bet · GG01KrU24 · 1993-04-13 00:00:00 — Risken finns uppenbarligen attbidraget kan komma att upphöra -- åtminstone tillfälligt -- omoch när bokslut inte visar ett överskott. Utskottetanser att det är angeläget att det även i fortsättningen kanskapas ett utrymme för att stöd skall kunna utgå tillsegelfartygen. Det är därför motiverat att överväga om ettsärskilt anslag i stället skall inrättas för ändamålet. uppfattning bör denna fråga behandlas utan dröjsmålså att vid behandlingen av nästa års budgetpropositionkan ta ställning till ett förslag till lösning av frågan.Utskottet anser det inte erforderligt med någon riksdagensåtgärd med anledning av motion Kr288.Centrala museer: Stiftelser (B 32)I propositionen föreslås att medel för de centrala museer somär stiftelser skall anvisas under ett gemensamt obetecknatanslag, benämnt Centrala museer: Stiftelser. Sammanlagt föreslåsanslaget uppgå till . De museer som avses ärNordiska museet och Tekniska museet.Utskottet behandlar inledningsvis motionsyrkanden som rörmedelsanvisningen till anslaget.I motion Kr312 (nyd) föreslås en särskild anslagspost förvård, konservering och bearbetning av Nordiska museetssamlingar. För ändamålet bör anvisasutöver regeringens förslag (yrkande 3).Utskottet vill framhålla att -- som framgår av tidigareavsnitt i detta betänkande -- frågan om vård och bearbetning avmuseernas samlingar hör till de uppgifter som de centralamuseerna bör ägna särskild uppmärksamhet. Vidare ingår det iMuseiutredningens uppdrag att precisera de övergripande målenför museernas verksamhet. Motionsyrkandet avstyrks.I samma motion, Kr312 (nyd), föreslås en särskildanslagspost för dokumentation av 1900-talets liv och arbete.Enligt motionärerna skall tillföras Nordiskamuseet som i egenskap av ansvarsmuseum skall fördela medlenmellan sig och andra museer (yrkande 4).Nordiska museet har i sin fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1993/94--1995/96 angett att museet avser attprioritera när det gäller dokumentation ochinsamling. Arbetet kommer att ske i samverkan med övrigakulturhistoriska museer inom ramen för samarbetet inom SAMDOK(samarbetsorgan för att dokumentera olika områden) samt medRiksantikvarieämbetet och . (Se Nordiska museetsanslagsframställning s. )Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottet erinrar om attfrågan om museernas dokumentationsarbete ligger inom ramen förMuseiutredningens uppdrag.En särskild anslagspost för upprättande av en centralutvecklingsresurs för museernas barn- och ungdomsverksamhetföreslås i motion Kr312 (nyd). För ändamålet bör 2 miljonerkronor tillföras (yrkandena 5 och 11).Som framgår av fördjupadeanslagsframställning har museet såsom ansvarsmuseum åtagit sigen samordnande och utvecklande roll även på barn- ochungdomsområdet. En särskild Barn- och ungdomssektion (BUS) har iuppgift dels att utveckla museets egen verksamhet för barn ochungdom, dels att arbeta för samverkan mellan landetskulturhistoriska museer. BUS samordnande verksamhet befinner sigännu i uppbyggnadsskedet. Arbetet har inriktats på attbygga kontaktnät utom och inom landet samt att söka finna formerför samarbete museerna emellan. (Se anslagsframställningen bil.4, s. 3--4. )Den av regeringen tillsatta kulturpolitiskautredningen har bl.a. i uppdrag att se över behovet av insatserinom kulturpolitikens ram som riktar sig mot barn och ungdom(dir. 1993:24). Vidare skall enligt sinadirektiv ägna sig åt övergripande mål- och strukturfrågor inomdet statliga och statsunderstödda museiväsendet. Den fråga sommotionärerna tar upp ingår i utredningsuppdragen. uppfattning bör utredningarnas arbete inteföregripas. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Frågan om särskilda besparingskrav på Nordiska museetbehandlas i motion Kr312 (nyd). Motionärerna konstaterar attNordiska museet på grund av gjorda överskridanden förbevakningsändamål har krav på sig att under en flerårsperiodbetala tillbaka . I motionen föreslås att detbelopp om , som enligt propositionen skallhållas inne för nästa budgetår, skall efterges (yrkande 8).Ett liknande motionsyrkande som gäller Statens konstmuseer harbehandlats i ett föregående avsnitt i detta betänkande.Utskottets överväganden rörande museernas bevakningssituationhar redovisats i det föregående. Utskottet begränsar sig härtill att erinra om att en av de frågor som centralmuseernaenligt propositionen bör ägna särskild uppmärksamhet ärsamverkan mellan centralmuseerna. Samverkan kan bl.a. gällagemensam upphandling för att få fram fördelaktiga anbud t.ex.från bevakningsföretag. Utskottet anser att det är naturligt attMuseiutredningen i sitt arbete överväger vilka åtgärder som ärlämpliga att vidta i syfte att lösa de problem som uppenbarligenfinns i fråga om museernas bevakningssituation.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.I tre motioner behandlas frågan om inrättande av ett Barnensmuseum. I två motioner, nämligen motionerna Kr257 (fp) yrkande2 och Kr258 (s) yrkande 4, föreslås att förutsättningar börskapas för att sätta i gångarbetet med ett Barnens museum inom . I motionKr333 (m) föreslås att förutsättningarna för att inrätta ettsådant museum skall utredas (yrkande 2).I fördjupade anslagsframställning förperioden /94--1995/96 anförs bl.a. att museet genom attinrätta sin Lekstuga och genom nya former att nå fram till barn, barnfamiljer ochungdom. I förlängningen på detta är nästa steg inrättandet avett Barnens museum. Verksamheten är tänkt att bedrivas i lokaleri nära anslutning till museets huvudbyggnad, i den s.k.torpedhallen på Galärvarvsområdet.Utskottet anser att det är angeläget att museerna liksom andrakulturinstitutioner strävar efter att nå ut till en yngrepublik. Ett gott exempel på hur det förflutna kan levandegörasför barn är den nämnda Lekstugan i . Förebilderpå området finns också utomlands, bl.a. Children's Museum iIndianapolis i . Vidare har ett Barnens museum nyligeninrättats på i vill erinra om att det ingår i Museiutredningensuppdrag att precisera de övergripande målen för museernasverksamhet. Det samlade behovet av museiverksamhet inom bl.a.områdena föremålsinsamling, vård och kunskapsspridning skallanalyseras (dir. 1993:26). Med utgångspunkt i en sådan analysbör ett förutsättningslöst resonemang föras om vilkainstitutioner som bör finnas, hur de bör dimensioneras,struktureras, lokaliseras och samverka inbördes.Vidare erinrar utskottet om att den tillsattautredningen om kulturpolitikens inriktning enligt sina direktivskall redovisa förslag om lämpliga vägar för att stärkakulturens ställning bland barn och ungdom (dir. 1993:24).Utskottet förutsätter att frågan om inrättande av ett Barnensmuseum kommer att ägnas uppmärksamhet under arbetet i de tvåutredningarna. Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt någon åtgärd med anledning av motionerna Kr257yrkande 2, Kr258 yrkande 4 och Kr333 yrkande 2 inte ärerforderlig.Frågan om ombyggnad av behandlas i tvåmotioner. I motion Kr335 (s) föreslås tidigareläggning av en radprojekt på kulturområdet som kan ha effekt på sysselsättningen,bl.a. en ombyggnad av entré (yrkande 2).Motionärerna bakom motion Kr258 (s) framhåller att Nordiskamuseet är i stort behov av ombyggnad (yrkande 2).Ritningsförslag föreligger som bl.a. innebär att museet kanbygga ut en helt ny historisk basutställning och att denfolkbildande och publika verksamheten kan expandera.I propositionen redovisas att lämnat ettförslag till en genomgripande ombyggnad av Nordiska museet.Förslaget omfattar ny huvudentré samt ombyggnad av mark- ochhallplanen m.m. Arbetena har preliminärt kostnadsberäknats tillca (prop. s. 164).Frågan om en ombyggnad av bereds förnärvarande inom . Utskottet anser attberedningsarbetet inte bör föregripas. Motionsyrkandet avstyrksdärför.Två motionsyrkanden i motion N317 (s) handlar om somingår i Stiftelsen ägo.I det ena yrkandet föreslås en uppdelning av anslaget tillNordiska museet och i syfte att undvika konkurrens inomNordiska museet vid fördelning av statsbidraget mellan