bet · GG01SkU20 · 1993-03-16 00:00:00 — De redan nämnda åtgärdernahar en positiv fördelningsprofil medan andra skattehöjningar,som t.ex. den höjda matmomsen, har motsattafördelningseffekter genom att lägga en något tyngre börda pålåginkomsttagare. Summerar man dessa olika effekter utmynnardetta emellertid i att åtgärderna på skatteområdet varkengynnar eller missgynnar någon enskild grupp. Visocialdemokrater anser därför att krisuppgörelsens åtgärder påskatteområdet bidrar till en viktig sanering avstatsfinanserna utan att öka klyftorna i samhället.När det gäller framtiden är det utomordentligt viktigt attbördorna av en politik för att sanera statsfinanserna bärstill stor del av de grupper som har de bästa förutsättningarnaför att klara sådana uppoffringar. Av detta följer enligt vårbestämda uppfattning att bördorna i första hand bör fördelaspå de friska och starka samt de som har arbete och godainkomster.Genom Socialdemokraternas aktiva medverkan för att lösa demycket allvarliga ekonomiska problemen har också bördornakunnat fördelas mera rättvist än om regeringen själv hadeutformat krispolitiken.För närvarande sker en dramatisk försämring av statensfinanser. Dåliga statsfinanser innebär stora och växanderänteutgifter på statsskulden som tränger ut andra merangelägna utgifter, t.ex. på olika välfärdsområden. En kraftigökning av budgetunderskottet leder också till minskatförtroende från kapitalmarknaden vilket driver upp räntenivåni ekonomin. Höga räntor motverkar i sin tur investeringar,slår ut produktionskapacitet och arbetstillfällen samt minskartillväxten.Det är mot denna bakgrund som vi socialdemokrater föreslår attriksdagen skall besluta om ett samlat och långsiktigt programför sanering av statsfinanserna. Dessutom har vi för kommandebudgetår samma ambitioner som regeringen när det gäller attminska statsutgifterna.Ett långsiktigt program för att sanera statsfinanserna kommerutan tvekan att ställa stora krav på folkhushållet ochinnebära betydande uppoffringar för breda grupper av hushåll.För att en finanspolitik med denna inriktning skall lyckasbehöver den en bred förankring och uppslutning i samhället.Det är därför viktigt att uppoffringarna i första hand fårbäras av dem som både har arbete, goda inkomster ochförmögenhet.Det är av vikt att de åtgärder som bör genomföras påskatteområdet kan redovisas i anslutning till att ett samlatprogram för en långsiktig sanering av statsfinansernapresenteras. Ett sådant program bör eftersträva en bredenighet i för en rättvis fördelningspolitik.Vad som här har anförts bör -- med bifall tillyrkande i motion Sk354 av m.fl. (s) -- som sinmening ge regeringen till känna.SkatteuttagetEn höjning av inkomstskatten för de högsta inkomsttagarnatillgodoser de angivna kraven och ligger i linje medprincipen om skatt efter bärkraft. Som föreslås i motion Sk354och i flera andra motioner bör alltså en höjning av denstatliga inkomstskatten över den s.k. brytpunkten ingå som ettviktigt led i saneringen av statsfinanserna.Samtidigt bör skatteuttaget i inkomstskikten närmast underbrytpunkten justeras. Inkomstskatteskalan är i daginflationsskyddad genom att skatteskalans brytpunkt ochgrundavdragen beräknas med hänsyn till inflationen. Enighetråder i princip om att ingen grupp skall få kompensera sig förden standardsänkning som blir följden av att kronan harsjunkit i värde. Pensioner och andra förmåner som är anknutnatill basbeloppet skall därför inte få räknas upp med den delav inflationen som beror på att kronan har fallit i värde. Detär anmärkningsvärt att regeringen inte har föreslagit någonmotsvarande förändring av skattereglerna. Som föreslås imotion Sk354 bör effekten på inflationen av kronans fallandevärde beaktas på motsvarande sätt i fråga om beräkningen avgrundavdraget och brytpunkten för skatteskalan. En sådanavräkning förstärker budgeten med ca perår. bör få i uppdrag att utföra denärmare beräkningar som behövs.När det gäller inkomster över brytpunkten bör en skattehöjningkunna bidra till en inkomstförstärkning med ca 4 