bet · GG01NU26 · 1993-04-01 00:00:00 — 1992/93NU26ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:100 bilaga 13() littera G (teknologisk infrastrukturm.m.) punkt 11,dels -- helt eller delvis -- sju motioner från allmännamotionstiden rörande bl.a.:verksamheten vid geologiska undersökning (SGU),vikten av statligt engagemang i prospekteringen,uppbyggnaden av mineralkontoret i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillSveriges geologiska undersökning (SGU). Härigenom avstyrks enmotion (v) om ytterligare medel till SGU.Likaså avstyrker utskottet motionsyrkanden (s) med krav på attstatliga insatser för prospekteringen skall återinföras; ett avförslagen går ut på att skall anslås fördetta ändamål. I en reservation (s) anförs att ett sådant stödär av vikt främst när det gäller s.k. fältprospektering ochbeträffande industrimineral. Uppbyggnaden av ett mineralkontor iMalå, som beslutade om , aktualiseras i enmotion (c, s, m, fp, kds, nyd). Utskottet hänvisar till vidtagnaåtgärder och finner att motionen är tillgodosedd i väsentligadelar; den avstyrks därför.Utskottet avstyrker även motioner om mineraljakt (s), saneringav gruvavfall (v) och oljeutvinning i (nyd). I densistnämnda frågan följs motionen upp i en reservation (nyd). I proposition 1992/93:100 bilaga 13 ()framlägger regeringen -- efter föredragning av statsrådet -- förslag om anslag under tolfte huvudtiteln /94. Under här angiven rubrik föreslås:G 11. geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. (s.114)att till geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. för /94 anvisar ettramanslag på . De motioner som behandlas här är följande:1992/93:N250 av och (båda nyd)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skapas sådana förutsättningar attborrningar efter olja kan komma i gång i ,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att det utan fördröjning tas fram enlångsiktig strategi för prospektering och utvinning av olja iÖstersjön -- en framsynt oljeutvinningspolitik för Sverige.1992/93:N277 av och (båda v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att igångsätta saneringen avgruvavfall i Garpenberg.1992/93:N292 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prospekteringsverksamheten inomgruvindustrin.1992/93:N300 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av statligt engagemang i prospekteringen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökning av baskarteringsverksamheten i Norr- ochVästerbottens län,3. hos regeringen begär att Norrlandsfonden ges ettsamordnande ansvar för mineraljakten.1992/93:N301 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (2 delvis) att [för ett samlatnäringspolitiskt program i ett Europaperspektiv för småföretag]för /94 anvisar ett anslag på 500000000 kr.1992/93:N310 av m.fl. (c, s, m, fp, kds, nyd)vari yrkas att inrättar ett mineralkontor i somblir självständigt i förhållande till geologiskaundersökning.1992/93:N316 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (18) att till geologiskaundersökning, geologisk undersökningsverksamhet m.m., anslår10000000 kr utöver vad regeringen föreslår. Verksamheten vid geologiska undersökningSveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiskabeskaffenhet. SGU är vidare chefsmyndighet för Bergsstaten, somär regional förvaltningsmyndighet för frågor om landetsmineralhantering. Riktlinjerna avseende treårsperioden1991/92--1993/94 för verksamheten vid SGU och Bergsstatenbeslutades (prop. 1990/91:100 bil. 14, bet. NU23).