bet · GG01JuU25 · 1993-03-30 00:00:00 — Anslag till kriminalvården, m.m. 1992/93JuU25ANDRA HUVUDTITELN I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag omanslag till kriminalvården jämte ett stort antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden . Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 9 reservationer från (s) och 9reservationer från (nyd) samt ett särskilt yttande från vardera(s) och (kds). Vidare har (v) avgivit en meningsyttring. I proposition 1992/93:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill för /94 anvisa ettramanslag på (punkt E 1, s. 112),till Kriminalvården för /94 anvisa ettramanslag på (E 2, s. 113--114),till Utlandstransporter för /94 anvisa ettförslagsanslag på (E 3, s. 115). 1992/93:Ju501 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagändring i syfte att stoppaknarkmissbruket på våra fängelser.1992/93:Ju502 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av lagstiftningen om våldtäkt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behandling av våldtäktsmän.1992/93:Ju503 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en nykriminalvårdsanstalt i Visby.1992/93:Ju505 av i (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om angelägenheten av att visitationspatrullernapå kriminalvårdsanstalterna får fortsätta sin verksamhet.1992/93:Ju506 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjt arvode till lekmannaövervakare.1992/93:Ju507 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om visitationspatrullernas förebyggandeeffekt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verksamhetsnyttan måste sättas främst,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inte förändra nuvarande arbetsform ochinte lägga ned visitationspatrullernas organisation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fortbilda anstaltspersonal inarkotikabekämpning utan att förändra visitationspatrullernasnuvarande organisation.1992/93:Ju508 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en kriminalvårdsanstalt iBlekinge.1992/93:Ju822 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kemisk kastrering av sexualbrottslingar(våldtäktsmän) som återfallit i likartad brottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kemisk kastrering av våldtäktsmän somanvänt grovt våld i samband med våldtäkten,1992/93:Ju830 av m.fl. (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för ettreformerat system i fråga om påföljdsval med alternativapåföljder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för ettsystem där fängelsestraffet präglas av den reparativafunktionen, dvs. den intagnes möjlighet att förtjäna pengar ochbetala för den skada han orsakat brottsoffret,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändra kriminalvårdslagstiftningen såatt det blir möjligt att betala högre ersättning ellermarknadsanpassad lön till intagen i syfte att den intagne skallkunna betala skadestånd till brottsoffret,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förutsättningarna att skapaproduktiva, marknadsanpassade, fängelser som kan ge högreinkomster för staten bör utredas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kriminalvårdsreform börgranskas och utvärderas i syfte att lägga grunden för en nystraff- och kriminalvårdspolitik.1992/93:Ju836 av m.fl. (nyd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inrätta särskilda ungdomsfängelser,1992/93:Ju837 av m.fl. (nyd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rensa upp anstalterna från narkotika,genom att förbättra personalens befogenheter för att övervakaoch kontrollera de intagna och deras besökare.1992/93:Ju838 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alternativ till fängelsestraff enligt vadi motionen anförts om kontraktsvård, samhällstjänst m.m.1992/93:Ju841 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av differentieringen avintagna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av åtgärder för att främjaåteranpassningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter till kontraktsvård och§ 34-vistelse,6. att beslutar anslå för höjning avlekmannaarvoden utöver regeringens förslag,7. att beslutar att till kriminalvården /94 anvisa ett ramanslag på 3 258 089 000 kr.1992/93:Ju842 av m.fl. (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering av 1974 årskriminalvårdsreform,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fler kriminalvårdsanstalter arbetarefter förebild från Österåkersanstalten.1992/93:Ju846 av m.fl. (s) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de