bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — Följande områden bör särskilt prioriteras, anförsdet i motionen (yrkande 5):stärkandet av den demokratiska kulturen,utformningen av ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbarareformprogram,främjandet av en hållbar regional energiförsörjning,uppföljning av miljösamarbetet i i form avett särskilt handlingsprogram, som inbegriperkärnsäkerhetsfrågan,utvecklingen av regionens produktion och distribution avlivsmedel,främjandet av framväxten av ett livskraftigt små- ochnyföretagande.Hur motionärerna vill att medlen för östbiståndet skallfördelas på olika poster framgår av tablå senare i betänkandet.I det sjunde yrkandet i motion U251 (s) anförs behovet av attett substantiellt samarbete äger rum även med ochRyssland, särskilt ochNordkalotten/, vid sidan av det fortsattprioriterade samarbetet med , och Litauen.I motion U258 (v) framhålls bl.a. att biståndkan utgöra ett framsynt sett att undvika potentiella konflikter.Vänsterpartiet vill genom nedskärningar i försvarsbudgeten skapautrymme för ökade insatser i . I motionenstredje yrkande föreslås att anslaget G 1. Samarbete med Central-och anvisas utöver vad regeringenföreslagit, eller således . Motionärerna anseratt Östeuropabiståndet bör höjas till av BNI(yrkande 5). I motionens fjärde yrkande föreslås att medel föratt uppnå detta mål ställs till förfogande genom en blandning avAMS-medel och bistånd.I motion U258 anförs vidare attföretagssatsningar skulle kunna utgöra ett effektivt sätt attrelativt snabbt få i gång en ekonomisk utveckling i Östeuropa.Motionärerna menar att staten har ett ansvar för att stimulerasådana satsningar i öst som även skulle kunna skapaarbetstillfällen i . I motionens första yrkande föreslåsatt regeringen tillsätter en arbetsgrupp med industri- ochfackföreningsfolk för att snabbutreda förutsättningarna fördylika företagssatsningar. I det sjätte yrkandet i motionenbegärs att lån och bistånd till på allanivåer skall genomsyras av omsorg om miljön och såvitt möjligtägnas miljöförbättrande och energibesparande projekt.I två motioner av Ny demokrati U255 och Fi211 anförs attSverige bör omprioritera hela sitt biståndssamarbete. Nydemokrati anser att minst en tredjedel av totalabistånd skall ges till länder i vårt närområde. börutveckla en handlingskraftig Östeuropapolitik, anförs det imotion Fi211, yrkande 22. I motion U255, yrkande 1, föreslås attregeringen bemyndigas att under /94 görautfästelser intill ett belopp om högst 2 miljarder, dvs. 1miljard mer än vad regeringen föreslår. I motionens andrayrkande föreslås att anslaget G 1. Samarbete med länderna iCentral- och anvisas mer än vadregeringen föreslår, eller således 1319999000 kr.Även i motion Jo631 (c) framhålls att Östeuropabiståndet påsikt bör öka. I motionens första yrkande föreslås att biståndettill bör ökas till att motsvara avBNI så snart de ekonomiska förutsättningarna i såmedger. Motionärerna anser att Östeuropabiståndet ävenfortsättningsvis bör vara skilt från och ej inkräkta påbiståndet till länder i tredje världen.I motion U274 (s) anges ett stort antal problemområden i våraöstra grannländer, bl.a. miljön, infrastrukturen, energisektorn,där motionärerna anser att snara och betydande satsningarerfordras. Med tanke på de resurser som behövs kommer dockbistånd inte att förslå särskilt långt, påpekas det i motionen.I stället förordar motionärerna att stöd så långt möjligt ges pålånebasis och genom utökade insatser när det gällerexportkrediter. I motionen föreslås bl.a. även ett väsentligtökat användande av Europeiska och Nordiskautvecklingsfonden.I motion U283 (fp) konstateras att de nya eller återupprättadedemokratiska systemen i är sköra. Det stöd som ges tillkunskapsuppbyggnad bör därför enligt motionärerna till väsentligdel inriktas på insatser som kan stärka demokratin i de baltiskastaterna (yrkande 1). I motionen anförs också att det svenskasamarbetet med bör fortsätta på minst nuvarandeekonomiska nivå även sedan det nuvarande