Övergripande mål för SGU är att undersöka, dokumentera ochbeskriva geologi för att tillhandahålla geologiskinformation som motsvarar behoven inom särskilt områdena miljöoch hälsa, fysisk planering, naturresursförsörjning, jord- ochskogsbruk samt totalförsvar.SGU:s verksamhet är såväl anslags- som intäktsfinansierad. Förden anslagsfinansierade delen gäller som mål dels att avlandets yta där behoven är störst skall vara undersökt ,dels att av den svenska kontinentalsockelns lösaavlagringar skall vara undersökta . Genom riksdagensbeslut kompletterades dessa mål så till vida attflyggeofysisk information skall finnas för avlandets yta där behoven är störst samt att de frånmineralsynpunkt mest intressanta områdena i ochNorrbottens län skall ha undersökts på ett sådant sätt att förprospektering modernt och heltäckande geologiskt material finnstillgängligt . För den intäktsfinansierade delen gällerkravet att verksamheten skall ökas undertreårsperioden.I budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 13 s. 114)anförs att SGU:s övergripande mål bör ligga fast för nyssnämndatreårsperiod. Vidare anmäls att de bör gälla även för budgetåret1994/95. Regeringen föreslår ett ramanslag på drygt 131 miljonerkronor. Det har beräknats med utgångspunkt i ett besparingskravpå och utan någon pris- och lönekompensation; effektenhärav är en real minskning med ca 9 miljoner kronor.I motion 1992/93:N316 (v) kritiseras neddragningen avanslaget. För att SGU skall kunna fullfölja detkarteringsuppdrag som statsmakterna har lagt på myndighetenmåste utöver regeringens förslag anvisas,sägs det.Utskottet konstaterar att det realt sett minskade anslagsom föreslås otvivelaktigt får konsekvenser för SGU:smöjligheter att nå upp till de långsiktiga mål som har lagtsfast. Den obalans mellan mål och resurser som härvid uppkommerkan emellertid justeras genom en senare anpassning av dessa mål.Med vad som här har sagts tillstyrker utskottet regeringensförslag om anslag; motion 1992/93:N316 (v) avstyrks alltså iberörd del.ProspekteringsverksamhetStatens engagemangRiksdagen beslutade (prop. 1991/92:100 bil. 13,bet. NU18) att statens insatser inom mineralområdet skallkoncentreras på basverksamhet, främst i form av grundläggandegeologisk undersökningsverksamhet samt forskning och utveckling.Beslutet innefattade vidare en avveckling av den statligaprospekteringsverksamheten och (s; v) med kritik mot den nya ordningen avstyrktes avutskottet men följdes upp i en reservation (s) och i enmeningsyttring (v).Beslutet om en nedrustning av den statliga prospekteringen varaningslöst, sägs det i motion 1992/93:N300 (s). I flertaletandra länder genomförs någon form av övergripande, statligprospektering eller en subventionering av sådan verksamhet,framhåller motionärerna. De befarar att gruvföretagen vid lågamalmpriser och dålig lönsamhet kommer att minska sinprospektering och inrikta den enbart på områden i omedelbarnärhet till befintliga gruvor.En motsvarande inställning kommer till uttryck i motion1992/93:N292 (s). Regeringens uppfattning om den framtidaprospekteringen bygger, menar motionärerna, på förhoppningar omatt den privata gruvindustrin skall kompensera bortfallet av denstatliga prospekteringen. En sådan syn saknar emellertid heltverklighetsförankring, heter det. För att en fortsattlivskraftig gruvindustri skall säkerställas borderiksdagen upphäva beslutet om en avveckling avden statliga prospekteringen. Vidare borde intäkterna frånutarrendering av statliga utmål och kronoandelar kommaprospekteringsverksamheten till godo.I motion 1992/93:N301 (s) har förordats att regeringen skallåterkomma till med ett förslag till samlat program iEuropaperspektiv för småföretag. Enligt ett annat yrkande idenna motion skall för detta program anslå 500miljoner kronor. I motion 1992/93:N300 (s) hänvisas till dettaförslag och anförs att härav bör avse stödtill statliga insatser för prospekteringsverksamheten. Utskottetbehandlar motion 1992/93:N301 (s) i övrigt i betänkanden omvissa näringspolitiska frågor (bet. 1992/93:NU25) och omforskning (bet. 1992/93:NU30).I proposition 1992/93:238 har regeringen lagt framförslag till ändringar i minerallagen (1991:45) som syftar tillatt skapa bättre generella förutsättningar för prospektering ochgruvdrift i landet. Ett förslag går ut på attkronoandelsinstitutet, dvs. statens rätt till andel ibearbetningskoncession med hälften, skall