bet · GG01KrU27 · 1993-05-13 00:00:00 — Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten I betänkandet behandlas förslag som lagts fram ibudgetpropositionen om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten samt motioner som väckts i anslutning härtill.Utskottet föreslår att godkänner attmedelstilldelningen för för ()uppgår till , för ()1571,och för ()210,, allt i enlighet med förslaget ibudgetpropositionen. Motionsyrkanden om en minskadmedelstilldelning för den återstående delen av avtalsperioden1993--1996 avstyrks. Utskottet tillstyrker att /94 tilldelas 4,365 miljoner kronor.Utskottet föreslår att anta ett i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) omTV-avgift, vilket innebär att avgiften höjs med till1440 kr fr.o.m. . Motioner omslopande av TV-avgiften, om skyldigheten att betala TV-avgiftsamt om sponsring avstyrks.Motioner avstyrks som avser ett särskilt programutbud förutvecklingsstörda, en internationell pressöversikt i riksradion,en förenklad utbildning i nationalekonomi för allmänheten i UR:sregi, ökad lokal TV-produktion, utflyttning av tillGöteborg samt radiobolagets ansvar när det gällersjöväderrapporteringen. Avstyrkandet sker i flertalet fall medhänvisning till programföretagens självständighet.Utskottet anser att det är angeläget att den genomsnittligahandläggningstiden vid kan kortas ner, vilket ocksåär nämndens målsättning. Någon åtgärd med anledningav ett motionsyrkande i frågan är därför inte erforderligt.Ett yrkande med begäran om att snabbutreda en gemensam nordiskTV-kanal avstyrks med hänvisning till att frågan bereds införett kommande nordiskt statsministermöte.Utskottet avstyrker två motioner om hörbarheten i vad gällerradioutsändning över . Utskottet utgår från attSR fullgör sina åtaganden -- bl.a. i vad avser säkerhet ochteknisk kvalitet på sändningarna samt service till lyssnare tillprogram på minoritetsspråk -- i enlighet med avtalet med staten.Till betänkandet har fogats två reservationer och ett särskiltyttrande. Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 12() under C. Massmedier m.m., avsnittet Radiooch Televisionunder punkten Den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten (s. 232--245) föreslagit att1. anta ett i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen (1989:41) om TV-avgift,2. godkänna propositionens förslag till medelsberäkning förden avgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av , och ,3. godkänna propositionens förslag till medelsberäkningavseende /94 för verksamhet.Lagförslaget har intagits i bilaga till betänkandet. 1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det önskvärda i en förenklad utbildning inationalekonomi för allmänheten i Utbildningsradions regi.1992/93:Kr203 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förbud att sända sponsrade program i ochSveriges Radio.1992/93:Kr211 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att gentemot hävda kravet på god hörbarhet vadgäller P4 över Stockholmsområdet.1992/93:Kr212 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgiftsskyldigheten för TV-innehav.1992/93:Kr224 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regelbundna program i radio och televisionför utvecklingsstörda.1992/93:Kr237 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en internationell pressöversikt iriksradion.1992/93:Kr242 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad TV-produktion i Västsverige.1992/93:Kr270 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens ansvar för TV- och radioproduktionför utvecklingsstörda,2. att hos regeringen begär att regionala och lokalanyheter för utvecklingsstörda skall befrämjas på lämpligt sättinom radio och TV.1992/93:Kr271 av (m) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning och förslag till finansieringi framtiden av public service-företagen inom radio ochtelevision, varvid förutsätts att den nuvarande