bet · GG01AU12 · 1993-03-11 00:00:00 — () förordar imotion A243 också en översyn men anser i första hand att den börkomma till stånd genom att den nu verksamma interdepartementalaarbetsgruppen får ett bredare mandat, i andra hand genom ensärskild utredare.Med kulturvårdsföretag menas institutioner i inlandsom med ekonomiskt stöd från bl.a. länsarbetsnämndernaproducerar tjänster åt museer och andra kulturmyndigheter. Deninterdepartementala arbetsgrupp som nämns i motion A243 harhittills framför allt sysslat med frågan om det flexiblalönebidragssystemets effekter för kulturinstitutionerna.Arbetsgruppen skall enligt vad kulturministern meddelar ibudgetpropositionen (bilaga 12 s. 11) nu fortsätta sitt arbetemed att studera möjligheterna att finna nya former för att drivakulturvårdsföretagen.Utskottet uttalade med anledning av då föreliggandemotioner om likartade översynsyrkanden att presentationen avarbetsgruppens studier och regeringens åtgärdsförslag medanledning av dem borde avvaktas. Först därefter kunde man taställning till om problemen är av sådan art och omfattning attett fortsatt och bredare förankrat utredningsarbete är påkallat.Utskottet har samma uppfattning och avstyrker därförmotionerna A226 och A243.MedelsanvisningenRegeringens förslag till anslag för nästa budgetår, 6386,2miljoner kronor, innebär en minskning med iförhållande till det belopp som anvisats för innevarandebudgetår. Minskningen motiveras med att arbetsgivaravgifternaenligt lagen om socialavgifter har sänkts , vilket börleda till lägre bidragskostnader, och till den omfördelning avmedel till vissa kulturinstitutioner som redovisats i detföregående.Eva m.fl. (v) i motion A232 och (-)i motion A255 yrkar att anslaget i enlighet med AMSanslagsframställning skall räknas upp med iförhållande till regeringens förslag för att därmed beredautrymme för ytterligare 2400 lönebidragsplatser.Bo Nilsson och () önskar i motion A254 attriksdagen skall göra ett tillkännagivande om behovet avytterligare platser med lönebidrag. Motionärerna nämner särskiltplatser för psykiskt handikappade. Anslaget bör med hänsynhärtill vara tillräckligt, men motionärerna preciserar intenågot belopp.Med anledning av den hänvisning som görs i motionerna A232 ochA255 till AMS anslagsframställning bör påpekas att sänkningen avarbetsgivaravgifterna -- som åberopas i propositionen -- beslötsi höstas och att den således inte har kunnat beaktas istyrelsens avgivna framställning om anslag.Utskottet vill vidare erinra om att lönebidragsmedlenbudgetåren 1991/92 och 1992/93 kompenserats för pris- ochlöneökningar och därutöver har räknats upp med 275 resp. 200miljoner kronor. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attdet inte finns skäl att frångå regeringens förslag tillmedelsanvisning. Denna tillstyrks alltså av utskottet. De treaktuella motionsyrkandena avstyrks.I anslutning till det anförda skall här noteras att utskottetgenom yttrande 1992/93:AU3y med avstyrkande för egen del tillkulturutskottet överlämnat motion A219 av ()för fortsatt beredning. I motionen yrkas ett tillkännagivandetill regeringen om medelsbehovet till ochlandsarkiven vad avser lönebidragsmedel till SVAR (Svenskarkivinformation).Bidrag till Aktiebolag1991/92 Utgift 4 569 600 000 (1)1992/93 Anslag 5 000 750 0001993/94 Prop. 4 934 274 000(1) Utgiftsbeloppet avser det tidigare anslaget föreslår under punkt C 7 (s. 79--85) att riksdagenför nästa budgetår skall anvisa ett reservationsanslag på4934274000 kr.Verksamhetens mål och inriktningSamhall ombildades från stiftelse till aktiebolag(prop. 1991/92:91, AU16, rskr. I samband därmedfastställdes verksamhetens inriktning, mål och resultatkrav attgälla fr.o.m. /93. Inriktningen av verksamhetenbör enligt propositionen ligga fast för /94.Beträffande resultatkraven anför och () i motion A214 att de krav regeringen nu