avvecklas. Utskottetbehandlar denna proposition i betänkande 1992/93:NU33.Utskottet vill erinra om att beslut våren 1992syftade till att skapa generellt förbättrade förutsättningar förprospekteringen. Statens uppgift är sålunda att tillhandahållaen för prospektering efterfrågad och adekvat basinformation.Beslutet innefattade en rad åtgärder i detta syfte. Insatsernainom baskarteringen, dvs. de tidigare leden avprospekteringskedjan, utökades. Vidare beslutades om inrättandeav ett mineralkontor inom SGU med uppgift att dels insamla,uppdatera och bearbeta information av relevans förprospektering, dels marknadsföra denna information (se vidare idet följande). Slutligen slog fast att den geologiskabaskarteringen i prospekteringsintressanta delar avVästerbottens och skall ökas.Vad som anförts i de nu behandlade motionerna ger inteutskottet anledning till något ändrat ställningstagande i frågaom prospekteringsverksamheten. Med det sagda avstyrker utskottetmotionerna /93:N300 (s), 1992/93:N301 (s) och 1992/93:N292(s), de båda förstnämnda i berörd del.BaskarteringI motion 1992/93:N300 (s) aktualiseras vidare riksdagensbeslut om utökad baskartering i de frånprospekteringssynpunkt mest intressanta delarna i Norrbottensoch . Med nuvarande direktiv för verksamheten ide båda länen avses SGU:s uppdrag vara slutfört först ,påpekas det. Även om en rimlig prioritering görs, kommeremellertid de områden där prospektering redan nu pågår inte attvara karterade och 1997. Motionärerna befararatt tiden är för knapp för att prospekteringen skall kunna geresultat; risken finns därmed att gruvverksamheten hinnerupphöra. I motionen begärs att skall göra ettuttalande till förmån för ytterligare utökning avbaskarteringsverksamheten i dessa områden.Som har framgått i det föregående gäller enligt riksdagensbeslut att den utökade baskartering som SGU bedriver iVästerbottens och skall ha slutförts år 2010.Merkostnaden för den utökade baskarteringen beräknades uppgåtill totalt ca för perioden fram till dettaår, dvs. I enlighet härmed har SGUerhållit ett tilläggsanslag på för budgetåret1992/93. Utskottet har erfarit att SGU härutöverberäknar att av det "normala" anslaget avsätta omkring4,för undersökningsverksamhet i det aktuellaområdet. Det innebär att under innevarande budgetår utförsarbeten i området för . Summan avkostnaderna för SGU:s "normala" undersökningsverksamhet ochmerkostnaderna för den utökade verksamheten för perioden framtill uppgår till . Totalkostnadenför resterande del av projektet, dvs. för 17-årsperioden1993/94--2009/10, är sålunda 250,75 miljoner kronor.Beräkningar visar att vid en tidigareläggning av målåret från2010 till exempelvis skulle ca 29 miljonerkronor -- räknat kostnadsläge -- behöva avsättas förverksamheten, varav SGU alltså kan sägas disponera 14,75miljoner kronor. Behovet av ökade medel för SGU skulle därmedbli för /94.Det kan konstateras att det förslag som framförs i motion1992/93:N300 (s) skulle -- med frångående av beslutvåren -- innebära en betydande kostnadsökning.Utskottet, som utgår från att arbetet med den utökadekarteringsverksamheten fortlöpande följs av regeringen, är försin del inte berett att förespråka en sådan ytterligarebelastning på statens budget. Motion 1992/93:N300 (s) avstyrksdärmed i nu aktuellt avseende.MineralkontorMotion 1992/93:N310 (c, s, m, fp, kds, nyd) har rubriken ettmineralkontor i . Som tidigare nämnts beslutade riksdagenvåren 1992 att ett sådant mineralkontor skall inrättas. Enligtmotionärernas uppfattning går etableringen emellertid alltförlångsamt. Hela satsningen riskerar härigenom att äventyras,hävdas det. Kontoret borde därför vara organisatorisktsjälvständigt i förhållande till SGU och tillföras medel om ca20 för att kunna driva den för gruv- ochmineralindustrin nödvändiga verksamheten.Genom regleringsbrev uppdrog regeringen åt SGU attinrätta ett mineralkontor i i , meduppgift dels att insamla, uppdatera och bearbeta information avrelevans för