte och detta äratt anse som seriöst erinrar Justitiekanslern om möjlighetenatt inhämta synpunkter om forskningens karaktär från devetenskapliga forskningsrådens etiska nämnder. Försvararenseventuella behov av en kopia kan, enligt förslaget, tillgodosesmed tillämpning av bestämmelserna i 14 kap.Lagrådets yttrandeUtskottet har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslaget.Yttrandet finns intaget i bilaga 2 till betänkandet.Utskottets bedömningVid riksdagsbehandlingen av proposition 1989/90:70 omvåldsskildringar i rörliga bilder m.m. uttalade utskottet attuttryck för en rå och ohämmad spekulation i våld ochmänniskoförnedring inte kan accepteras i ett samhälle som värnarom människors lika värde och hänsyn mellan människor(1989/90:KU7y). Denna uppfattning bildar utgångspunkten förkriminaliseringen av spridning av sådana skildringar.Tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlageninnehåller som nämnts också bestämmelser som kriminaliserarvidarespridning av material som omfattas av beslag ellerkonfiskation i mål om ansvar för sådana brott.Genom tryckfrihetsförordningens bestämmelser om rätten atterhålla kopior av allmänna handlingar kan material av detta slagemellertid komma att spridas på ett sätt som motverkar intressetav att förhindra den brottsliga verksamhet som kan utgöras avvidarespridning av beslagtaget eller konfiskerat material avbarnpornografisk natur eller i form av olaga våldsskildring. Somanförs i den nu aktuella propositionen kan emellertid denuppkomna frågan ses i ett vidare perspektiv inte minst medhänsyn till andra än de i detta sammanhang aktuella tryck- ochyttrandefrihetsbrotten. I propositionen anmärker också detföredragande statsrådet att frågorna är komplicerade och att deförtjänar att få en närmare belysning, vilket fordrar engenomgång av hur gällande bestämmelser förhåller sig tillvarandra och ingående överväganden av möjligheterna tillförtydliganden eller ändringar av gällande regler, som till stordel är av grundlagskaraktär.Utskottet har inhämtat att en sådan genomgång är att väntaunder hösten. Om genomgången skulle leda till ett sådantresultat att grundlagsändringar krävs, förutsätter utskottet attriksdagen föreläggs förslag härom under innevarande mandatperiodinom den tid som anges i 8kap. 15§ första stycketregeringsformen. Enligt utskottets mening är det emellertidredan nu angeläget att snabbast möjligt komma till rätta medproblemet med spridning av filmer och andra bildframställningarsom innefattar barnpornografibrott eller olaga våldsskildringoch som förekommer i mål om ansvar för sådana brott.Justitiekanslerns förslag till den nya sekretessbestämmelsen i 5kap. sekretesslagen har detta syfte. Bestämmelsen tar närmastsikte på att hindra att kopior av visst material lämnas ut avdomstol. Som Lagrådet har anfört syftar bestämmelsen alltsåegentligen främst till att hindra en av de former för röjandesom avses i 1 kap. 1 § sekretesslagen och inte så mycket atthindra att en uppgift över huvud taget lämnas ut. Lagrådet haranfört att en på sådant sätt begränsad inriktning inte står iöverensstämmelse med de syften som bär upp de övrigabestämmelserna i 5 kap. Enligt Lagrådet kan det för övrigtifrågasättas om den föreslagna bestämmelsen i själva verket hörhemma i sekretesslagen. Lagrådet har emellertid inte motsatt sigatt förslaget genomförs men anfört att den föreslagnalagändringen får anses som en temporär åtgärd för att genastkomma till rätta med problem som ansetts akuta.I avvaktan på en mer generell lösning av den uppkomna frågananser utskottet att problemet med barnpornografiska skildringaroch olaga våldsskildringar, som hålls tillgängliga enligtoffentlighetsprincipen i en rättegång, bör kunna lösas med ensekretessreglering av det slag som Justitiekanslern harförordat. När det gäller den närmare utformningen avsekretessregeln får utskottet anföra följande.Principen att domstolsförhandlingar skall vara offentliga ochatt det material som ligger till grund för domstolens bedömningskall vara offentligt är av grundläggande betydelse förrättssäkerheten och allmänhetens tilltro till rättsväsendet.Principen om domstolsoffentlighet kommer också till uttryck i 2kap. 11 § andra stycket regeringsformen.Som Justitiekanslern anfört kan beträffande brottet olagavåldsskildring knappast hävdas att intresset att värna denpersonliga integriteten i fråga om de personer som förekommer iskildringarna generellt väger lika tungt som i fråga om barn ochunga i barnpornografiska skildringar. Utskottet delar därförJustitiekanslerns uppfattning att det inte på samma sätt ärmotiverat att föreslå inskränkningar i offentligheten när detgäller brott som olaga våldsskildring. Det innebär att det intebör göras någon inskränkning i rätten att ta del av materialet iett sådant mål genom att det läses, avlyssnas eller uppfattas påannat sätt. Domstolens förhandlingar på grund av innehållet ivåldsskildringarna bör också endast undantagsvis kunna hållasinom stängda dörrar. Som framgått av det föregående börregleringen i stället ta sikte på att hindra att skildringarnasprids i strid med , tryckfrihetsförordningen elleryttrandefrihetsgrundlagen.Justitiekanslerns förslag innebär att materialet skallomfattas av sekretess, om det inte står klart att det kan lämnasut utan fara för att det sprids vidare i strid med nämndalagstiftning. Något krav på att fara för spridning är för handeni det enskilda fallet ställs sålunda