TV-avgiftenavskaffas.1992/93:Kr304 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavtalet med /93:Kr305 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att till den avgiftsfinansierade verksamheten sombedrivs av , ochSveriges beslutar att upphöra medtilldelning av reformmedel för återstoden av avtalsperioden,2. att -- om yrkande 1 inte bifalls -- till denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av , och beslutar återta beslut om i anslag förreformer under /94,3. att beslutar att till statskassan föra de medelsom frigörs vid rationaliseringar inom ,och underåterstoden av avtalsperioden,4. att -- om yrkande 3 inte bifalls -- beslutar atttill statskassan föra de som kommer att frigörasvid rationaliseringar inom , och under budgetåret1993/94,6. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att föreslå en genomgripande strukturförändring iSveriges tre programbolag.1992/93:Kr306 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statens ansvar för TV- och radioproduktion förutvecklingsstörda.1992/93:Kr307 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flyttning av till samt ombehovet av en ökad TV-produktion ute i distrikten.1992/93:Kr308 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en gemensam nordisk TV-kanalsamt dess placering i Göteborg.1992/93:Kr309 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nyhetsprogram för utvecklingsstörda.1992/93:Kr310 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Radionämnden.1992/93:Kr315 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om radiosändningar på finska. Vissa bakgrundsuppgifterRiksdagen beslutade vid föregående att i huvudsakgodkänna de förslag som regeringen lagt fram i proposition1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten 1993--1996 m.m. (bet. 1991/92:KrU28, rskr.1991/92:329). Beslutet innebar bl.a. att den tidigarekoncernmodellen med ett moderbolag skulle upphöra, att publicservice-företagen skulle bli självständiga aktiebolag, attSveriges och skulle slåsihop till ett ljudradiobolag, benämnt (),att statens avtal med de tre programföretagen (), och () skulle vara fyraåriga och att publicservice-uppdraget för programföretagen i huvudsak skulle förblioförändrat.Beslut av i ärendet rörande ägandet avprogramföretagen har inte kunnat fullföljas. Regeringen harnyligen i proposition 1992/93:236 om ägande av denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten föreslagit att detre företagen skall ägas av tre för ändamålet bildadestiftelser. tillstyrker i sitt härmedavgivna betänkande 1992/93:KrU28 regeringens förslag.Regeringen har ingått avtal med de tre publicservice-företagen om deras verksamhet den 1januari 1993--den 31 december 1996.Riksdagens ovan angivna beslut innebar bl.a. godkännande avregeringens förslag om de ekonomiska förutsättningarna förpublic service-företagen under avtalsperioden.Medelstilldelningen skall vara samlad och inte innehållaspecialdestinerade belopp. Programföretagen får inom tillgängligekonomisk ram göra de prioriteringar som krävs för att uppfyllade i avtalen uppställda målen.Vidare godkände att medelstilldelningen underperioden --1996 skulle värdesäkras med utgångspunkt i ettindex. Public service-företagen skulle tillsammans få enreformram om (prisläge)under kalenderåren 1993, 1994 och 1995. Det uppställdes ettrationaliseringskrav på public service-företagen om 100 miljonerkronor (prisläge) för kalenderåren 1993 och1994. De medel som frigörs genom ytterligare rationaliseringarskulle få behållas för reforminsatser.Riksdagen godkände vidare en s.k. fördelningsnyckel sominnebär att tillgängliga medel fördelas till SVT,34,till SR och till UR.Public service-verksamheten finansieras med TV-avgiftsmedelsom anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto(rundradiokontot). Medel för programverksamheten för utlandetanvisas dock över statsbudgeten under anslagetRadioprogramverksamhet för utlandet (tredje huvudtiteln).