miljarder perår . I motion Sk354 anförs att regeringen böråterkomma med förslag om den närmare utformningen avskatteskalan ovanför brytpunkten. Med denna uppläggningeftersträvar motionärerna att uppnå bred enighet i riksdagenför en rättvis fördelningspolitik.De förslag i dessa frågor som läggs fram i motion Sk354 ärenligt vår uppfattning väl avvägda och tillgodoser de krav isamma riktning som framställs i s-motionerna Sk302, Sk307,Sk308, Sk316, Sk360 och Sk372. I viss mån tillgodoses ävenmotsvarande yrkanden i v-motionen Sk388. Vi tillstyrkersåledes motion Sk354 i dessa delar (yrkandena 6--8).Motion Sk342 riktar sig mot att de s.k. fallskärmsavtalen ipraktiken har utnyttjats av personer i ledande ställning föratt ta ut höga och omotiverade ersättningar i samband med attde har lämnat sin befattning. Motionärerna föreslår särskildaskatteregler mot sådana osolidariska beteenden.Vi anser att de problem som motionärerna tar upp bör lösas påannat sätt än genom åtgärder vid beskattningen och avstyrkerdärför motionen.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande fördelningspolitik och skatteuttaget m.m.att med bifall till motion 1992/93:Sk354 yrkandena1 och 7, med anledning av motionerna 1992/93:Sk302,1992/93:Sk307, 1992/93:Sk308, 1992/93:Sk316,1992/93:Sk354 yrkandena 6 och 8, 1992/93:Sk360,1992/93:Sk372 och 1992/93:Sk388 yrkande 1 och med avslagpå motion 1992/93:Sk342a) som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservationen om skattepolitiken och om betydelsen avinkomstförstärkningar för att sanera statsfinanserna,b) begär att regeringen i enlighet med vad som anförts ireservationen skyndsamt lägger fram förslag,dels till en höjning av uttaget av statlig inkomstskattför inkomster över brytpunkten,dels till de förändringar i beräkningen av brytpunkten ochi beräkningen av grundavdraget som föranleds av att kronanfallit i värde.2. Kapitalinkomster, m.m. (mom. 2), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Genom skattereformen fick vi en i stort sett neutralbeskattning av arbete och kapital. Den borgerliga regeringenhar gjort allvarliga avsteg från denna princip bl.a. genom attsänka skattesatsen till först på aktievinster m.m. ochsedan på övriga kapitalinkomster. Enligt krisuppgörelsenskulle denna balans återställas, men den borgerligariksdagsmajoriteten har inte följt detta fullt ut.Vi vidhåller att skattesatsen skall vara för allakapitalinkomster och således även för aktieinkomster m.m. ochatt detta skall gälla även efter 1994. Som anförs i motionSk345 bör dock motsvarande åtgärd beträffandeavkastningsskatten på det privata pensionssparandet anstå medhänsyn till försäkringsbolagens svaga finansiella ställning.För fåmansföretag bör principerna tillämpas på det sätt somföljer av skattereformen. Reglerna bör alltså i principåterställas till sitt ursprungliga skick, före de ändringarsom genomfördes på förslag av den nya regeringen.Med det anförda yrkar vi bifall till motion Sk354 i dessadelar (yrkandena 9--11 och 14) och Sk388 yrkande 3. Regeringenbör lägga fram förslag till de lagändringar som behövs.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande kapitalinkomster, m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Sk354yrkandena 9--11 och 14 och 1992/93:Sk388 yrkande 3 samt medavslag på motion 1992/93:Sk388 yrkande 2 begär attregeringen skyndsamt lägger fram förslag till lagändringar avinnebörd att skattesatsen för alla kapitalinkomster och förvärdepappersfonder skall vara och attreglerna om beräkningen av fåmansföretagares kapitalinkomsteråterställs i enlighet med vad som anförs i reservationen.3. Underlaget för förmögenhetsskatten och arvs- ochgåvoskatten (mom. 4), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Genom krisuppgörelsen kan förmögenhetsskatten behållas tillminst 1995. I motsats till regeringen anser vi att det finnsprincipiella skäl för att behålla en skatt på hushållensförmögenheter. Den nuvarande förmögenhetsskatten kännetecknasdock av så många brister att den bör reformeras med inriktningpå en bredare