prospektering, dels att på lämpligt sättmarknadsföra denna. För mineralkontorets verksamhet gäller deriktlinjer i övrigt som har lagt fast.Utskottet har inhämtat uppgifter om SGU:s åtgärder föruppbyggnaden av mineralkontoret. Därvid har sammanfattningsvisframkommit att en kravspecifikation för bemanning avverksamheten utarbetades i kontakt medprospekteringsföretag. utannonserade SGU -- isamarbete med kommun -- samtliga tjänster utomchefstjänsten, vilken avsågs kunna besättas med någon ur denkrets som sedermera skulla anställas. Under de tre förstamånaderna har vidare lokalfrågan lösts och samtliga sextjänster på handläggarnivå tillsatts. Tre personer påbörjade sintjänstgöring , och skall även de övrigaanställda vara i tjänst. Chefstjänsten, som utlystes interntunder , förutsätts vara bemannad senast den 1 juli1993. Samtliga tjänster är placerade i . Det kan ocksånoteras att borrkärnearkivet i i stort sett harfärdigställts under denna period.Utskottet vill återigen betona det angelägna i attprospekteringsföretag ges bästa förutsättningar när det gällerprospekteringsverksamhet. Avgörande är härvid attbeslutsunderlag för sådan verksamhet kan erhållas i samladform.Riksdagens beslut om att ett mineralkontor skallinrättas har som en viktig utgångspunkt att satsningen skall fåstor betydelse för mineral- och gruvnäringens utveckling iNorrbottens och län.Kontorets uppgift skall givetvis vara att driva verksamheten ienlighet med de av fastlagda riktlinjerna och skall geintressenter, såväl inhemska som utländska, bästaförutsättningar när det gäller prospekteringsverksamhet. uppfattning bör höga krav ställas när det gällereffektivitet, affärsmässighet och serviceinriktning. Medhänvisning till vad i det föregående har redovisats omuppbyggnaden av mineralkontoret utgår utskottet från att dettasnarast kommer att fylla den avsedda funktionen. Utskottetförutsätter vidare att alla de berörda tjänsterna tillsätts medplacering i Malå.Med det sagda får motion 1992/93:N310 (c, s, m, fp, kds, nyd)i väsentliga delar anses vara tillgodosedd och påkallar ingenriksdagens vidare åtgärd.MineraljaktMineraljakt syftar till att stimulera allmänheten att letaefter malm, industrimineral och nyttosten, framhålls det imotion 1992/93:N300 (s). Denna angelägna verksamhet borde gesmöjlighet att drivas även i fortsättningen. Enligt motionärernasuppfattning bör Norrlandsfonden vara samordnande organ för deolika mineraljaktsintressenterna och för ändamålet tillförasmedel.Riksdagen har vid en rad tillfällen behandlat frågan ommineraljakterna. En redovisning för deras organisation m.m. harlämnats i utskottets betänkanden /91:NU23 och 1991/92:NU18,till vilka nu hänvisas. Det kan här erinras om attNorrlandsfonden var huvudman för mineraljakten i de norrländskalänen fram ; efter det att fonden avsadesig denna uppgift övertogs den av länsstyrelserna i de fyralänen.När frågan om mineraljakt senast togs upp -- --avslog ett motionsyrkande (s) av samma innebörd somdet nu aktuella (bet. 1991/92:NU18 s. 16). Det upplystes härvidom att regeringen hade tagit ställning tillförslag om samordning och finansiering av Bergslagens ochNorrlands mineraljakter genom att avslå en ansökan om stöd tillvad som betecknades som mineraljakt. Vidare påpekadesatt finansieringen dittills huvudsakligen hade skett genom medelfrån länsanslagen. Motionen följdes upp i en reservation (s) ochi en meningsyttring (v).Utskottet har vid upprepade tillfällen gett uttryck försin uppfattning om mineraljakternas betydelse. Enligt utskottetsmening tillkommer det och ledning attavgöra vilken verksamhet som skall bedrivas. Några nyaomständigheter som ger anledning till ändrat ställningstagande ifrågan om mineraljakternas organisation eller finansiering harinte framkommit sedan frågan behandlades förra gången. Med detsagda avstyrker utskottet motion 1992/93:N300 (s) såvitt nu är ifråga.Sanering av gruvavfallTillförseln till av miljöskadliga ämnen är betydande.För att utarbeta