Även Radionämndens verksamhet finansieras med TV-avgifter.Sponsring får i begränsad omfattning förekomma i SVT:s ochSR:s sändningar.Betydelse för programbolagens verksamhet har -- utöver avtalen-- radiolagen (1966:755) och lagen (1991:1559) med föreskrifterpå tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. Av betydelse i sammanhanget är också lagen (1989:41)och förordningen (1989:46) om TV-avgift och förordningen(1988:339) med instruktion för Radionämnden.Regeringen har meddelat public service-företagen tillståndenligt 5 § radiolagen att --den 31december 1996 sända radioprogram i rundradiosändning. Somvillkor för sändningsrätten gäller att de avtal som träffasmellan staten och företagen alltjämt är i kraft.Radionämnden övervakar genom efterhandsgranskning attprogramföretagen iakttar bestämmelserna i radiolag och avtal.Svensk Rundradio AB är huvudman för rundradionätet.Rundradiobolaget skall ge sändningsberättigade programföretagtillgång till sändarnätet på likvärdiga villkor. Verksamhetenregleras i avtal mellan rundradiobolaget och publicservice-företagen.Public service-företagen utgör tillsammans med Radionämndenden s.k. rundradiorörelsen.Radiotjänst i () ansvarar förTV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. I avtal som träffadesår 1989 mellan staten och RIKAB regleras bolagets uppgifter.Influtna avgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, dets.k. rundradiokontot, hos . Utbetalningen avmedlen värdesäkras med utgångspunkt i ett särskiltkompensationsindex. Staten tillhandahåller genomRiksgäldskontoret det rörelsekapital rundradiorörelsen behövernär avgiftsmedlen inte räcker till.SVT:s ansvar för förvaltning av rundradiomedlen regleras i ettavtal som trädde i kraft och gäller tillsvidare.MedelsberäkningenInledningsvis har redovisats att vid föregåenderiksmöte godkände regeringens förslag om de ekonomiskaförutsättningarna för public service-företagen underavtalsperioden --1996. Medelsberäkningarna under den nyaperioden för den avgiftsfinansierade verksamheten vid SVT, SRoch UR skulle -- liksom under tidigare avtalsperioder -- avsekalenderår och föreläggas för godkännande inför vartoch ett av de fyra kalenderåren. Regeringen framlade således vidföregående förslag till medelsberäkning för det förstaåret i perioden, dvs. , vilket godkändes avriksdagen.Förslag till medelsberäkning för för SVT, SR ochUR föreläggs budgetproposition (bil. 241--245).Riksdagen föreslås godkänna att medelstilldelningen --beräknad i enlighet med av godkända grunder och i 1991års prisläge -- till SVT för uppgår till2798,, till SR ochtill UR . Fördelningen av medlen mellanföretagen har gjorts i enlighet med den s.k. fördelningsnyckelsom godkände vid föregående riksmöte.I motion Kr305 (nyd) tas upp frågor som rör de av riksdagenvid föregående godkända principerna för tilldelning avreformmedel och för rationalisering inom publicservice-företagen --1996. Enligtmotionen bör -- med ändring av sitt tidigare beslut --besluta att tilldelningen av reformmedel bör upphöra föråterstoden av avtalsperioden (yrkande 1). I andra hand börriksdagen besluta att reformmedel inte skall tillföras publicservice-företagen under /94 (yrkande 2). Vidarebör de medel som under återstoden av avtalsperioden frigörsgenom rationalisering tillföras statskassan (yrkande 3). I andrahand bör medel som frigjorts genom rationalisering /94 tillföras statskassan (yrkande 4). Slutligenhemställs att hos regeringen skall begära att enutredning tillsätts med uppgift att föreslå en genomgripandestrukturförändring i public service-företagen (yrkande 6). Avmotiveringen framgår att därmed menas en långt gåenderationalisering av verksamheten, men däremot inte en förändringav strukturen med tre fristående programbolag.Utskottet erinrar om att beslut vid föregåenderiksmöte innebar att public service-företagen skulle tilldelasreformmedel