skattebas, sänkta skattesatser och en meralikformig beskattning av olika typer av förmögenheter.Som anförs i motion Sk354 skulle en omläggning med dennahuvudinriktning stimulera sparandet, bidra till en effektivarekapitalanvändning, minska skatteplanering och förbättraförmögenhetsskattens fördelningspolitiska träffsäkerhet.Omläggningen av förmögenhetsskatten bör vara statsfinansielltneutral och ligga i linje med utredningsförslaget Reformeradförmögenhetsskatt (FiDs1990:1).Vi tillstyrker alltså yrkande 4 i motion Sk354. Detta yrkande-- som även avser underlaget för arvs- och gåvobeskattningenvilket beräknas enligt samma principer som förmögenhetsskatten-- tillgodoser även yrkandena 12 och 13 i motion Sk388. Denbegärda översynen innebär också att motionerna Sk359 och Bo410är tillgodosedda till den del de avser att begränsa vissasnedvridande effekter av skattereglerna på dessa områden. Närdet gäller sambeskattningen av förmögenheter finns det inteskäl att -- som föreslås i motion 1992/93:Sk355 -- omprövadenna fråga nu.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande underlaget för förmögenhetsskatten och arvs-och gåvoskattenatt med bifall till motionerna 1992/93:Sk354yrkande 12 och 1992/93:Sk388 yrkande 13, med anledning avmotion 1992/93:Sk388 yrkande 12 samt med avslag påmotionerna 1992/93:Sk335, 1992/93:Sk359, 1992/93:Sk383yrkande 1 och Bo410 yrkandena 1 och 2 begär en översyn avförmögenhetsskatten och underlaget för arvs- och gåvoskatten ienlighet med vad som har anförts i reservationen.4. Avsättningar till vinstandelsstiftelser (mom. 6), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Som en av sina första åtgärder på skatteområdet föreslogregeringen att arbetsgivaravgifter inte längre skulle utgå påavsättningar till vinstandelsstiftelser. Därmed slopades enprincip som genomfördes för att skapa neutralitet ibeskattningen mellan olika typer av arbetsinkomster, ochregeringens förslag -- som godtogs av -- striderockså mot grundläggande principer för skattereformen. Därtillkommer att åtgärden snedvrider beskattningen av olikaersättningsformer och medför samhällsekonomiska kostnader ochorättvisor mellan olika grupper.Mot denna bakgrund tillstyrker vi yrkande 4 i motion Sk354 omatt ersättningar av detta slag åter beläggs medarbetsgivaravgifter och att de också blir förmånsgrundandefr.o.m. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag tillde lagändringar som behövs.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande avsättningar till vinstandelsstiftelseratt med anledning av motion 1992/93:Sk354 yrkande4 begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag tilllagändringar av innebörd att avsättningar tillvinstandelsstiftelser beläggs med arbetsgivaravgifter och blirförmånsgrundande fr.o.m. 1994.5. Fackföreningsavgifter m.m. (mom. 7), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Från 1992 har löntagarna inte längre rätt till skattereduktionför sina avgifter till facket. Denna förändring kombineradesmed att även arbetsgivarnas avdragsrätt begränsades för att fåen likformighet i beskattningen av parternas fackligakostnader.Som anförs i motionerna Sk306 och Sk354 kan det nu konstaterasatt reglerna inte är likformiga och att det framför allt ärlöntagarna och deras organisationer som i verkligheten kommeratt drabbas av de nya reglerna. Eftersom det är ett stortskattepolitiskt intresse att även denna del av beskattningenkan fungera rationellt och likformigt instämmer vi imotionärernas krav att regeringen skall presentera förslag sominnebär att avstegen från en likformig beskattning korrigeras.