treårsprogrammet löptut (yrkande 5).I två motioner, U203 (m) samt U204 (c), föreslås att biståndettill i ökad utsträckning bör ges i formav bundet bistånd. I motion U203 (m) nämns särskilt denkompetens som svenska företag besitter när det gäller t.ex.miljö- och reningsteknik och produktionen av bostäder. I motionU204 (c) förordas bundet bistånd särskilt i form avprefabricerade småhus, byggnadsteknik i övrigt samt i form avjordbrukskomponenter. Motionärerna anser att regeringen bör göradet möjligt att finansiera dylika insatser med såväl bistånd somarbetsmarknadsstöd.I motion U620 (m) hävdas att demokratiseringen i hargett nytt hopp för många av de minoritetsfolk som lever inomRysslands gränser och som tidigare haft det svårt. Samtidigtutgör ryska, nationalistiska strömningar ett hot mot delandvinningar som görs. Många folkslag i till angränsanderyska områden känner en särskild samhörighet med bl.a. Finlandoch . I motionen (yrkande 2) begärs att det svenskaÖsteuropabiståndet till dessa områden skall utformas på ettsådant sätt, att det även kommer dessa minoritetsfolk till godo.Motion U608 (fp) anlägger ett brett perspektiv på bl.a.problemet med etniska konflikter. I motionen hänvisas tillregeringens uttalade strävan att stärka samarbetet i vår del avvärlden och särskilda roll i ansträngningarna attfrämja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen iregionen. Motionärerna anser att ett sätt att göra detta voreatt på samnordisk grund söka utveckla en kunskapsbas om aktuellakonfliktområden och dessas bakomliggande faktorer. nämns i motionen som ett exempel på ettinstitut som kunde ges möjligheter att specialisera sig påminoriteters rättigheter och metoder att lösa etniska konfliktermed fredliga medel. I yrkande 12 föreslås att möjligheterna börundersökas om hur i samarbete med internationellaforskare skulle kunna medverka till att lösa etniska konflikteri enlighet med de idéer som framförs i motionen. Kostnaderna fören sådan satsning föreslås av motionärerna kunna belastaanslaget G 1. Utskottet välkomnade i fjolårets betänkande (1991/92:UU16)regeringens förslag att för samarbete med Central- och Östeuropaanvisa medel över det nya verksamhetsområdet littera G, som ärskilt från anslaget för u-landsbistånd. Det särskildaverksamhetsområdets tillkomst får ses som resultatet av denstora politiska enighet som då rådde, dvs. att det tidigaresamarbetets huvudinriktning på kunskapsöverföring ochkompetensutveckling till borde bestå.Utskottet hyser även alltjämt den grunduppfattning, som ocksåkommer till uttryck i flera motioner, nämligen att samarbetetmed inte bör jämföras med eller utgöra endel av utvecklingsbiståndet till tredje världen.I såväl motion U258 (v) som motion U255 (nyd) föreslås enökning av anslaget G 1. Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa. I motionerna Jo631 (c) samt U258 (v) anförs attbiståndet till bör höjas till 0,av BNI, resp. av BNI. I motion begärsatt utrymme för anslagshöjningen skall skapas genom minskadeförsvarsutgifter. I motion Jo631 (c), yrkande 1, framhävs attden förordade anslagshöjningen avseende östsamarbetet inte fårinkräkta på u-biståndet. I motion U283 (fp), yrkande 5, begärsatt samarbetet med de baltiska staterna skall fortsätta på minstnuvarande ekonomiska nivå, även sedan det löpandetreårsprogrammet avslutats.Utskottet delar motionärernas engagemang för ett kraftfulltekonomiskt stöd till . Utskottet noteraratt regeringen markerat den vikt den tillmäter östsamarbetetgenom att hålla fast vid budgetmålet "tre miljarder över treår". Detta innebär att anslaget G 1. Samarbete med länderna iCentral- och föreslås bli ett av de få anslag som intedrabbas av de kraftiga nedskärningarna i statsbudgeten för1993/94. I motionerna U251 (s) och U258 (v) påstås dock attregeringens förslag innebär ett löftesbrott mot den tidigareuttalade målsättningen att biståndet till Central- och Östeuropaskall uppgå till 1 miljard . Därvid kan anföras följande:I budgeten 1992/93, anslaget G 1, reserverades medel