ställer påSamhallgruppen är starka. Å ena sidan skall ha en högandel anställda från de s.k. prioriterade grupperna ochsamtidigt öka antalet övergångar till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Å andra sidan skall under enfemårsperiod trappa ned behovet av statlig ersättning till attmotsvara högst lönekostnaden för de handikappade anställda.Skall målen för rekryteringar och övergångar nås bör dock kravenpå ekonomisk resultatförbättring inte ställas fullt så hårt,menar motionärerna. I egen framtidsstudie indikeras att det ekonomiska målet kan uppnås först islutet av 1990-talet.Utskottet är medvetet om den målkonflikt som tecknats imotionen. Man måste också ta hänsyn till att såsom envaru- och tjänsteproducerande koncern möter samma svårighetersom näringslivet i övrigt under den lågkonjunktur som råder.Samtidigt vill utskottet erinra om att de angivna resultatkravenförra våren godkändes av utan invändning. Det har gåttmindre än efter ställningstagande, ochutskottet anser att det är för tidigt att ompröva hållfastheteni de resultatkrav som ställts på . Utskottet avstyrkerföljaktligen yrkandet i motion 214 om ett tillkännagivande tillregeringen om en sådan omprövning.I samma motion förordas en långsiktig utbyggnad av antaletarbetstillfällen vid enligt förslag av 1989 årsHandikapputredning. Förslaget innebär att ca 600 platser per årskall inrättas för svårt funktionshindrade.Handikapputredningens förslag övervägdes i förra åretsproposition om ombildning till aktiebolag.Arbetsmarknadsministerns i propositionen redovisade bedömningvar att utredningens förslag på denna punkt inte borde föranledanågon åtgärd. Denna bedömning mötte inte någon invändning vidriksdagsbehandlingen, och utskottet avstyrker med hänvisninghärtill motion 214 även på denna punkt.Det under den föregående anslagspunkten beskrivna försöket medstödpersoner åt arbetshandikappade bör enligt propositionenäven kunna bedrivas av . och ()anser i motion A254 att särskilda medel skall ställas tillSamhalls förfogande för ändamålet. De föreslår etttillkännagivande om detta till regeringen.I anslagsframställningen har föreslagit att försök medstödpersoner görs i samband med att arbetstagare övergår frånSamhall till anställningar på den reguljära arbetsmarknaden.Samhall har inte begärt någon medelsanvisning för dessa försök.Utskottet anser därför att inte har anledning av avgeen meningsyttring till regeringen om behovet av en särskildmedelstilldelning och avstyrker därmed motionens yrkande härom.MedelsanvisningRegeringens förslag om anslag till för nästa budgetår,4934,, innebär jämfört med anslaget förinnevarande budgetår en minskning med 66,5 miljoner kronor.Claus Zaar (nyd) yrkar i motion A284 att anslaget skallminskas med i förhållande tillregeringens förslag. och () yrkar åandra sidan i motion A214 att anslagstilldelningen skall öka med190 miljoner kronor.För att möjliggöra anslagsminskningen med 2100 miljonerkronor föreslås i motion A284 att lönerna för icke prioriteradegrupper anställda hos ändras till en nivå sommotsvarande gällande arbetslöshetsersättning eller annat bidragsom dessa anställda kan vara berättigade till. Kan den angivnabesparingen inte uppnås på detta sätt, får införas förkortadarbetstid för de icke prioriterade grupperna.Som allmän motivering för förslagen i motion A284 anförs därbl.a. att nuvarande bidrag till med ochsysselsatt inte är försvarbar i nuvarande ekonomiska kris. Avverksamheten avser s.k. icke prioriterade grupper. Dendelen av verksamheten måste ifrågasättas, uttalar motionären.Med prioriterade grupper avses vid arbetstagare som ärutvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade.Prioriteringen innebär att AMV -- som anvisar arbetstagarna --och skall se till att av de arbetstagare somrekryteras till skall tillhöra någon av de nämndahandikappgrupperna. Utskottet