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande fackföreningsavgifter m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:Sk306 och1992/93:Sk354 yrkande 5 begär förslag från regeringen sominnebär att avvikelserna från en neutral beskattning avparternas fackliga medlemsavgifter korrigeras.6. Stipendier (mom. 8), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Riksdagen har beslutat att den tidigare skattefrihetenför stipendier till deltagande i fackliga kurser skallavskaffas från halvårsskiftet 1993.Det finns inte skäl att motsätta sig en omläggning avbeskattningen av olika typer av stipendier. Den beslutadeskatteskärpningen för fackliga stipendier berör dock enbart enkategori av stipendier och är därför stötande.Som föreslås i motionerna Sk317 och Sk354 bör alltså dengenomförda lagändringen upphävas. Regeringen får sedanåterkomma med ett förslag som omfattar helastipendiebeskattningen.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande stipendieratt med bifall till motionerna 1992/93:Sk317 och1992/93:Sk354 yrkandena 2 och 3dels antar följandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1992:1597) om ändring i lagen(1992:651) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att lagen (1992:1597) om ändring ilagen (1992:651) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)skall upphöra att gälla såvitt avser stipendier.dels begär att regeringen lägger fram förslag rörandehela stipendiebeskattningen i enlighet med vad som anförs ireservationen.7. Hobby (mom. 9)(nyd) hardels anfört följande:Bestämmelserna för hobbyinkomster av bl.a. trav- ochgalopphästar ändrades på så sätt att avdragsrättenför kostnader i hobbyverksamheten som betalas förebeskattningsåret utvidgas tidsmässigt till som närmastföregått beskattningsåret (dvs. total avdragsrätt ).Ändringen är ett litet framsteg med förbättradeavdragsmöjligheter främst för hästuppfödare. Som framhålls iSk348 av och i (nyd, m) ärdetta dock helt otillräckligt för att bibehålla den storanäringsgren som trav- och galoppsporten är för svenskaskattebetalare.Hästägarnas kostnader inom trav- och galoppsporten förträningsavgifter, foder, transporter och veterinärkostnaderuppgår till ca 1,8 miljarder/år. I denna kostnad är ejkapitalkostnader för inköp av hästar medtagna. Den totalaprissumma som dessa hästägare tävlar om är 550 miljoner. Dessasiffror talar för sig själva. Den totala förlusten förSveriges hästägare inom trav- och galoppsporten är alltså1,250 miljarder. Då är ändå inte kostnaderna för inköp avhästar inräknade.I oktober 1992 fanns det 8 600 hästar i professionell träningoch 12 700 hästar i amatörträning. av dessa ägsav fysiska personer (hobbyhästägare) och av juridiskapersoner (företag). Flertalet av våra hästägare har enbartkostnader för sin häst och har således ett underskott på sinverksamhet.Av siffrorna i motionen framgår att det bara är av allatävlingshästar som går ihop eller får ett överskott på sitttävlande. Bara för ett fåtal hobbyhästar kan det bli någotöverskott att tala om, och det kan ifrågasättas om nuvaranderegler för hästägande ger någon som helst skatteinkomst nettotill staten.Varför är det då så viktigt att införa skattefria hobbyhästar?Jo, för att ge människor som är intresserade av att köpa entävlingshäst den morot, stimulans, dröm om att eventuellt fåen av de mycket få tävlingshästar som vinner flera miljonerkronor. Ger man inte trav- och galoppsporten det incitamentsom skattefritt hobbyhästägande om maximalt två hästar perperson innebär så riskerar denna sport att ytterligareurholkas. En stor del av de 60000 människor som arbetardirekt och indirekt inom denna näring kan komma att mista sinaarbeten. uppkommer kostnaderför samhället och skatteförluster i förloradearbetsgivareavgifter, uteblivna skatter på löner m.m. Näringenomsätter ca , och därtill kommerneddragningar inom veterinärvården, minskade inköp av foder(näringen köper jordbruksprodukter för ca 700 miljoner omåret), minskade hästtransporter, minskat stöd från ATG(aktiebolaget trav och galopp) till friidrott, veterinärvård,forskning och utbildning m.m. Staten får för närvarandeomkring på totospelet/år. Om nu speletminskar, vilket det kommer att göra när kvalitén pålöpen försämras, då tappar staten ytterligare inkomster.Som framhålls i motionen kommer trav- och galoppsporten attförsämras kraftigt om inte beslutar sig för attåterinföra det skattefria hobbyhästägandet. Beaktas bör ävendet stora PR-värde som travsporten ger oss i iegenskap av en av världens främsta travnationer.Det finns bara vinnare på att återinföra det skattefriahobbyhästägandet. Yrkandet i motionen om att det skattefriahobbyhästägandet återinförs med maximalt två hästar per personbör alltså bifallas.Det måste också anses vara dags att höja det skattefriabeloppet för bär- och svampplockning m.m. från till10000 kr, som yrkas i motion Sk343. Förslaget skullesannolikt få positiva samhällsekonomiska effekter, dels genomen ökad sysselsättningsgrad inom denna näring, dels genom ettminskat importbehov och ökade exportmöjligheter.Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till delagändringar som behövs.dels vid mom. 9 hemställt9. beträffande hobbyatt med anledning av motionerna 1992/93:Sk343 och1992/93:Sk348 som sin mening ger regeringen till känna vadsom har anförts i reservationen.8. Kostnader för barn m.m. (mom. 10)(nyd) hardels anfört följande:Ny demokrati har i en särskild motion fört fram ett genomtänktförslag till ny familjepolitik. Förslaget innebärgenomgripande förändringar i fråga om samhällets stöd för barnoch barnfamiljer.I vissa länder har man i stället för ett omfattandebidragssystem valt en lösning som i princip innebär attföräldrar får göra skattemässiga avdrag för vissa kostnaderför barnens omkostnader. Som anförs i motion Sk351 bör dennafråga diskuteras även i . Förutsättningarna för attinföra ett skattemässigt avdragssystem för barnkostnader böralltså utredas i enlighet med vad som yrkas i denna motion.Därmed tillgodoses även motsvarande krav i motion Sk346.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffande kostnader för barn m.m.att med bifall till motion 1992/93:Sk351 och medanledning av motion 1992/93:Sk346 som sin mening gerregeringen till känna vad som har anförts i reservationen omatt utreda förutsättningarna för ett skattemässigtavdragssystem för föräldrars barnomkostnader.9. Bostadsförmån (mom. 12)(nyd) hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Sk318 och Sk381 bör man ha merflexibla regler om bostadsförmåner. RSV:s föreskrifter ochanvisningar leder till en alltför hög värdering,och dessa värden kan i praktiken inte jämkas när det gällerpreliminärskatt och arbetsgivaravgifter. Detta är givetvisnågot som inte bör accepteras, särskilt som detta tycks varanågot som systematiskt drabbar dem som bor utanför tätorterna.Reglerna bör alltså omarbetas, vilket -- med bifall tillmotionerna -- bör ges till känna för regeringen.dels vid mom. 12 hemställt12. beträffande bostadsförmånatt med bifall till motionerna 1992/93:Sk318 och1992/93:Sk381 som sin mening ger regeringen till känna attreglerna om värderingen av bostadsförmåner bör omarbetas ienlighet med vad som har anförts i reservationen.10. Lunchförmåner (mom. 13)(nyd) hardels anfört följande:I motionerna Sk347, Sk368 och Sk385 återkommer motionärernatill de ekonomiska problem som har drabbat restaurangbranchentill följd av de nya reglerna om beskattningen avlunchförmåner m.m. och till de försämringar som reglerna harmedfört i fråga om kostvanorna. Tidigare årsriksdagsbehandling visar också att reglerna enbart har medförtnegativa konsekvenser och orättvisor av olika slag.Av vad som sägs i motionerna och av tidigare årsriksdagsbehandling framgår att det finns ett brett stöd inomsamtliga politiska partier och hos allmänheten för attavskaffa denna beskattning.Offentliganställda och låginkomsttagare samt anställda ismåföretag har i större utsträckning än andra slutat att äta ipersonalmatsalar och restauranger. Detta har givetvis letttill stora förändringar i svenskarnas kostvanor. Många ätermindre näringsrik kost under arbetsdagen, och det påverkarhälsan, prestationsförmågan och trivseln på arbetsplatsen.I motion Sk347 (nyd) yrkas att beskattningen av kostförmånerslopas och -- om detta yrkande inte bifalls -- attkostförmånerna i vart fall befrias från socialavgifter.Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till delagändringar som behövs. Därmed tillgodoses även yrkandena ide två andra motionerna.dels vid mom. 13 hemställt13. beträffande lunchförmåneratt med anledning av motionerna 1992/93:Sk347,1992/93:Sk368 och 1992/93:Sk385 hos regeringen begärskyndsamt förslag om befrielse från beskattning avkostförmåner i enlighet med vad som anförs i reservationen.11. Rabatter (mom. 14)(nyd) hardels anfört följande:Vanliga inköpsrabatter för personalen skall inte beskattas.Skattemyndigheterna tillämpar emellertid inte denna självklararegel i fråga om rabatter som registreras i samband medinköpet men av praktiska skäl utbetalas först vid ett senaretillfälle.Som anförs i motionen bör skattemyndigheternas praxis attbeskatta rabatter av detta slag inte godtas. Regeringen börskyndsamt lägga fram förslag till de ändringar avlagstiftningen som behövs för att klarlägga detta.dels vid mom. 14 hemställt14. beträffande rabatteratt med bifall till motion 1992/93:Sk310 som sinmening ger regeringen till känna vad som har anförts ireservationen om personalförmåner i form av sedvanligarabatter.12. Bilförmåner (mom. 16)(nyd) hardels anfört följande:Reglerna om bilförmåner har väckt berättigad kritik mot att deslår alltför hårt och orättvist och att de även i övrigtmedför ej önskvärda effekter.Som anförs i motion Sk366 (nyd) har försäljningen avtjänstebilar i det närmaste halverats. ochSaab drabbas mycket hårt av denna nedgång. I motionen anförsäven andra starka skäl för en allmän sänkning avförmånsvärdena och för en annan utformning av reglerna. Vadsom talar för en sänkning är framför allt följande tre viktigasakargument:1. Svensk bilindustri kommer att öka försäljningen av nyabilar i . Därigenom räddas många arbetstillfällen.2. Trafiksäkerheten på de svenska vägarna förbättras avsevärtom mindre bilar byts ut mot större och säkrare bilar, vilketblir fallet om skattereglerna för tjänstebilar ändras pålämpligt sätt.3. Miljön förbättras i och med att vagnparken i Sverigeförnyas. Ett stort hot mot miljön är just att vagnparkensuccessivt håller på att försämras på grund av de försämradereglerna för tjänstebilar.Som anförs i motionen kommer en minskning av statens intäkterav förmånsbeskattningen att med råge kompenseras genom ökatanvändande av moderna tjänstebilar.Samtidigt som förmånsvärdena sänks bör reglerna justeras äveni andra avseenden. I flera motioner framhålls attskattereglerna i praktiken har lett till en groteskförmånsbeskattning i fråga om bilar, som i själva verket äratt betrakta som rena arbetsredskap. Det finns även andra skälsom utvisar att man bör ta större hänsyn till bilens faktiskaanvändning. Så t.ex. är det förkastligt från miljösynpunkt ochfrån många andra synpunkter att reglerna inte tar någon rimlighänsyn till den faktiska användningen av bilen och till defaktiska körsträckorna. Reglerna bör alltså ändras i dessahänseenden.Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till sådanaändringar av reglerna som innebär att de här angivnasynpunkterna tillgodoses.dels vid mom. 16 hemställt16. beträffande bilförmåneratt med bifall till motionerna 1992/93:Sk309,1992/93:Sk330, 1992/93:Sk345, 1992/93:Sk357,1992/93:Sk366 yrkande 1 och 1992/93:Sk377 yrkande 1, medanledning av motion 1992/93:Sk366 yrkande 2 samt med avslagpå motionerna 1992/93:Sk328, 1992/93:Sk331,1992/93:Sk334, 1992/93:Sk376 och 1992/93:Sk377 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts ireservationen om beskattningen av bilförmåner.13. Sparande m.m. (mom. 18)(nyd) hardels anfört följande:Barn och ungdomar som har småbelopp på banken utsätts för ettonödigt skattetrassel. Att beskattningen av de obetydligaräntebelopp som det är fråga om kan vålla irritation hos allainblandade är förståeligt och onödigt, och för statsverketuppstår i realiteten knappast någon nettobehållning att talaom. För att undvika sådana effekter bör man -- som anförs imotion Sk361 -- undersöka om man i dessa fall kan införa ettskattefritt belopp på . Därmed torde man tillgodosesyftet med motionerna Sk370 och Sk381 och i viss mån ävenmotion Sk379. Vad som här har anförts bör ges till känna förregeringen.dels vid mom. 18 hemställt18.