med för kalenderåren1993, 1994 och 1995. Vidare ålades företagen ettrationaliseringskrav om förkalenderåren 1993 och 1994. Den sammantagna effekten blir enhöjning av nivån på medelstilldelningen med 50 miljoner kronorför jämfört med , enytterligare höjning med för kalenderåret 1994och därutöver en höjning med , varefter nivån bibehålls oförändrad . Som utskottet redovisat i det redan vid /93 fastställtmedelstilldelningen för . Motionskraven tordedärför komma att avse tilldelningen av reformmedel kalenderåren1994 och 1995 samt rationaliseringen kalenderåret 1994.Motionsförslagen skulle därvid resultera i en medelstilldelningför som ligger undermedelstilldelningen för . Vidare innebärförstahandsförslagen i motionen att denna nivå bibehållsoförändrad för kalenderåren 1995 och 1996.Utskottet anser att en sådan avsevärd försämring av deekonomiska villkoren som föreslås i motionen skulle få starktnegativa effekter på public service-företagens möjligheter attuppnå de mål för verksamheten som uppställt och somligger till grund för ingångna avtal för perioden. Utskottetanser att de ekonomiska förutsättningar för perioden somriksdagen godkänt vid föregående bör ligga fast i vadavser . I enlighet härmed bör medavslag på motion Kr305 yrkandena 1 i denna del, 2, 3 i dennadel, 4 samt 6 i denna del godkänna regeringens förslag tillmedelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamhet sombedrivs av SVT, SR och UR.Vidare anser utskottet att inte bör ändra sitttidigare beslut beträffande de ekonomiska förutsättningarna förperiodens två sista år, varför bör avslå motionensyrkanden 1, 3 och 6, samtliga yrkanden i denna del.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsberäkning avseende /94 för Radionämndensverksamhet.Finansiering m.m.Public service-företagen finansieras huvudsakligen med medelfrån rundradiokontot. Sponsring förekommer i begränsadomfattning i enlighet med de principer som fastställdes vidföregående (prop. 1991/92:140 s. 50--51, bet.1991/92:KrU28 s. 18--19, rskr. 1991/92:329).Regeringens förslag till höjning av TV-avgiften med tilltotalt fr.o.m. tillstyrks.Riksdagen bör således anta det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1989:41) omTV-avgift.Public service-företagens radio- och TV-verksamhet bör enligtmotion Kr271 (m) finansieras via statsbudgeten,varvid det förutsätts att den nuvarande TV-avgiften slopas.En finansiering via statsbudgeten kan enligt motionärens meningleda till krav på minskad verksamhet hos publicservice-företagen. I stället bör privata kommersiella radiobolagtillåtas bedriva rikstäckande verksamhet. bör hosregeringen begära en utredning av den i motionen aktualiseradefrågan om den framtida finansieringen av radio- ochTV-verksamheten.Utskottet erinrar om att frågan om skattefinansiering avradio- och TV-verksamhet behandlats vid en rad tidigaretillfällen, bl.a. i samband med behandlingen av de propositionersom lagts fram inför de tre senaste avtalsperioderna (senast ibet. 1991/92:KrU28). Utskottet hänvisar -- liksom vid tidigaretillfällen -- till de integritetsaspekter på frågan omskattefinansiering som finns och avstyrker den nu aktuellamotionen Kr271.I motion Kr203 (m) hemställs om förbud mot sponsring avpublic service-företagens programverksamhet. Motionären anföratt det är orimligt att de avgiftsfinansierade företagen, somhar en relativt säker och hög medelstilldelning, skall hamöjlighet att konkurrera med de kommersiella företagen omsponsorsmedel och därmed förorsaka dem inkomstbortfall.Vid föregående godkände , i enlighet medutskottets enhälliga förslag, med viss ändring de av regeringenförordade sponsorsreglerna för SVT och SR. Utskottet uttalade isammanhanget att det är av stor betydelse att de eventuellaförändringar som görs står i samklang med den utveckling inomsponsorsområdet som sker i övriga . Utskottet anser attdet inte finns anledning för att efterriksdagens ställningstagande