vill understryka att även övrigaanställda -- dvs. den majoritet av anställda som avses imotionen -- är arbetshandikappade. Det är här fråga om t.ex.blinda, döva, hjärtsjuka och rörelsehindrade.Den drastiska åtskillnad mellan olika handikappgrupper ilönehänseende som skulle uppstå om motionsförslaget genomförskan inte försvaras med de besparingseffekter motionären sägersig vilja uppnå. Motionen avstyrks av utskottet, som inte hellerfinner skäl att biträda yrkandet i motion A214 om ettmedelspåslag.Utskottet anser sammanfattningsvis att med avslag påmotionerna A214 i aktuell del och A284 bör anvisa anslag tillBidrag till med det belopp regeringen harföreslagit.Bidrag till för vissa skatter m.m.1992/93 Anslag 1 0001993/94 Prop. 1 000I enlighet med regeringens förslag under punkt C 8 (s. 85) börför det aktuella ändamålet anvisas anslag med ett formelltbelopp av . beträffande arbetslivspolitikens allmänna inriktningatt avslår motion 1992/93:A267 yrkande 14,res. 1 (s)2. beträffande obligatorisk företagshälsovårdatt avslår motionerna 1992/93:A264 yrkande 1,1992/93:A267 yrkande 17 i motsvarande del och 1992/93:So268yrkande 10,res. 2 (s)3. beträffande företagshälsovårdens inriktningatt avslår motionerna 1992/93:A264 yrkandena 2--7,1992/93:A267 yrkande 17 i motsvarande del och 1992/93:So449yrkande 1,res. 3 (s)men. (v)4. beträffande medel för alkohol- och narkotikaförebyggandeinsatser på arbetsplatseratt avslår motion 1992/93:A251,5. beträffande avveckling av Arbetslivsfondenatt med avslag på motion 1992/93:A425 yrkandena 6och 7 dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om möjlighet för Centrala arbetslivsfonden attmedge fortsatt bidragsgivning , dels iövrigt godkänner vad som anförts i budgetpropositionen omavveckling av Arbetslivsfondens verksamhet,6. beträffande satsning av medel ur Arbetslivsfonden påtypiskt kvinnliga yrkenatt avslår motion 1992/93:A811 yrkande 14,7. beträffande om hotell och restaurangeratt lägger regeringens skrivelse 1992/93:153 tillhandlingarna,8. beträffande anslag till Arbetarskyddsverketatt med bifall till regeringens förslag tillArbetarskyddsverket för /94 under tiondehuvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,9. beträffande sysselsättningen för arbetshandikappadeatt avslår motionerna 1992/93:A254 yrkandena 1 och 4och 1992/93:A276 yrkande 3,10. beträffande anslag till Yrkesinriktad rehabiliteringatt med bifall till regeringens förslag tillYrkesinriktad rehabilitering för /94 undertionde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,11. beträffande anslag till utbildningsbidrag inom denyrkesinriktade rehabiliteringenatt med bifall till regeringens förslag tillYrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag /94 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,12. beträffande anslag till uppdragsverksamhet inom denyrkesinriktade rehabiliteringenatt med bifall till regeringens förslag tillYrkesinriktad rehabilitering:Uppdragsverksamhet /94 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,13. beträffande bidrag till arbetshjälpmedelatt godkänner vad som anförts i budgetpropositionenom bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade under enanställnings ,14. beträffande bidrag till stödpersoneratt godkänner vad som anförts i budgetpropositionenom försöksverksamhet med bidrag till stödpersoner åthandikappade,15. beträffande bidrag till arbetsbiträde och lönebidragatt avslår motionerna 1992/93:A254 yrkande 5 och1992/93:A256,men. (v)16. beträffande omprövningen av lönebidragatt avslår motion 1992/93:A240,17. beträffande utvärdering av de flexibla lönebidragenatt avslår motionerna 1992/93:A254 yrkande 2 och1992/93:A258,18. beträffande översyn av kulturvårdsföretagenatt avslår motionerna 1992/93:A226 och 1992/93:A243,19. beträffande anslag till särskilda åtgärder förarbetshandikappadeatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1992/93:A232, 1992/93:A254 yrkande 3 och1992/93:A255 till Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeför /94 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,men. (v)20. beträffande resultatkraven på Samhallatt avslår motion 1992/93:A214 yrkandena 1 och 3,21. beträffande särskilda medel till stödpersoner vidSamhallatt avslår motion 1992/93:A254 yrkande 6,22. beträffande anslag till driften av Samhallatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1992/93:A214 yrkande 2 och 1992/93:A284till Bidrag till driften av /94 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,23. beträffande bidrag till för vissa skatteratt med bifall till regeringens förslag tillBidrag till för vissa skatter m.m. /94 under tionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.Stockholm den 11 mars 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd), MonicaÖhman (s), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Arbetslivspolitikens allmänna inriktning (mom. 1), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "När det" och på s. 8 slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Under 1980-talet inleddes en offensiv för arbetslivetsförnyelse. Bakom offensiven ligger övertygelsen att i takt medatt jobben förbättras och blir mer innehållsrika kommerutslagningen från arbetslivet att minska och det rent mänskligalidandet att bli mindre. kommer produktiviteten påarbetsplatserna att öka och konkurrenskraften att stärkas.Likaså minskar samhällets kostnader för ohälsa och utslagning.Utskottet delar uppfattningen i den socialdemokratiskapartimotionen A267 att den borgerliga regeringen förefallersakna intresse att driva på förnyelsearbetet och att det krävspolitiska initiativ på ett antal områden för att den tidigareinledda offensiven skall fortsätta med oförminskad kraft.I likhet med motionärerna vill utskottet särskilt framhållabehovet av fortsatta insatser när det gäller ekonomiskastyrmedel, kompetensutveckling, aktivt arbetsmiljöarbete,arbetstider och arbetsrätt.I fråga om ekonomiska styrmedel erinras om attSocialdemokraterna i den gångna höstens krisuppgörelse medregeringen drev igenom att arbetsmarknadens parter skallta över ansvaret för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Detkommer att öka trycket på arbetsgivarna att förändraarbetsorganisation och arbetsinnehåll. Som sägs i motionen börman gå vidare på den vägen.De omfattande förändringarna i arbetslivet leder till attkompetenskraven ökar. De anställdas kunskaper måste öka i sammatakt. En kompetensutveckling på arbetsplatserna måstestimuleras på bred front och kopplas ihop med en förändradarbetsorganisation där arbete och lärande går hand i hand.Av grundläggande betydelse för en förnyelse i arbetslivet äratt man ute på arbetsplatserna får till stånd ett aktivtarbetsmiljöarbete med tonvikt på förebyggande insatser ochaktiv och snabb rehabilitering av dem som skadas i arbetet.Företagshälsovården är av stor betydelse i detta arbete. Viktigtär också att dokumentera de kostnader som uppstår på grund av endålig arbetsmiljö. Därför bör införas lagstiftning om s.k.personalekonomiska redovisningar enligt de utredningsförslag somredan föreligger.Dagens produktionssystem medger flexibla arbetstider. Föratt balansera produktionens krav och den enskildes önskemål börtillkomma nya lagregler som ger möjlighet till önskadflexibilitet och större inflytande för den enskilde.Branschavtal skall ge ramar, ta hänsyn till branschproblem ochtillföra ytterligare regler om den enskilde arbetstagarensinflytande. Branschavtalen kan i sin tur behöva kompletteras medlokala kollektivavtal om arbetstiden.Vad arbetsrätten beträffar utgår utskottet från attframtida förändringar företas i ett förtroendefullt samarbetemellan regeringen och Socialdemokraterna i enlighet med vad somöverenskommits i höstens krisuppgörelse.Då det gäller företagshälsovård, kompetensutveckling, nyaregler för föräldraledighet och arbetsrätt liksom i fråga om ettaktivt jämställdhetsarbete återkommer utskottet i den följandeframställningen och i andra sammanhang med anledning avsärskilda yrkanden härom i den nu aktuella motionen.Utskottet föreslår att med bifall till detföreliggande yrkandet i motion A267 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om den framtidainriktningen av politiken för arbetslivets förnyelse.