för såvälkompensationen för det s.k. baltguldet () somdet valutastöd () som förutsågs kunna bliaktuellt i samband med de baltiska staternas monetära reformer.Dessa stora belopp intecknade givetvis en betydande del avbudgetutrymmet. Detta förhållande fick dock, ansåg regeringen,inte leda till minskningar i anslagen till myndigheter somansvarar för den kunskapsöverförande verksamheten. Av detta skälföreslog regeringen att en del av kompensationen för baltguldetbudgetmässigt skulle fördelas på två budgetår, så att 125miljoner kronor förskotterades från den kommande budgeten för1993/94. Förslaget godkändes av (utskottets betänkande 1991/92:UU30). Denna budgettekniskaoperation kan framstå som en anslagsminskning, men innebäralltså ingen reell sådan. Utskottet konstaterar attutbetalningen av kompensationen för baltguldet torde hainneburit en välkommen förstärkning av och Litauensvalutareserver.Mot bakgrund av de snabba förändringarna i vårt närområde ärdet vidare enligt utskottets bedömning knappast lämpligt attgöra utfästelser avseende framtida biståndsinsatsers storlek ochinriktning som går utöver dem som redan gjorts. Däremot tordedet vara uppenbart att en fortsättning av samarbetet kommer attvara både nödvändig och önskvärd. Hur samarbetet kommer attutformas beror givetvis på utvecklingen i regionen.Utskottet har ingen erinran mot den i propositionen föreslagnaallmänna utformningen av samarbetet och samarbetsnivån.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 1 och 2 i motionU255 (nyd) samt yrkande 3 i motion U258 (v). Yrkandena 1--4 imotion U251 (s), yrkande 5 i motion U258 (v), yrkande 1 i motionJo631 (c), yrkande 22 i motion Fi211 (nyd) samt yrkande 5 imotion U283 (fp) anses därmed besvarade.Utskottet vill framhålla vikten av att östsamarbetet utformaspå ett sådant sätt att det motsvarar mottagarländernas behov ochegna prioriteringar. Det hindrar inte att det också kan behövasinsatser som är av intresse för såväl mottagarländerna somSverige. Utskottet finner att de grundläggande målsättningarnaför den svenska östsamarbetspolitiken -- att stödjakonsolideringen av demokratins och rättstatens institutioner,att stödja införandet av en fungerande marknadsekonomi, inkl.genomförandet av ekonomiskt och socialt hållbara reformprogramsamt att stödja åtgärder för att förbättra miljön, särskilt iÖstersjön -- inte avviker i något väsentligt avseende från deprioriteringar som framförs i flertalet motioner.Som exempel på en insats som också mer direkt kan vara avintresse för kan nämnas den särskildaexportkreditgarantiram för och som föreslås ipropositionen. Ett annat exempel utgörs av suveränitetsstödettill de baltiska staterna. Ett tredje exempel kan sägas utgörasav det näringslivssamarbete som kanaliseras genom Swedecorp.Detta stöd har till främsta syfte att främja utvecklingen avmindre och medelstora företag i de central- och östeuropeiskastaterna. Målsättningen ligger i linje med uppfattningar somkommer till uttryck i flera motioner.Därmed betraktar utskottet yrkande 5 i motion U251 (s) sombesvarat.Det förhållande att riktar en omfattande del av sittbistånd till , och har enligt utskottetsuppfattning tett sig naturligt mot bakgrund av de baltiskastaternas återvunna självständighet. Hjälpbehoven iCentral- och är inte desto mindre av en sådanomfattning att ett enskilt lands insatser, hur stora de än är,endast får begränsad effekt. Det framstår i sammanhanget sombetydelsefullt att såväl en arbetsfördelning som ett samarbeteäger rum mellan biståndsgivarna och de internationellaorganisationerna. Utskottet konstaterar att det råder storförståelse för att varje västeuropeiskt land i det bilateralasamarbetet prioriterar sitt närområde. har gjort dettagenom att deklarera att , och nordvästra kommer att ges företräde. I sitt betänkande 1991/92:UU16framhöll utskottet betydelsen av att denna betoning av hela vårtnärområde runt bör ses i ett enhetligt perspektiv utannågra inbördes prioriteringar.Därmed anses yrkande 7 i motion U251 (s) besvarat.I