inte upp. EnligtJustitiekanslern skulle nämligen ett sådant krav leda till attkopior fick lämnas ut i en sådan omfattning att regeln skullebli tämligen verkningslös.Enligt utskottets mening är det viktigt, inte minst för attallmänhetens förtroende för rättsväsendet skall kunna bevaras,att åklagarens och domstolarnas ställningstaganden skall kunnadebatteras offentligt. Mot den föreslagna utformningen avskaderekvisitet kan hävdas att den skulle kunna försvåra dettagenom att den leder till en praxis som alltför mycket inskränkermöjligheterna att få ut kopior för nyhetsförmedlingens ochsamhällsdebattens behov. I detta sammanhang bör dock erinras omdet s.k. försvarlighetsrekvisitet i bestämmelserna ombarnpornografibrott och olaga våldsskildring samt de motsvarandetryckfrihets- och yttrandefrihetsbrotten. Det innebär att ettåtergivande inte är straffbart, om det med hänsyn tillomständigheterna är försvarligt. Den föreslagnasekretessbestämmelsen skall således göra det möjligt för t.ex.en journalist, en forskare eller en ideell organisation medhumanitär inriktning att efter särskild prövning få tillgångtill materialet för att göra reportage eller undersökningar omolaga våldsskildring som samhällsfenomen. Detta skall kunna sket.ex. i form av lån av en kopia av skildringarna för attmöjliggöra nyhetsrapportering, debatt eller forskning påområdet. Om det bedöms nödvändigt, kan utlämnandet förenas medförbehåll enligt 14 kap. 9 § sekretesslagen. Utskottet finnersåledes att lagförslagets utformning bör kunna tillgodose kravetpå insyn i och kontroll av rättskipningen i den friaåsiktsbildningens intresse. Utskottet förordar därför attriksdagen antar det förslag till lag om ändring i sekretesslagensom framgår av bilaga 3 till betänkandet. Utskottet hemställeratt med anledning av regeringens proposition1992/93:256 och med avslag på motionerna 1992/93:K30 och1992/93:K31 antar det i bilaga 3 av utskottet framlagdaförslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Stockholm den 28 maj 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), () och von der Esch (m). Bilaga 2Av utskottet framlagt förslag tillLag om ändring i sekretesslagen (1980:100)Bilaga 3Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1dels att 9 kap. 16 § och 12 kap. 3 § skall ha följandelydelse,dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap.6 §, av följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 6 § Sekretess gäller i mål om ansvar för barnpornografibrott eller olaga våldsskildring eller för motsvarande tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott för uppgift i skildring som har beslagtagits, förverkats eller konfiskerats i målet eller annars förekommer i detta, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att den sprids vidare i strid med , tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. 9 kap. 16 §Sekretess gäller hos Sekretess gäller hosdomstol i mål om ansvar domstol i mål om ansvarför sexualbrott, för sexualbrott,utpressning, brytande av post- utpressning, brytande av post-eller telehemlighet, eller telehemlighet,intrång i förvar eller intrång i förvar ellerolovlig avlyssning samt i olovlig avlyssning samt imål om ersättning för mål om ersättning förskada med anledning av skada med anledning avsådant brott, för sådant brott, föruppgift om enskilds personliga uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska eller ekonomiskaförhållanden, om det kan förhållanden, om det kanantas att den enskilde eller antas att den enskilde ellernågon honom någon honomnärstående lider skada närstående lider skadaeller men om uppgiften eller men om uppgiftenröjs. Sekretessen gäller röjs. Sekretess gällerdock inte för uppgift om hos domstol även i målvem som är tilltalad eller om ansvar försvarande i målet. barnpornografibrott eller motsvarande tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild, om det kan antas att denne eller någon denne närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen enligt denna paragraf gäller inte för uppgift om vem som är tilltalad eller svarande i målet. 1 Lagen omtryckt 1992:1474.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . 12 kap. 3 §Sekretess för uppgift i Sekretess för uppgift imål eller ärende i mål eller ärende idomstols rättskipande eller domstols rättskipande ellerrättsvårdande verksamhet rättsvårdande verksamhetupphör att gälla i upphör att gälla imålet eller ärendet, om målet eller ärendet, omuppgiften förebringas vid uppgiften förebringas vidoffentlig förhandling i offentlig förhandling isamma mål eller ärende. samma mål eller ärende. Detta gäller dock inte sekretess enligt 5 kap. 6 §.Förebringas sekretessbelagd uppgift som avses i första stycketvid förhandling inom stängda dörrar, består sekretessen underden fortsatta handläggningen, om domstolen inte förordnar annat.Sedan domstolen har skilt målet eller ärendet från sig, bestårsekretessen endast om domstolen i domen eller beslutet harförordnat om det. Sådant förordnande skall alltid meddelas föruppgift för vilken sekretess gäller enligt 9 kap. 3 § andrastycket, om det skulle strida mot avtal som avses där attuppgiften röjs.Fullföljs talan i mål eller ärende vari domstol har meddelatförordnande om att sekretess för uppgift skall bestå, skall denhögre rätten pröva förordnandet när den skiljer målet ellerärendet från sig.Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då den kommit utfrån trycket i .