ändra sitt beslut om sponsorsreglerför SVT och SR, i all synnerhet som detta skulle leda till atten omförhandling med programföretagen måste ske. Motion Kr203bör avslås av riksdagen.Skyldigheten att betala TV-avgift bör enligt motion Kr212(m) inte gälla den som innehar televisionsapparat på vilkentekniska anordningar gör det omöjligt att ta emot SVT:sprogramsändningar.I betänkandet 1989/90:KrU25 (s. 20 och 21) redovisadeutskottet de undantag från skyldigheten att betala TV-avgift somfinns i lagen (1989:41) om TV-avgift. Utskottet uttalade medanledning av ett motsvarande motionsyrkande att den avvägningsom gjorts i lagen i fråga om avgiftsskyldighetens omfattning ärrimlig. En plombering kan, fortsatte utskottet, i allmänhet lätttas bort. Utskottet anser att det inte heller nu är motiveratmed en sådan ändring av lagen om TV-avgift som föreslås imotionen, varför den bör avslås av riksdagen.ProgramverksamhetenI flera motionsyrkanden behandlas frågor som rörprogramutbudet för utvecklingsstörda.I två av motionsyrkandena, nämligen motion Kr306 (kds) ochmotion Kr270 (v) yrkande 1, betonas statens ansvar för TV- ochradioproduktionen för utvecklingsstörda. Motionärerna bakommotion Kr309 (s) föreslår att regeringen skall få i uppdrag attpå lämpligt sätt initiera nyhetsprogram för utvecklingsstörda iradio och TV. Liknande förslag framförs i yrkande 2 i motionKr270 (v) beträffande regionala och lokala nyhetsprogram. Ävenmotionärerna bakom motion Kr224 (fp) anser att utvecklingsstördaskall ha tillgång till nyhetsprogram i såväl radio som TV.Dessutom -- anförs det -- måste det även i övrig verksamhetfinnas ett regelbundet utbud av lämpliga program.Även i slutbetänkande (SOU 1992:52) Ettsamhälle för alla (s. 221) har förslag om särskilda program förutvecklingsstörda förts fram. Betänkandet är påremiss.Vid föregående behandlade utskottet utförligt fråganom program om och för funktionshindrade. I sitt av riksdagengodkända betänkande 1991/92:KrU28 anförde utskottet bl.a. attprogramföretagen även under den kommande avtalsperioden skulleåläggas ett särskilt ansvar när det gäller program om och förfunktionshindrade (s. 25). I sammanhanget underströk utskottetvikten av att hänsyn tas även till utvecklingsstörda, vilka imånga fall kan tillgodogöra sig mycket av utbudet om detutformas på ett för dem lämpligt sätt. Beträffande resursernatill programinsatser för funktionshindrade ansåg utskottet attde borde vara minst oförändrade under den kommandeavtalsperioden jämfört med . Vidare anfördeutskottet att det samordningsansvar som åvilade moderbolagetunder då gällande avtalsperiod varit värdefullt och attnödvändigheten av att en samordning kommer till stånd även underden nya avtalsperioden var uppenbar. Utskottet utgick från attprogramföretagen skulle åstadkomma en frivillig samordning,innebärande att de sinsemellan skulle dela upp insatserna förfunktionshindrade. Slutligen uttalade utskottet att det ärangeläget att vart och ett av programföretagen i sitt arbeteframgent utarbetar en plan över tilltänkta insatser när detgäller handikappåtgärder. Planerna borde enligt utskottet vararullande och presenteras i anslutning till den ekonomiskaredovisning som resp. programbolag skall avge i de årligaanslagsframställningarna.De avtal som träffats mellan staten och programföretagengrundar sig på beslut. I avtalen stadgas bl.a. attprogramföretagen skall ta särskild hänsyn till olika grupper avfunktionshindrade. Vidare sägs att de sinsemellan får fördelaansvaret för olika slags insatser för funktionshindrade. Iavtalen sägs också att programföretagens samlade resurser förprogram om och för funktionshindrade under ett verksamhetsår,uttryckt i fast prisläge, skall vara minst oförändrade ijämförelse med . Slutligen skall resp.programföretag i enlighet med avtalen i sin anslagsframställningsärskilt redovisa en flerårig plan för insatser förfunktionshindrade.I överensstämmelse med det synsätt som kommer till uttryck iutskottets betänkande 1991/92:KrU28 har enöverenskommelse träffats mellan de tre programföretagen gällandeprogramverksamheten om och för funktionshindrade.