flera motioner, bl.a. motion U283 (fp), yrkande 1, föreslåsytterligare insatser för att stärka de baltiska ländernassuveränitet och demokratiska statsskick, inkl. behovet av attstärka minoriteternas rättsskydd. I motion U608 (fp), yrkande12, föreslås att , med medel ur anslagen föröstsamarbetet och i samarbete med internationella forskare, böröverväga insatser syftande till att söka förebygga eller lösaetniska konflikter på fredlig väg. I yrkande 2 i motion U620 (m)begärs att det svenska biståndet till det ryska närområdetutformas på ett sådant sätt att det också kommerminoritetsfolken till godo.Utskottet noterar att stärkandet av demokratins ochrättsstatens institutioner är ett av huvudmålen för Sverigessamarbete med länderna i Central- och Östeuropa.Biståndssamarbete i form av s.k. suveränitetsstöd inleddes underinnevarande budgetår och får , om regeringens förslaggodkänns, en egen anslagspost ().Kunskapsöverföring i syfte att stärka de demokratiskastrukturerna, med stark tonvikt på , äger rum på fleraolika nivåer: genom rådgivning i och statligamyndigheters regi, genom regionalt och kommunalt samarbete samtgenom folkrörelsers och andra enskilda organisationersverksamhet. Utbildningsinsatser av olika slag spelar en storroll i kunskapsöverföringen. Flera av dessa samarbetsformer ochområden för samarbete berörs även i senare avsnitt ibetänkandet.Utskottet delar motionärernas, U608 (fp), uppfattning ombetydelsen av att etniska konflikter kan lösas med fredligamedel och att minoriteters rättigheter respekteras. Ettinternationellt samarbete i fråga om minoritetsskydd utvecklasinom FN, och inte minst inom ESK. Också forskningenom konfliktorsaker har en viktig roll att spela. Utskottetfinner dock ej motiverat att medel ur anslaget G 1. Samarbetemed tas i anspråk för sådana ändamål. , som nämns i motion U608(fp), vill utskottet hänvisa till att institutet i propositionenföreslås få över anslaget B 8. ÖvrigaInternationella organisationer m.m. Institutet, som ärfristående och själv bestämmer inriktningen på sin forskning,har även utnyttjats för förmedling av stipendier och kurseravseende mänskliga rättigheter med finansiering av Svenskainstitutet.Vad beträffar urbefolkningars och minoriteters situationkonstaterar utskottet att ett aktivt arbete pågår inom främstFörenta nationerna (FN), och för att stärkaskyddet för dessa grupper. Inom har t.ex. tillsattsen expertkommitté med uppgift att utarbeta förslag tillförbättrat skydd för nationella minoriteter. är intemedlem av , men har gäststatus och deltar isamarbetet på flera områden. Från rysk sida eftersträvas en snaranslutning till rådet.FN:s generalförsamling antog en deklaration omminoriteter. har förurbefolkningsfrågor arbetat med ett utkast till en deklarationom urbefolkningsfrågor. Gruppen, som sammanträder i , äröppen för urbefolkningar och deras organisationer. En frivilligfond tillhandahåller ekonomiska bidrag för att göra det möjligtför representanter för urbefolkningar att delta i arbetsgruppensmöten. bidrar regelbundet med medel till denna fond.Även inom ramen för den europeiska säkerhetskonferensen, ESK,har minoritetsfrågor kommit att spela en allt viktigare roll. Enspeciell s.k. högkommissarie för nationella minoritetertillsattes . Denne skall, när en möjligminoritetskonflikt har identifierats, på ett tidigt stadiumkunna gripa in genom besök, konsultationer och rekommendationer.I fråga om de ryska minoritetsfolken och urbefolkningarna harde, som motionärerna påpekar, lidit av krav på politisk,kulturell, religiös och språklig underkastelse. Kontakterna medde ryska samerna, som var starkt begränsade,har kunnat breddas, främst genom att de ryskasamerna på 1992 fick fasta platser i . En annan möjlighet att uppmärksamma dessa frågor haröppnats genom den av de fem nordiska länderna, ochEG-kommissionen antagna deklarationen om samarbete iBarentsregionen (, ). Det regionala råd sombildats inom ramen för detta samarbete består av representanterfrån de lokala myndigheterna samt urbefolkningarna i området.Rådet skall vara ett forum för samarbete i frågor om ekonomi,handel, forskning och teknologi, turism, miljö, infrastruktur,kultur och utbildning m.m. Rådet skall även initiera speciellaprojekt syftande till att förbättra situationen förurbefolkningarna i området. 