principer som bör vara vägledande föröversynen av kriminalvårdsreform,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentiering inom kriminalvården,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vård- och behandlingsinsatserna inomkriminalvården,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna för permission frånkriminalvårdsanstalt,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade insatser inom frivården,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om veckoslutsfängelse och ungdomsfängelse.1992/93:K22 av m.fl. (nyd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagstiftningen ses över i syfte attskapa bättre skydd för besökare vid kriminalvårdsanstalt ochandra inrättningar mot hivsmitta och andra smittsamma sjukdomar.1992/93:Fi213 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till Kriminalvården för /94anslår mindre än vad regeringen föreslagit enligtvad i motionen anförts om ny inriktning av kriminalpolitiken,4. att till Utlandstransporter för budgetåret1993/94 anslår mindre än vad regeringen föreslagitenligt vad i motionen anförts om rationellare verksamhet. AllmäntKriminalvårdens huvudsakliga arbetsuppgifter är att ansvaraför verkställighet av fängelsestraff samt att övervakaskyddstillsynsdömda och villkorligt frigivna. Tillkriminalvårdens huvuduppgifter hör också att svara förverksamheten vid landets häkten. Kriminalvårdslagstiftningenbygger i allt väsentligt på de principer som lades fast vid 1974års kriminalvårdsreform. Grundtankar för reformen var att sålångt det är möjligt med hänsyn till kravet på samhällsskydd ochdifferentiering främja de intagnas samhällsanpassning ochmotverka de skadliga följderna av frihetsberövandet.Pågående översynsarbeteTvå parlamentariska kommittéer arbetar medfrågor av väsentlig betydelse för kriminalvårdsverksamheten.Regeringen tillkallade dels den s.k.Fängelseutredningen (dir. 1992:36) för att se överkriminalvården i anstalt, dels den 15 april 1992Straffsystemkommittén (dir. 1992:47) för att se över detstraffrättsliga påföljdssystemets innehåll och uppbyggnad.Fängelseutredningen skall enligt sina direktiv göra engenomgripande översyn av de principer och det regelverk somlades fast genom kriminalvårdsreform. Utredningenshuvuduppgift är att, efter en avvägning mellan de olikaintressen som gör sig gällande, överväga vilka principer föranstaltsplacering som bör tillämpas samt att anpassaregelverket till dessa. Intresset av att hålla anstalternanarkotikafria skall därvid särskilt uppmärksammas. I direktivenuttalas vidare att utredningen bör göra en samlad bedömning avutvecklingen i fråga om tillämpningen avnormaliserings- och närhetsprinciperna samt att överväga behovetav att göra avsteg från dessa principer. Utredningens arbeteskall vara avslutat resp. i vissadelfrågor enligt tilläggsdirektiv den 31 december 1993.I uppdrag ingår bl.a. att pröva omsystemet med villkorlig frigivning skall behållas och hur dettai så fall skall vara utformat. Kommittén skall också övervägamöjligheterna att vidareutveckla användningen av olikaalternativ till fängelsestraff. I direktiven understryks attinriktningen för arbetet härvidlag bör vara att öka utrymmet föralternativ till fängelse genom att öppna möjligheter till andraicke frihetsberövande påföljder än de som finns och attytterligare utveckla redan tillgängliga påföljder. Kommitténberäknas avge dels ett delbetänkande om villkorlig frigivning iseptember 1993, dels sitt slutbetänkande före utgången av 1994.Anslagsstruktur m.m.Regeringens budgetförslag innebär att kriminalvården övergårtill systemet med budgetramar. Medel tilldelas alltsåKriminalvårdsstyrelsen och kriminalvården i övrigt överramanslag med tillämpning av s.k. anslagskredit. Anslaget E 2.till Kriminalvården omfattar de tidigare anslagen E 2.Kriminalvårdsanstalterna, E 3. Frivården, E 4. Maskin- ochverktygsutrustning m.m., E 5. Utrustning för kriminalvården ochE 6. Utbildning av personal m.fl. Syftet med den nya ordningenär bl.a. att åstadkomma att ansvar för verksamhet ochresursprioriteringar följs åt i största möjliga utsträckning.Med hänsyn till det pågående översynsarbetet frångås dockprincipen om treåriga budgetramar. Den föreslagna budgetramenavser således endast /94. Det tidigare anslagetför kriminalvårdens transportverksamhet har delats; den enadelen, som avser transporter inom , ingår i ramen förkriminalvården medan den andra delen, som avserutlandstransporter, särredovisas över ett särskilt anslag. Förutlandstransporterna föreslås ett förslagsanslag med hänsyn