Julitaoch museets övriga verksamhet (yrkande 21).För att bygga ut i enlighet med enunder upprättad plan krävs enligt motionärerna ökattillskott av externa drifts- och investeringsmedel för i första hand staten men även från andra finansiärer krävsökade ekonomiska åtaganden (yrkande 22).Julita Gård och Museer, , i dagligttal , utgör en resultatenhet inom Stiftelsen . huvudsakliga inkomstkälla utgörs av egendomensskogsbruk. Inkomsterna består även av arrenden, hyror,publikintäkter samt avkastningen från den s.k. agrarhistoriskafonden, en särskild driftfond, uppbyggd med bidrag från AlfaLaval, , och Vingåkerskommuner, m.fl. har vidolika tillfällen erhållit statliga engångsanslag bl.a. för attfinansiera etapper av utbyggnaden av Lantbruksmuseet och förunderhåll och upprustning av herrgårdsanläggningen ochutställningsområdet på . Särskilda medel har även anvisatsför en naturvetartjänst vid bl.a. i syfte att bevaraäldre kulturväxter (jfr bet. 1989/90:KrU21 s. 13--14). Ävenvissa andra tjänster finansieras över anslag.Museet har i sin anslagsframställning begärt 2,1 miljoner kronori driftbidrag för . I propositionen anför kulturministernatt hon inte är beredd att tillstyrka framförda förslag omunderskottstäckning över statsbudgeten för (s. 165).I enlighet med det anförda är verksamheten vid Julitasjälvbärande, bortsett från finansieringen av vissa tjänster.Med hänsyn härtill, och då bl.a. skall se överstrukturfrågorna inom det statliga och statsunderstöddamuseiväsendet, anser utskottet att det inte är påkallat mednågon åtgärd med anledning av motion N317 yrkande21, som således avstyrks.Enligt utskottets uppfattning är den omfattande och varierandeverksamhet som bedrivs vid av stor betydelse. haren av världens största lantbrukshistoriska samlingar. På Julitaräddas uråldriga kulturväxter för framtiden genom s.k.genbanker. Godset har klassats som kulturhistorisktriksintresse.Utskottet är -- i avvaktan på resultatet av Museiutredningensoch den kulturpolitiska utredningens arbete -- inte berett atttillstyrka medelsförstärkning för utbyggnad av Lantbruksmuseet.Motion N317 yrkande 22 avstyrks.Bidrag till vissa museer m.m. (B 33)Från anslaget lämnas bidrag till ett antal museer, nämligenArbetets museum, , ,, , och fr.o.m.nästa budgetår även till . Därutöver anvisas även medeltill Stiftelsen i . Vidare föreslås att vissarörliga medel för bl.a. centralmuseernas med fleras säkerhet ochutvecklingsverksamhet skall anvisas över anslaget. Slutligen harunder anslaget medel beräknats för kostnader förlönebidragsanställda vid vissa museer (). Ennärmare redogörelse för det sistnämnda bidraget lämnas ipropositionens inledningsavsnitt (s. 10--11 samt på s. 164 och173). Totalt föreslås anslaget uppgå till 113610000 kr.Anslagsposten till museum föreslås bli oförändrad.I två motioner behandlas frågan om beräknande av medel förArbetets museum. Motionärerna bakom motion Kr335 (s)framhåller att Arbetets museum står för ett nytänkande som börstimuleras och föreslår att anslaget skall räknas upp med500000 kr utöver vad regeringen har föreslagit (yrkande 8).Samma förslag framförs i motion Kr290 (s).Stiftelsen bildades med bl.a.fackföreningsrörelsen och som stiftare. Idecember 1991 öppnades museet för allmänheten i fastighetenStrykjärnet, en f.d. textilfabrik, i . Museet harsedan budgetåret 1984/85 erhållit statsbidrag. För innevarandebudgetår anvisas 9 miljoner kronor.Enligt utskottets uppfattning finns det i nuvarandestatsfinansiella läge inte något ekonomiskt utrymme att höjabidraget till museum. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena. Utskottet vill framhålla att ett stort ansvarför verksamheten åvilar stiftarna bakom Stiftelsen . Om ytterligare resurser -- utöver de av regeringenföreslagna och av utskottet tillstyrkta -- skulle behövas bördessa i första hand tillskjutas av stiftarna.Förslaget i propositionen till medelsanvisning tillstyrks.Bidrag till regionala museer (B 34)Från anslaget utgår statsbidrag till regionalt verksamtmuseum, som regeringen har förklarat vara berättigat till sådantbidrag. Statsbidrag utgår endast till museum som också fårbidrag från landstingskommun eller kommun.Statsbidrag utgår i form av grundbidrag. Underlaget förberäkningen är det antal grundbelopp som fastställs förmuseerna. Antalet grundbelopp har för innevarande budgetårfastställts till 729. Grundbeloppet har preliminärt beräknatstill . fördelar grundbeloppenmellan de bidragsberättigade museerna. Statsbidraget utgår med55 % av grundbeloppet.I propositionen föreslås att antalet grundbelopp skall varaoförändrat. Medelsanvisningen föreslås uppgå till 79268000kr.Utskottet tillstyrker förslaget.I propositionen betonas att avsikten med detgrundbeloppsbaserade statsbidraget till de regionala museerna äratt ett ökat antal tjänster skall inrättas vid museerna. Detankommer på att för regeringen redovisa i vad månnya grundbelopp faktiskt har lett till att nya tjänsterinrättats och vilka verksamhetsgrenar som kunnat förstärkas.Kulturrådets analys visar också på det angelägna i att nogafölja vad länsmuseerna gör för att återta och utveckla sin rollsom pedagogisk resurs för skolan (prop. 12 s. 176).Tre motionsyrkanden rör utformningen av de regionalastöden.I motion Kr293 (c) anförs bl.a. att formuleringarna ipropositionen när det gäller grundbidragen innebär ett avstegfrån tidigare regler och uttalanden från att stödettill de regionala museerna skall vara villkorslöst. Motionärenerinrar om att det budgetproposition bl.a. uttalasatt någon direkt koppling i bidragskonstruktionen till antalettjänster på museerna inte är lämplig. Förslaget tillbidragssystem skulle därigenom enligt föredragande statsrådetytterligare understryka de regionala museernas rätt att som friakulturinstitutioner självständigt besluta om verksamhetensinriktning och innehåll. Motionären anser att de i 1977 årsbudgetproposition presenterade riktlinjerna fortfarande börgälla.Motionären bakom motion Kr264 (m) anser att det är angelägetatt museerna fritt får disponera över statsbidragen ochtillsammans med huvudmännen planera och utföra sin verksamhet istor frihet. Liknande tankegångar framförs i yrkande 9 i motionKr312 (nyd).Länsmuseernas samarbetsråd har vid en uppvaktning införkulturutskottet framfört synpunkter på användningen av museernasgrundbelopp som anknyter till de i motionerna framförda kraven,nämligen att målet med nya grundbelopp bör vara ökad verksamhet,inte ökat antal tjänster. har anfört i den nämndaskrivelsen att rådet delar uppfattningen att antalet grundbeloppbör vara kopplat till antalet årsverken men anser att så längeantalet tjänster/årsverken väsentligt överstiger antaletgrundbelopp bör museerna ha frihet att själva besluta om vilkenresursanvändning som bäst gagnar verksamheten. Samarbetsrådethar också framfört vissa synpunkter rörande direktiven till dennyligen tillsatta (dir. 1993:26).I 1977 års budgetproposition föreslogs ett nytt statsbidragmed syfte att trygga den fortsatta verksamheten vid ett antalregionala museer, för vilka landsting och kommuner har etthuvudansvar. I nämnda proposition uttalades att det nyastatsbidraget borde ge utrymme för ett regionalt ansvarstagandei fråga om verksamhetens organisation, inriktning ocharbetsformer. Därigenom skulle huvudmännen få stor frihet attutforma verksamheten i enlighet med egna förutsättningar ochintressen. Mottagarna av bidragen borde enligt propositionen hafull frihet att avgöra hur bidragen skulle användas för attfrämja de med bidragen avsedda ändamålen. Ett av de främstamotiven för statsbidrag till berörda museer angavs vara attdessa bistår kulturminnesvårdens olika organ, bl.a.Riksantikvarieämbetet och länsstyrelserna, med uppgifter inomden regionala kulturminnesvården (prop. 1976/77:100 bil. 12 s.166--171).Kulturutskottets ställningstagande till grunderna för detregionala museistödet innebar -- med anledning av någramotionsyrkanden -- en viss modifiering av förslaget ipropositionen. Utskottet förordade med bifall till vissamotionskrav att