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande arbetslivspolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1992/93:A267 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Obligatorisk företagshälsovård (mom. 2), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet utgår" och på s. 9 slutar med "So268 (v)" bort haföljande lydelse:Företagshälsovården är en viktig resurs för arbetsgivare ochanställda. Den tidigare avtalsregleringen på stora delar av denprivata arbetsmarknaden föreligger inte längre genom attarbetsmiljöavtalet på SAF--LO--PTK-området och därmed avtaletsriktlinjer för företagshälsovården har upphört att gälla efteruppsägning från arbetsgivarsidan. Vidare har de tidigarestatsbidragen till företagshälsovården avvecklats. Det ärosäkert i vilken utsträckning den tidigare avtalsregleringen avföretagshälsovården kommer att ersättas med en ny. Å andra sidanär vårt land skyldigt enligt nr 161 attupprätthålla en företagshälsovård.Mot denna bakgrund anser utskottet att i enlighetmed yrkandena i motionerna A267 (s) och A264 (v) till regeringenbör uttala att företagshälsovården skall göras obligatorisk,dvs. att för alla arbetsgivare bör införas en lagstadgadskyldighet att tillhandahålla företagshälsovård. Till frågan ominriktningen av en obligatorisk företagshälsovård återkommerutskottet i det närmast följande avsnittet.Med det anförda tillgodoses yrkandet i motion So268 (v) i vadavser införande av en lagstadgad företagshälsovård.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande obligatorisk företagshälsovårdatt med bifall till motionerna 1992/93:A264 yrkande1 och 1992/93:A267 yrkande 17 i motsvarande del samt medanledning av motion 1992/93:So268 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Företagshälsovårdens inriktning (mom. 3)Under förutsättning av bifall till reservation 2Ingela , , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet har" och på s. 10 slutar med "nuvarandeföretagshälsovård" bort ha följande lydelse:Den lagstiftning utskottet ovan förordat måste självfalletgarantera de anställda en företagshälsovård av god kvalitet. Ienlighet med vad som anförs härom i motion A267 (s) börriksdagen fastslå följande riktlinjer för lagstiftningen:Varje arbetsgivare är skyldig att tillhandahållaföretagshälsovård åt samtliga anställda.Företagshälsovården är en gemensam opartisk expertresurs åtsåväl arbetsgivare som företrädare för lokala fackligaorganisationer, arbetsledare och anställda.Målet för företagshälsovårdens verksamhet är att uppnå bästamöjliga hälsa och välbefinnande för de anställda. Däri ingårbåde fysisk och psykisk arbetsmiljö liksom sociala frågor.Företagshälsovården skall i första hand arbeta medförebyggande arbetsmiljöverksamhet och anpassning avarbetsförhållandena till individens förutsättningar och skall geråd i sådana frågor som teknik, arbetsorganisation ocharbetsinnehåll, löneformer samt förläggning av arbetstider. Företagshälsovården skall uppfylla kraven i ILO-konventionennr 161.Med de föreslagna riktlinjerna tillgodoses detprogram för arbetshälsovård som presenteras i motion So449 (s).Motion A264 (v) i här avsedda delar avstyrks i den mån yrkandenainte kan anses besvarade med ovan anförts.