1993, som av FN utropats till detinternationella urbefolkningsåret, har inletts med fleraaktioner syftande till att uppmärksamma minoritetsfolkenssituation. Det är utskottets förhoppning att året ävenfortsättningsvis kommer att ge mångfaldiga tillfällen attfokusera på urbefolkningarnas och de nationella minoriteternasproblem på alla relevanta områden.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 12 i motion U608(fp) och betraktar yrkande 1 i motion U283 (fp) samt yrkande 2 imotion U620 (m) som besvarade.I motion U274 (s) framhålls att behoven av stöd till decentral- och östeuropiska länderna är så stora att enbartbistånd inte kommer att förslå särskilt långt. Det finns ocksåen risk för att länderna i fråga blir alltför biståndsberoende,påpekas det i motionen. Av dessa skäl bör enligt motionärernastöd så långt möjligt ges på lånebasis eller genom utökadeinsatser när det gäller exportkrediter och ett väsentligt ökatanvändande av Europeiska och Nordiskautvecklingsfonden.Utskottet konstaterar att krävande och omfattandeinvesteringar, främst i infrastruktur och på energiområdet,företrädesvis sker inom ramen för det multilaterala samarbetetoch via de internationella finansinstitutionerna. De medel somdessa organ ställer till förfogande för investeringar utgörs avlån på marknadsrelaterade villkor.Vidare kan konstateras att en betydande del av det svenskastödet enligt propositionen föreslås utgå i form av lån. Detgäller bl.a. det särskilda betalningsbalansstödet som samordnasgenom den s.k. G24-gruppen. Inom den föreslagna garantiramen på800 finns dessutom utrymme för strukturelltinriktat stöd kopplat till utlåning från multilaterala organ.Dessa insatser avses också ske i form av lån. Vidare kommermerparten av de insatser som görs via det Baltiskainvesteringsprogrammet (BIP) att ske i form av lån påmarknadsbaserade villkor.Nordiska utvecklingsfonden, som det hänvisas till i motionU274 (s), lånar ut pengar på mjuka villkor till vissa u-länder.Fonden är med andra ord inte avpassad för stöd till Östeuropa.Inom ramen för Nordiska investeringsbanken (NIB) finns däremot,enligt vad utskottet inhämtat, en särskild s.k.projektinvesteringslåneordning (). Denna ger lån tillinvesteringar i kreditvärdiga s.k. medelinkomstländer, bl.a. iCentral- och . Syftet med är främst att gynnanordisk projektexport. PIL-lån har beviljats tillTjeckoslovakien och samt tidigare också tillSovjetunionen. Genom det baltiska investeringsprogrammet kan NIBockså lämna lån till de tre baltiska länderna.Vidare konstaterar utskottet att aktivt har verkat föratt främja de baltiska ländernas samarbete med Europeiskautvecklingsbanken ().Banken, som inledde sin verksamhet och alltjämtbefinner sig i ett uppbyggnadsskede, har som syfte attunderlätta övergången till öppna, marknadsorienterade ekonomieroch främja privata initiativ i de länder i Central- ochÖsteuropa som går mot flerpartisystem, demokrati och pluralism.Utformningen av bankens stadgar har varitföremål för ett flertal internationella överläggningar mellanEuropeiska investeringsbanken, EG och de omkring 40 stater(däribland samtliga ) som är eller har för avsikt attbli medlemmar i verksamhet är främst inriktad på att utveckla denprivata sektorn i de central- och östeuropeiska länderna,företrädesvis i form av små och medelstora företag. Banken skalldärvid lämna stöd till ekonomiska reformer, bl.a. vad gälleravmonopolisering, decentralisering och privatisering. Vidareskall banken verka för att dessa länder integreras helt i deninternationella ekonomin. arbetar med långivning,riskkapitalinvesteringar, infrastrukturprojekt, utställande avolika typer av garantier samt teknisk rådgivning. Banken harmöjlighet att lämna lån, garantier, etc. till