statsbidraget skulle relateras till de regionalainsatserna genom en koppling mellan lönekostnader ochstatsbidrag. Utskottet betonade därutöver att den frihet somlegat i propositionsförslaget -- och som motionären bakom den nuaktuella motionen, Kr293, erinrat om -- borde föreligga i 1977års bidragssystem (prop. 1976/77:100, bet. KrU 1976/77:37, rskr.1976/7:218).I betänkandet (Ds 1989:36) Kultur i hela landet föreslogs attstödet till de regionala museerna skulle ökas genom inrättandetav ett stort antal nya grundbelopp och att det i samband medökningen skulle ställas krav på att museerna utarbetade samladeverksamhetsprogram där målen för de olika verksamhetsgrenarnapreciserades.Efter förslag av regeringen i budgetpropositionerna 1990 och1991 har inrättats 225 nya grundbelopp för museerna (prop.1989/90:100 bil. 10 s. 406--408, bet. 1989/90:KrU21, rskr.1989/90:224, prop. 1990/91 bil. 10 s. 313--315, bet.1990/91:KrU25, rskr. 234).Med anledning av förslag i budgetpropositionen 1990 omgrunderna för fördelningen av nya grundbelopp diskuteradekulturutskottet bl.a. det i propositionen angivna kravet attmuseerna skulle presentera verksamhetsplaner med visst, närmareangivet innehåll. Utskottet, som hänvisar till sitt betänkande1989/90:KrU 21 s. 21-23, anförde i mycket stark sammanfattningföljande. Som föredragande statsrådet anfört i propositionenskall statens uppgift vara att stimulera kulturverksamheten meninte att styra den. Utskottet hade inte något att erinra mot att-- såvitt avsåg fördelningen av grundbeloppen för budgetåret1990/91 -- en satsning gjordes med den inriktning som angetts ipropositionen. Utskottet ville dock understryka att detta inteinnebär att museerna fortsättningsvis skall styras mot enverksamhet av mera enhetlig utformning. Museerna bordesjälvfallet -- liksom dittills varit fallet -- ha frihet attutforma verksamheten utifrån skiftande förutsättningar ochbehov. Utskottet ansåg också att det låg i institutionernas egetintresse att presentera ett underlag för fördelningen av destora resurstillskott som skulle lämnas för de följandebudgetåren. Utskottet uttalade sig också om behovet av särskildafördelningsgrunder för de grundbelopp som skulle tillkomma fördet andra reformåret. Utskottet ansåg vidare att enfördelningsgrund som borde tillmätas särskild vikt var detregionala ansvarstagandet. Eftersom statsbidrag till regionalkulturverksamhet syftar till att stimulera och stödjahuvudmännens egna satsningar på uppbyggnaden av det regionalakulturlivet, förutsatte därför ökade bidrag från statens sida enmotsvarande satsning från huvudmannens sida.Vid bedömningen av motionsyrkandena finns skäl att erinra omatt frågan om utformningen av stödformerna för de regionalainstitutionerna kommer att bli föremål för översyn i detutredningsarbete som påbörjas av och denkulturpolitiska utredningen. Detta innebär att utskottet anseratt det inte är motiverat -- eller ens lämpligt -- att utskottetnu preciserar vad som skall gälla för fördelningen avgrundbelopp till museerna utöver vad som kan utläsas av denföregående redovisningen och de där lämnade hänvisningarna.Utskottet vill dock framhålla följande. Ett av tecknen på att enökning av antalet grundbelopp leder till en förstärkning avverksamheten är att museerna tillförs ny personal. uppfattning bör emellertid resultatet av att ökaderesurser tillförts ett museum kunna avläsas även på andra sätt,t.ex. i antalet tillfälliga utställningar och andra evenemang,skolvisningar m.m.Motionsyrkandena får anses besvarade med det anförda.Behovet av att inrätta ett museum i påtalasi två motioner. Motionärerna bakom motion Kr223 (s) anför attGamla Uppsala är ett nationalmonument och ett riksintresse.Riksantikvarieämbetet () har låtit utföra en utredningsskissför ett museum i . En utredning som belyserplacering, utformning, innehåll och huvudmannaskap för ettmuseum förväntas vara genomförd . Motionärernaanser att medel för projektering och genomförande bör anvisas avriksdagen. Liknande tankar framförs