Överenskommelsen innehåller huvudsakligen en beskrivning av vadsom redan görs främst på teknikens område. Däremot innehålleröverenskommelsen inte någon precisering av hur programföretagensinsatser skall samordnas för att på bästa sätt utnyttjatillgängliga resurser.Utskottet erinrar inledningsvis om programföretagenssjälvständighet och konstaterar att det ankommer på dessa attinom givna ekonomiska ramar prioritera mellan olikaprograminslag. Skyldigheten för programföretagen att ta särskildhänsyn till funktionshindrade innebär att utvecklingsstörda ilikhet med andra grupper bör få tillgång till program som riktarsig till dem, dvs. program som har ett lättförståeligt språk ochinnehåller möjlighet till identifikation. Utskottet har inhämtatatt en programserie, och , har gjorts med dennainriktning inom UR. planeras inom UR en nyprogramserie för samma målgrupp.I detta sammanhang bör det framhållas att SR:s och SVT:ssatsningar på att utveckla den tekniska kvaliteten bör kunnaunderlätta även utvecklingsstördas möjlighet att tillgodogörasig programutbudet i radio och TV. Bättre ljud- och bildkvalitetär ägnat att ge såväl utvecklingsstörda som andra grupper störremöjlighet att koncentrera sig på programinnehållet. I den i detföregående nämnda överenskommelsen mellan programföretagen angesatt den digitala radiosändningstekniken, DAB, bl.a. möjliggörhög teknisk kvalitet och kommer att förbättra hörbarheten i SR:skanaler. DAB kommer att eliminera brus och störningar som kanförekomma i dagens radiosändningar och medge attöverföringskvaliteten från reportrar och korrespondenter blirbättre. Arbetet med att förbättra uppfattbarheten av TV-ljudetfortsätter inom SVT. Utskottet anser att det är angeläget --inte minst med tanke på utvecklingsstörda -- attprogramföretagen även i fortsättningen tar till vara de tekniskamöjligheter till förbättringar som finns när det gällertillgängligheten.Utskottet vill tillägga följande. I avtalen stadgas -- somframgår av det föregående -- att programföretagen i sinaanslagsframställningar särskilt skall redovisa en flerårig planför insatser för funktionshindrade. har regeringenföreskrivit att programföretagen i sina anslagsframställningarför skall redovisa planer och utfall av verksamheten iförhållande till det uppdrag och de riktlinjer som gäller bl.a.beträffande användningen av reformmedel, åtgärder med anledningav rationaliseringskraven samt insatser såväl för programutbudeti stort som för åtgärder för funktionshindrade m.fl. uppfattning torde sådana redovisningar geprogramföretagen anledning att ägna särskild uppmärksamhet åtatt analysera de förpliktelser som följer av avtalen i häraktuellt avseende och ange vilka insatser som kommer att görasför utvecklingsstörda och andra grupper av funktionshindrade.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr224, Kr270,Kr306 och Kr309.Motionären bakom motion Kr237 (m) föreslår att en regelbundetåterkommande internationell pressöversikt i riksradioninförs.Enligt avtalet med staten skall SR bl.a. meddela nyheter samtkommentera eller på annat sätt belysa händelser och skeenden ochdärvid ge den allsidiga information som medborgarna behöver föratt vara orienterade och ta ställning i samhälls- ochkulturfrågor.Utskottet delar motionärens uppfattning att en radiosändpressöversikt från ett urval av världens ledande tidningarskulle ha stort intresse för radiopubliken. En sådanpressöversikt görs också undantagsvis, nämligen när händelser avstor betydelse och med stort nyhetsvärde inträffat i Sverigeeller utomlands. Utskottet vill emellertid erinra om attreglerna i avtalet mellan staten och SR innebär attprogramföretaget självständigt skall besluta om innehållet iprogramutbudet.