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande företagshälsovårdens inriktningatt med bifall till motion 1992/93:A267 yrkande 17 imotsvarande del, med anledning av motion 1992/93:So449 yrkande 1samt med avslag på motion 1992/93:A264 yrkandena 2--7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeSysselsättningen för arbetshandikappade (mom. 9), , , ,, och (alla s) anför:Socialdemokraterna har i motion A267 om arbete och tillväxtlagt fram en bred handlingsplan för att minska arbetslöshetenoch öka sysselsättningen. I stället för att öka skillnadernamellan människor vill vi ge dem ökade möjligheter. Med en sådanpolitik skapas bättre förutsättningar också för dearbetshandikappade att hävda sig på arbetsmarknaden.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag instämmer i den reservation som utskottetssocialdemokratiska företrädare har avgett om obligatoriskföretagshälsovård med krav på en lagstadgad skyldighet förarbetsgivare att tillhandahålla företagshälsovård.I motion A264 (v) framställs förslag som alla syftar till attutveckla en kvalificerad företagshälsovård. I dessa förslagbeträffande företagshälsovårdens inriktning inbegrips bl.a.principer för företagshälsovårdens finansiering, en centralkunskapsuppbyggnad avseende arbetsskador m.m., skyldighet förarbetsgivarna att ställa resurser till förfogande förarbetsmiljöarbetet och tydliga regler om sekretess vid arbetetmed hälso- och miljöskydd inom företagen. Enligt min mening börriksdagen hos regeringen begära förslag från regeringen tillåtgärder för att utveckla företagshälsovården i enlighet med vadsom förordas i den nämnda motionen.Jag beklagar att inte kommer att ratificeraILO-konventionen (nr 172) om hotell, restauranger ochliknande anläggningar. Det är riktigt, som sägs i denföreliggande skrivelsen från regeringen, att konventionen ärsvag. Däremot finns det ingen grund för påståendet att denskulle vara diskriminerande. Det är viktigt att arbeta förglobala minimivillkor i denna bransch för att motverka socialdumpning. Konventionen kan utgöra en plattform för fortsattarbete syftande till att skapa ett verksammare redskap motexploatering och rovdrift på personal i vår omvärld.De restriktioner som finns mot att beviljabidrag till arbetsbiträde och lönebidrag drabbararbetshandikappade med de svåraste funktionshindren. Såsom yrkasi motionerna A256 (v) och A254 (s) bör bidrag till arbetsbidragkunna kombineras med lönebidrag utan de begränsningar som gälleri dag. I enlighet med förslaget i motion A256 bör man dessutominte längre behålla nuvarande förbud mot att ge bidrag tillarbetsbiträde för arbetstagare som anställts i skyddat arbeteeller som genomgår statsstödd utbildning i företag.När det gäller anslaget till särskilda åtgärder förarbetshandikappade ansluter jag mig till förslagen imotionerna A232 (v) och A255 (-) att det belopp som anvisas börhöjas med i förhållande till regeringensförslag. Därigenom kan lönebidragsanställningar beredas åtytterligare 2400 arbetshandikappade. Med detta förslagtillgodoses även yrkandet i motion A254 (s) om resursökning försådana anställningar.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.3, 15 och 19 borde ha hemställt:3. beträffande företagshälsovårdens inriktningatt med bifall till motion 1992/93:A264 yrkandena2--7 samt med avslag på motionerna 1992/93:A267 yrkande 17 imotsvarande del och 1992/93:So449 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. beträffande bidrag till arbetsbiträde och lönebidragatt med bifall till motionerna 1992/93:A254 yrkande5 och 1992/93:A256 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. beträffande anslag till särskilda åtgärder förarbetshandikappadeatt med bifall till motionerna 1992/93:A232 och1992/93:A255 samt med anledning av regeringens förslag ochmotion 1992/93:A254 yrkande 3 till Särskilda åtgärder förarbetshandikapppade för /94 under tiondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 6636203000kr.