i motion Kr291 (fp).I finns landets kanske förnämstafornminnesområde med bl.a. de tre kungshögarna och den s.k.Tingshögen. Området ägs till största delen av staten ochförvaltas av RAÄ. Utskottet har inhämtat att RAÄ i februari 1993inbjöd kommun, , i Upplandslän och vid attutse en arbetsgrupp med uppgift att driva frågan om ett nyttmuseum vidare. Riksantikvarien är ordförande i gruppen. Närgruppen enats om programförutsättningarna m.m. för museet kanprojektering påbörjas. Projekteringskostnaderna beräknas till 2miljoner kronor.Som nämnts i ett föregående avsnitt i detta betänkande kommerfr.o.m. nästa budgetår medel för vård av de fastigheter somförvaltas av RAÄ att anvisas över RAÄ:s ramanslag (anslagetB27. Den resursförstärkning förupprustning av kulturhistoriskt värdefulla miljöer som utskottetföreslagit i sitt betänkande 1992/93:KrU23 Kulturmiljövård --bl.a. med hänvisning till det svåra läget på arbetsmarknaden --är bl.a. avsedd för sådana fastigheter som RAÄ förvaltar.Riksdagen har beslutat i enlighet med utskottets förslag (rskr.1992/93:253). Utskottet har från RAÄ inhämtat att det finns ettantal objekt, där förutsättningarna är sådana att arbete kanpåbörjas omgående. Bland de exempel som nämnts ingår ett museumi . Det bör enligt utskottets uppfattning ankommapå RAÄ att inom ramen för anvisade medel besluta om uppförandetav en eventuell museibyggnad på området. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Frågan om inrättande av samverkansmuseer tas upp i motionKr256 (fp). I motionen föreslås att skallanvisas för att i och i skallfungera som samverkansmuseer (yrkande 1).Kulturrådet beskriver i sin anslagsframställning för perioden1993/94--1995/96 hur en ny form av samarbete har vuxit frammellan ett centralmuseum och ett s.k. samverkansmuseum belägetutanför men med samlingar av nationelltintresse. Exempel på sådana samverkansmuseer är viduniversitetet i och i föreslår en bidragsnivå på 2 miljoner kronorinledningsvis men successivt uppräknad till 6 miljoner kronorvid periodens slut. Samverkansmodellen kan enligt Kulturrådetkomma att aktualiseras på andra områden än konstens. Statenskonstmuseer anför i sin anslagsframställning för den nämndaperioden att myndigheten planerar samarbete inom flera områdentillsammans med i . Bl.a. kan den i Umeådeponerade konsten bilda bas för ett intensifieratkonstpedagogiskt utvecklingsarbete med regional räckvidd.Statens konstmuseer tror att ett samarbete efter den s.k.samverkansmodellen kan verka stimulerande på konstlivet ilandet. Ett samarbete mellan Statens konstmuseer och Rooseumplaneras också.Utskottet vill erinra om att ett motionsyrkande om att Rooseumskulle göras till samverkansmuseum avstyrktes avutskottet i betänkande 1992/93:KrU17. Utskottet hänvisade isammanhanget till att arbete inte börföregripas. Utskottet vidhåller sin inställning i frågan.Motsvarande bedömning bör göras i frågan om viduniversitetet i . Motion Kr256 yrkande 1 avstyrks således.Riksutställningar (B 35)Stiftelsen skall enligt sina stadgar främjautställnings- och konstbildningsverksamheten genom att förmedlaoch anordna utställningar, biträda med rådgivning och annanservice samt i övrigt utveckla och förnya utställningen sommedium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse.Riksutställningar skall samarbeta och samråda med statliga ochkommunala myndigheter, kulturinstitutioner, organisationer ochenskilda som är verksamma i samhälls- och kulturlivet.I propositionen framhålls att Riksutställningars funktion ochställning skall prövas av , bl.a. mot bakgrundav ansvarsmuseernas tillkomst och de regionala museernasbreddade verksamhet. Enligt föredragande statsrådet bör det ingåi översynsarbetet att utifrån ett helhetsperspektiv påmuseiområdet granska och dra slutsatser rörandeRiksutställningars verksamhet. Anslaget till Riksutställningarföreslås för nästa budgetår uppgå till 33360000 kr.I propositionen kommenterar kulturministern anslagsframställning (resultatanalysen) vad gällerbildkonstområdet.