ett värdemotsvarande bankens tecknade kapital, totala reserver ochöverskott.Medlemmarna bidrar med totalt 10 miljarder ecu till bankenskapital. Av detta belopp uppgår andel till 228 miljonerecu, motsvarande av bankens kapital. har,enligt vad utskottet inhämtat, beslut fattats om lån ochinvesteringar från bankens sida på knappt 1,8 miljarder ecu.Målsättningen är 2--2,6 miljarder ecu. Utbetalningartill projekt sker normalt , vilket innebär att defaktiska låneutbetalningarna för en ny institution som inteblir så många . Tillsammans med NIB har EBRDhuvudansvaret för implementeringen av det baltiskainvesteringsprogrammet. företräds av en exekutivdirektöri direktion. Direktionen är underställd en styrelse medföreträdare för samtliga medlemmar.Med det anförda anser utskottet motion U274 (s) besvarad.I motion U258 (v), yrkande 1, föreslås tillsättandet av enarbetsgrupp med industri- och fackföreningsfolk i syfte attsnabbutreda förutsättningarna för företagssatsningar iÖsteuropa.Som motionärerna anför, har gigantiska problem sombl.a. på infrastrukturområdet ställer anspråk på mycket storainvesteringar. Detta förutsätter i allmänhet samverkan mellanflera länder inom ramen för internationellafinansieringsinstitutioner. spelar en aktiv roll i dessaorgan. Utskottet noterar dock att utvecklingen av de tidigaresocialistiska staternas eget näringsliv och övergången tillmarknadsekonomi emellertid inte är betjänt enbart av storainvesteringar. En betydande del av näringslivsinriktadeöstsamarbete har till syfte att främja uppkomsten av små ochmedelstora företag. Förutom tidigare nämnda är ocksådet baltiska investeringsprogrammet (BIP), som upprättats av denordiska länderna, av betydelse i detta sammanhang, liksomsjälvfallet den i propositionen föreslagna exportkreditramen.Därmed avstyrker utskottet yrkande 1 i motion U258 (v).I ett antal motioner, bl.a. U203 (m) och U204 (c), föreslås enökad bindning av biståndet, t.ex. via projekt som tillvaratarsvenskt kunnande eller industriell överkapacitet i Sverige.Utskottet får därvid anföra följande:Riksdag och regering har gemensamt fastslagit attkunskapsöverföring skall prioriteras som biståndsform i detbilaterala samarbetet med . Dehuvudsakliga kanalerna härför är BITS, , och . Den kunskapsbas som dessa myndigheterutnyttjar är den svenska. Medverkar gör också arbetsmarknadensparter och myndigheter. I så måtto är de medel som ställs tillförfogande för bilateralt samarbete med Central- och Östeuroparedan bundna. Även en stor del av det multilaterala biståndet,som ej är rent betalningsbalansstöd eller valutastöd ellerliknande, är bundet till upphandling i . konsultfonderna vid och den Europeiskautvecklingsbanken, EBRD.Utskottet anser det positivt om svenska biståndsinsatser kanbidra till att öka sysselsättningen i . Detta är dockinte biståndets syfte. Olika arbetsmarknadspolitiska insatserkan emellertid enligt utskottets uppfattning ofta med fördelkomplettera biståndssamarbetet. Försöksverksamhet i dennariktning bedrivs vid t.ex. iMalmö och planeras i bl.a. . Enligt vad utskottetinhämtat undersöker regeringen möjligheterna attuppnå ytterligare dylika s.k. synergieffekter.Utskottet vill framhålla som angeläget att östsamarbetetsutformning kontinuerligt kan anpassas till ändradeförutsättningar och behov. De typer av insatser och initiativsom nämnts ovan illustrerar detta. I Central- och Östeuropaframstår detta behov som särskilt betydelsefullt, dåutvecklingen där har varit och förblir mycket svårförutsebar.Östsamarbetet förutsätter således såväl kontinuitet somflexibilitet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna U203 (m), U204(c) samt i motion U258 (v) yrkande 4.I yrkande 6 motion U258 (v) understryks vikten av insatser påmiljöområdet i vid bemärkelse. Miljömålet finns klart uttryckt iriktlinjerna för det svenska östsamarbetet. harbeslutat att för innevarande budgetår avsätta extra resurserunder fjortonde huvudtiteln för visst internationelltmiljösamarbete, inkl. kärnsäkerhet (prop. 1992/93:99).