tillförväntade behovsökningar av transporter till utlandet.Samtidigt som kriminalvården genomför rationaliseringartillkommer också nya arbetsuppgifter för frivården och nyaarbetsmetoder inom kriminalvården i anstalt (prop. 1990/91:100,bil. 4, JuU17, rskr. Mot bakgrund härav föreslårregeringen att kriminalvården för nästkommande budgetår erhållerett i stort oförändrat anslag. Enligt ett särskiltregeringsuppdrag omfattas verksamheten dock av ett femårigtrationaliseringsprogram för budgetåren 1991/92--1995/96, ochbesparingar har utlagts i enlighet med detta.Lokalförsörjningen inom kriminalvårdenAnsvaret för lokalhållningen inom kriminalvården övergårfr.o.m. från tillKriminalvårdsstyrelsen som då blir lokalhållare för häktena,anstalterna och för kriminalvårdens administrativa lokaler.Lokalbeståndet inom kriminalvården uppgår till och under innevarade budgetår disponeras ca 425miljoner kronor för lokalkostnader.Beläggningen på kriminalvårdsanstalterna och häktena är förnärvarande mycket hög. Av justitieministerns redovisning förlokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. ibudgetpropositionen (s. 109) framgår att behovet avanstaltsplatser förväntas öka under de kommande åren.Kriminalvårdsstyrelsen anser, med hänvisning till införandet avsamhällstjänst, ändrade regler om villkorlig frigivning, den nyalagen om psykiskt störda, utvecklingen av antalet fängelsedömdasamt de förväntade konsekvenserna av Väg- ochSjöfyllerikommitténs förslag (SOU 1992:131), i sin fördjupadeanslagsframställning att det kan röra sig om upp till 800platser fram till /96. Härtill kommer deförväntade effekterna av beslut (1992/93:JuU19,rskr. 223) att behålla den s.k. tvåmånadersregeln enligt vilkenvillkorlig frigivning får komma i fråga tidigast efter det avtjänats. Behovet kan med hänsyn härtill förväntasöka med ytterligare 210 platser.Av redovisningen i budgetpropositionen framgår också bl.a. attbeslut fattats om tillbyggnader med sammanlagt sex paviljonger,vardera med 32 platser, invid befintliga kriminalvårdsanstalter.Platserna kommer att tas i bruk successivt med början /95. pågår nybyggnad av polishusmed häkten i , och . hardärjämte beslut fattats rörande om- och tillbyggnad vidkriminalvårdsanstalten och häktet i Norrköping.I lokalförsörjningsplan förbyggnadsåtgärder inom anstaltsorganisationen ingår upprustningav kriminalvårdsanstalterna och samt utbyggnad avpaviljonger med 20--32 platser vid nio lokalanstalter. Vidareskall också de ekonomiska förutsättningarna för renovering ochfortsatt drift av vissa äldre anstalter prövas. Utskottet harinhämtat att avser att hosregeringen hemställa om olika åtgärder för att ökaplatstillgången. Utöver förslag om ianspråktagande av stängdaplatser och viss nybyggnation, föreslås attkriminalvårdsanstalten får återöppnas fr.o.m. den 1oktober 1993.Riksdagen har mot bakgrund av beläggnings- ochplatssituationen i ett tillkännagivande med anledning avutskottets beslut om villkorlig frigivning givit regeringen iuppdrag att återkomma i kompletteringspropositionenmed förslag till budgetreglering och presentera enlångsiktig konsekvensanalys (1992/93:JuU19, rskr. Detsagda innebär att i samband medkompletteringspropositionen kommer att få anledning att återbehandla frågor om antalet anstaltsplatser m.m.I motionerna Ju503 och Ju508 framhålls behoven av en nykriminalvårdsanstalt i resp. en kriminalvårdsanstalt iBlekinge.Utskottet har behandlat motioner rörande bl.a.behovet av nya anstalter och fortsatt drift vid sådana som hotasav nedläggning (se /92:JuU22 s. 7 f). Utskottet, somalltjämt intar den ståndpunkt som utskottet tidigare givituttryck för vid ställningstagande till liknande motionsyrkanden,nämligen att det inte är möjligt för utskottet att prioriteraett eller flera angelägna projekt framför andra, avstyrkerbifall till motionerna Ju503 och Ju508.KriminalvårdsstyrelsenMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 1 (s. 112) föreslagit riksdagenatt till anvisa ett ramanslag på106 609 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.KriminalvårdenMedelstilldelningen m.m.Regeringen har under punkt E 2 (s. 113 -- 114) föreslagitriksdagen att till kriminalvården anvisa ett ramanslag på3 298 089 000 kr.Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till regeringensförslag om nya regler för villkorlig frigivning (prop.1992/93:4, 1992/93:JuU19, rskr. har nyligentillstyrkt förslaget med vissa ändringar. De nya reglernainnebär att den obligatoriska halvtidsfrigivningen överges. Istället införs från fakultativtvåtredjedelsfrigivning; dock att alltid måsteavtjänas innan villkorlig frigivning kommer i fråga. Reformenberäknas medföra en årlig kostnadsökning på 215 miljoner kronor.I motion Ju841 yrkas att anslaget skall ökas med 10 miljonerkronor för att finansiera en höjning av arvodena tilllekmannaövervakarna, och i motion Ju506 krävs en höjning avlekmannaövervakarnas ersättning.I motion Ju841 begärs vidare att anslaget till kriminalvårdenbestäms till 3 , dvs. mindre änvad regeringen föreslagit.I motion Fi213 föreslås att anslaget skall minskas med400 000 000 kr.Utskottet behandlar först frågan om ersättningen tilllekmannaövervakarna.Ersättning till lekmannaövervakarna utgår med200 kr per uppdrag och månad. Hälften av ersättningen utgör enschabloniserad kostnadsersättning. Därutöver kan ersättning utgåmed i arvode vid särskilda insatser. Det finnsockså möjligheter till ersättning för särskilda kostnader, bl.a.för förlorad arbetsförtjänst.En översyn av ersättningen till lekmannaövervakarna harrelativt företagits inom ramen för översynen avinnehållet i frivårdspåföljden. I rapporten över arbetet (Ds1991:10) konstateras att arvodet medvetet hållits på en låg nivåför att behålla övervakningsuppdragets ideella karaktär.Tidigare undersökningar sägs ha visat att "normala" höjningar aversättningen inte i nämnvärd grad underlättat rekryteringen avövervakare. För att så skall ske, anförs det, måste ersättningenförmodligen öka till 1 000--och uppdrag; enhöjning som grovt räknat skulle medföra en merkostnad på minst90 per år.Utskottet har tidigare (se /92:JuU22 s. 18 med därgjorda hänvisningar) behandlat frågor som rör ersättning tillövervakare m.m. Utskottet uttalade i det ärendet attersättningen till övervakarna måste vara sådan att den främjaren önskvärd rekrytering till övervakaruppdrag och möjliggör attsärskilda insatser sker för klienterna.Utskottet har alltjämt denna uppfattning. Utskottetkonstaterar dock att vad utskottet anförde ommöjligheterna att i det rådande statsfinansiella läget ökaersättningen till övervakarna i önskad omfattning fortfarandeäger giltighet. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju506 ochJu841 i nu behandlad del.Yrkandet i motion Ju841 om en anslagsminskning har sin grund iatt motionärerna anser att reglerna om villkorlig frigivningtills vidare borde hållas oförändrade. Den besparing somhärigenom uppnås skall enligt motionen delvis användas förförstärkningar inom kriminalvården.I motion Fi213 förespråkas en minskad användning avanstaltsbehandling m.m., vilket beräknas möjliggöra en besparingi angiven storleksordning.I sistnämnda hänseende konstaterar utskottet att det pågår enomfattande översyn inom ramen för ochFängelseutredningens arbete. Båda utredningarna kommer att taupp frågor med anknytning till frivårdspåföljder m.m. Någotresultat av utredningarnas arbete i dessa frågor kan inteförväntas under nästa budgetår och inte heller börutredningarnas arbete föregripas.Med hänvisning till vad som anförts och till utskottetsnyss gjorda ställningstagande beträffande ersättningen tilllekmannaövervakarna samt till fattade beslutom villkorlig frigivning avstyrker utskottet bifall till motionJu841 och Fi213 i här behandlade delar.Utskottet ansluter sig till justitieministerns bedömning avmedelsbehovet.Beläggning och differentiering inom kriminalvårdenBeläggningen av antalet tillgängliga platser på anstalternaunder och 1993har vid resp. mättillfälle uppgått till ,, , ,, och den 1 mars.I motionerna Ju841 och Ju846 framhålls att möjligheter tilldifferentiering är en nödvändig förutsättning förrehabiliteringsarbetet.Utskottet har tidigare vid ett stort antal tillfällen (senasti betänkandet 1992/93:JuU19 s. 20 f) uttalat attbeläggningsnivån bör ligga för att möjliggöradifferentiering av olika intagna med ett gottresursutnyttjande. Mot denna bakgrund ser utskottet med oro påden höga anstaltsbeläggningen.Enligt utskottets mening torde det inte råda någon oenighet omatt kriminalvården skall kunna tillgodose högt ställda krav pådifferentieringen av de intagna och att beläggningen påanstalterna måste möjliggöra en sådan ordning. Utskottet vill idetta sammanhang också erinra om sitt ovan redovisade uttalandei ärendet om villkorlig frigivning (1992/93:JuU19 s. 12 f).Utskottet konstaterar att regeringen ikompletteringspropositionen dels kommer att föreslå enbudgetreglering, dels för presentera en långsiktigkonsekvensanalys. Skäl för några särskilda uttalanden frånriksdagens sida i anledning av motionsyrkandena saknas.Motionerna Ju841 och Ju846 avstyrks i nu behandlade