ett åtgärdsprogram för rening av Dalälventillkallades en delegation (ME 1987:02). Denna, somsedermera antog namnet Dalälvsdelegationen, skall enligt sittuppdrag (dir. 1987:57) prioritera sådana åtgärder som syftartill en begränsning av de tungmetaller som härrör frångruvavfall i anslutning till tidigare gruvbrytning i ochGarpenberg. I betänkandet (SOU 1988:34) -- enmiljösatsning har delegationen presenterat vilka åtgärder somskulle krävas för att åstadkomma den åsyftade reningen.Mot bakgrund av sin bedömning att miljöskyddslagen (1969:387)saknar tillräcklig vägledning i ansvarsfrågan harDalälvsdelegationen tagit initiativ till förhandlingar med deberörda gruvföretagen. Som resultat härav träffades strax /93 ett avtal med STORA om saneringsåtgärder iFaluområdet. Vad Garpenbergsområdet beträffar pågårförhandlingar med och berördatillsynsmyndigheter -- däribland Statens naturvårdsverk.Delegationen, vars återstående uppgift av betydelse avserGarpenbergsgruvan, förutsätts avsluta sitt arbete under år 1993.De två gruvorna i Bergslagen läcker enorma mängder avmiljöskadliga ämnen, anförs det i motion 1992/93:N277 (v).Motionärerna, som uppmärksammat att en lösning har uppnåtts ifråga om Falugruvan, kräver att saneringen inleds närdet gäller avfallet från gruvan i . Det påpekassamtidigt att en sådan åtgärd skulle skapa ett flertalsysselsättningstillfällen i en ekonomiskt hårt drabbad region.Riksdagen har tidigare behandlat frågan om sanering avGarpenbergsgruvan. avslogs en motion (vpk) ommiljöproblemen vid varphögar; utskottet (bet.NU1986/87:32) hänvisade bl.a. till att frågan hadeuppmärksammats av och regeringen.Utskottet konstaterar att frågan om sanering av detgruvavfall som härrör från tidigare brytning i beredsi enlighet med vad som förutskickades i delegationens uppdrag.En förhandlingsuppgörelse synes också ligga inom räckhåll. Någonåtgärd av det slag som begärs i motion 1992/93:N277 (v) behövsdärför inte, menar utskottet. Med det sagda avstyrks motionen.Oljeutvinning i ÖstersjönDet är viktigt att alla industriprojekt uppmuntras som kanleda till att den svenska ekonomin tar fart, sägs det i motion1992/93:N250 (nyd). Det hänvisas till bl.a. ettoljeprospekteringsprojekt utanför . Enligt motionärernasuppfattning borde detta projekt tillåtas med hänvisning tilldess lönsamhet. I motionen begärs att det skapas sådanaförutsättningar att borrningar efter olja kan komma i gång iÖstersjön. Vidare bör, menar motionärerna, en långsiktig svenskstrategi för framgångsrik oljeutvinning i formulerasutan dröjsmål.Regeringen meddelade med stöd av lagen(1966:314) om kontinentalsockeln fem tillstånd för prospekteringefter olja och gas på svensk kontinentalsockel i framför alltÖstersjön. Tre av tillstånden har upphört att gälla.Det ena av de ännu gällande tillstånden omfattarundersökningar genom geofysiska och andra mätningar. Innehavarnaav detta tillstånd ansökte -- såsom ansökan slutligtkom att utformas -- dels om att få tillståndet "uppgraderat"till att även omfatta möjlighet till provborrning, dels om attfå inrätta anläggning för provborrning inom ett område benämntKlints bank öster om . Efter remissbehandling m.m.överlämnade SGU ärendet till regeringen ()för prövning . Ett beslut i ärendet förutses undervåren 1993.Också det andra ännu gällande tillståndet avser undersökningargenom geofysiska och andra mätningar men därutöver ävenborrning. Tillståndet, som omfattar ett område öster och sydostom , löper ut . Om det undertillståndstiden påvisas en borrvärd struktur och om -- i så fall-- tillståndshavarna avser att undersöka denna genom borrningförlängs efter anmälan tillståndstiden med . För att fåinrätta anläggning för provborrning krävs regeringensmedgivande; någon ansökan härom har inte inlämnats tillregeringen.Utskottet konstaterar att det ansökningsärende som röroljeprospektering i bereds inom regeringskansliet.Samtidigt vill utskottet erinra om att -- medutgångspunkt i den s.k. Helsingforskonventionen -- tillsammansmed övriga Östersjöstater arbetar för en förbättrad miljö iÖstersjön. Inom ramen för denna konvention har antagitsrekommmendationer om bl.a. krav som bör uppställas vidoffshore-verksamhet.Vad härefter gäller frågan om behovet av en svensk strategiför oljeutvinning vill utskottet påminna om de möjligheter somstår till buds för envar av marknadens aktörer att -- om hanbedömer potentialen gynnsam -- vidta erforderliga åtgärder,innefattande ansökan om tillstånd för prospektering. Något behovav statlig oljeutvinningsstrategi torde mot denna bakgrundknappast föreligga, vare sig för land- eller marinbaseradutvinning. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion1992/93:N250 (nyd). beträffande geologisk undersökningsverksamhet m.m.att med bifall till proposition 1992/93:100 bilaga13 punkt G11 och med avslag på motion 1992/93:N316 yrkande 18till geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. för /94 undertolfte huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,2. beträffande statens engagemang iprospekteringsverksamhetenatt avslår motionerna 1992/93:N292, 1992/93:N300yrkande 1 och 1992/93:N301 yrkande 2 i ifrågavarande del,res. 1 (s)3. beträffande baskarteringatt avslår motion 1992/93:N300 yrkande 2,res. 2 (s)4. beträffande mineralkontoratt avslår motion 1992/93:N310,5. beträffande mineraljaktatt avslår motion 1992/93:N300 yrkande 3,res. 3 (s)6. beträffande sanering av gruvavfallatt avslår motion 1992/93:N277,7. beträffande oljeutvinning i Östersjönatt avslår motion 1992/93:N250.res. 4 (nyd)den 1 april 1993På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), AxelAndersson (s), (), Bo Finnkvist (s), ReynoldhFurustrand (s), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), JanBackman (m), (), (), () och (). Statens engagemang i prospekteringsverksamheten (mom.2), Axel , Bo Finnkvist, ReynoldhFurustrand, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.5 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse:Utskottet vill betona att prospekteringsverksamhet syftar tillatt ge grunden för den mineralutvinning som skall bedrivas iframtiden. Generellt sett är prospektering en långsiktiginvestering med ett högt risktagande, som är svår attgöra kortsiktigt lönsam. Faran är därför uppenbar attmalmletning som bedrivs av företagen reduceras vid lågamalmpriser och dålig lönsamhet och att den koncentreras tillprospektering i omedelbar närhet till befintliga gruvor, s.k.närprospektering. Utskottet erinrar om att staten under densenare delen av -- genom NSG -- i stort sett ensamhar fått bedriva prospektering utanför de redan väl undersöktaområdena, fältprospektering, och letning efter industrimineral.Det bör också påminnas om att det i flertalet andra länderutövas någon form av övergripande statlig prospektering. I mångafall kompletteras den med subventioner till enskilda företagsprospektering eller lämnas sådana subventioner som alternativ.Normalt anses det ta i bästa fall omkring från ett beslutom prospektering till dess att en gruva kan vara i drift. Därförkonstaterar utskottet att tiden nu är knapp för att genomprospektering kunna bibehålla en gruvindustri i mednuvarande betydelse och storlek. Att -- som regeringen nu gör --helt nedrusta statens medverkan i prospekteringen måste, menarutskottet med instämmande i vad som sägs i motion 1992/93:N300(s), anses aningslöst.Vidare vill utskottet beröra den statliga prospekteringensbetydelse för företag i industrimineralbranschen, en bransch somomsättningsmässigt är större än den traditionellamalmbrytningen. Industrimineralföretagen bedriver i principingen egen prospektering. För sin utveckling och därmedöverlevnad är de därför helt beroende av de statliga insatserna.Det bör påpekas att har en betydandeimport av industrimineral, detta trots att vår berggrund harmycket hög potential för sådana fyndigheter.Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla att malmreservernanu snabbt minskar.