delar.VerkställighetsinnehålletI motionerna Ju830 och Ju842 begärs att 1974 årskriminalvårdsreform granskas och utvärderas.Fängelseutredningen skall enligt direktiven göra engenomgripande översyn av de principer och det regelverk somlades fast genom kriminalvårdsreform. Huvuduppgiftenbör, enligt direktiven, vara att, efter en avvägning mellan deolika intressen som gör sig gällande, överväga vilka principerför anstaltsplacering som bör tillämpas samt attanpassa regelverket till dessa. Intresset av att hållaanstalterna narkotikafria skall därvid särskilt uppmärksammas.Den av motionärerna efterfrågade översynen pågår inom ramenför arbete. Motionerna Ju830 och Ju842 fåranses tillgodosedda i nu behandlade delar och utskottetavstyrker bifall till dem.I motion Ju846 hävdas att de grundläggande principerna för1974 års kriminalvårdsreform, närhetsprincipen ochnormaliseringsprincipen bör vara vägledande också för denpågående översynen.Utskottet avstyrkte ett liknande motionsönskemål(1991/92:JuU22 s. 5 f). Då konstaterade utskottet att det ihuvudsak har rått politisk enighet om den kriminalpolitik somkriminalvårdsreformen var ett uttryck för men att utvecklingen isamhället varit en annan än det fanns anledning att förutse ibörjan av när kriminalvårdsreformen utformades. Inteminst narkotikaproblemen har försvårat genomförandet av en delav ambitionerna i reformen. Utskottet framhöllsammanfattningsvis att det ligger ett stort värde i den ökadespecialiseringen inom anstaltsorganisationen när det gällerverksamhetens inriktning på särskilda motivations- ochbehandlingsavdelningar m.m. och att detta tillsammans medintresset av att hindra spridningen av narkotikamissbruket ochatt kunna erbjuda rehabilitering även på lokalanstalternaväger så tungt, att det kan motivera att den dömde i strid motnärhetsprincipen placeras på en annan anstalt än den som liggernärmast hemorten. Beträffande normaliseringsprincipen noteradeutskottet vidare att det i direktiven till Fängelseutredningenanges att kommitténs överväganden i fråga om möjligheterna atttillämpa denna princip bör göras mot bakgrund av utvecklingeninom och den allmänna hälso- och sjukvården.Utskottet fann att det saknades anledning för attföregripa utredningens arbete.Utskottet intar alltjämt denna ståndpunkt och avstyrker bifalltill motion Ju846 i nu behandlad del.I motion Ju841 hemställs om tilläggsdirektiv tillFängelseutredningen rörande behovet av en övergripande analys avoch förslag till åtgärder beträffande samhällets insatser fördem som är dömda till kriminalvård.Enligt vad utskottet har inhämtat pågår enomfattande klientelundersökning inom kriminalvården.Undersökningen görs för att dels ligga till grund förFängelseutredningens överväganden, dels användas ikriminalvårdens utveckling av sitt arbete. Undersökningen avserde klienter som avgick och omfattar 1199 personer. I undersökningen görs kartläggningar av deingående personernas situation med avseende på bl.a. utbildning,försörjning, skulder, bostad och missbruk dels för tiden vidverkställighetens början, dels vid frigivningen.Utskottet anser att önskemålet i motion Ju841 härigenom istort är tillgodosett. Utskottet avstyrker bifall till motionen.I motionerna Ju841 och Ju846 begärs utbyggda vård- ochbehandlingsinsatser inom anstalterna och en ökad medverkan avmyndigheter och organisationer utanför kriminalvården redanunder verkställighetstiden.Utskottet har i flera sammanhang behandlat motioner varihemställts om uttalanden rörande ökade och utvecklade vård- ochbehandlingsinsatser i olika hänseenden och förbättrademöjligheter för dömda att få arbete och bostad (se bl.a.1990/91:JuU17 s. 7 och 1991/92:JuU22 s. 17 f). Utskottet hardärvid sammanfattningsvis konstaterat att somkriminalvårdens ambitionsnivå är hög bör svårigheterna med attlyckas med de åtgärder som vidtas för att främja de dömdasåteranpassning beaktas. Det krävs, ansåg utskottet, en medverkanfrån andra samhällsorgan för att ge de dömda en socialplattform. Det är viktigt att samarbetet mellan kriminalvårdenoch andra samhällsorgan fortlöpande utvecklas för attkriminalvårdens klienter skall få arbete, bostad och tillgångtill den service och omsorg som samhället tillhandahåller andramedborgare.Utskottet har alltjämt uppfattningen att det ligger ett stortvärde i att det sker en fortsatt utveckling inom anstalterna närdet gäller verksamhetens innehåll. Det torde heller inteföreligga någon oenighet om att den vård och behandling sombedrivs måste utvidgas och ytterligare förbättras. Det pågårockså ett omfattande arbete i denna riktning.