bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — Detta gäller t.ex.beträffande förslaget om införande av producentansvar förreturpapper, till vilket näringsutskottet återkommer i detföljande.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet de i propositionenangivna riktlinjerna för industrins anpassning tillkretsloppssamhället. Därmed avstyrks även motion Jo49 (v) såvittnu är i fråga.Jordbruksutskottet vill för egen del anföra följande. Depolitiska besluten måste inriktas mot ett resurssnåltkretsloppssamhälle. En långsiktigt hållbar utveckling kräver ettmer resurshushållande samhälle och en renare varuproduktion . För att åstadkomma detta måste produktionen miljöanpassasoch inriktas på att ge varor sådan utformning ochmaterialsammansättning att återanvändning, återvinning elleråterföring till naturens kretslopp underlättas och avfalletminimeras. Avfall som ändå uppkommer skall omhändertas på ettmiljömässigt godtagbart sätt. Som framhålls i propositionenmåste ett mer långsiktigt tänkande bli vägledande förnäringsliv, individer och myndigheter. För detta krävs attstaten undviker detaljreglering och ger individer och företaglångsiktiga spelregler. I likhet med föredragande statsrådetanser utskottet att återanvändning i princip bör prioriterasföre materialåtervinning, energiutvinning och i sista handdeponering. I detta val bör den metod som bäst hushållar medresurser alltid prioriteras. Som anförs i propositionen finnsdet en ökad medvetenhet om de problem som följer av resursflödeti länder med en stor industriproduktion. Det finns ett stortbehov av att dels begränsa och i vissa fall helt avvecklaanvändningen av hälso- och miljöfarliga kemikalier, delsåstadkomma en bättre hushållning med knappa och ändliga råvaror.Den omfattande gränsöverskridande varuhandeln och den spridningsom sker via vatten och luft av stabila hälso- och miljöfarligaämnen gör att det krävs internationellt samarbete för attavvecklings- och begränsningsåtgärder skall få full effekt. Detfinns flera pågående internationella projekt med syfte attförteckna kemiska ämnen för vilka begränsningar bör genomföraseller andra åtgärder prioriteras. Nämnas kan ,och . I dettasammanhang kan nämnas att behandlar ettförslag om godkännande av konvention om skydd avÖstersjöområdets miljö samt konventionen för skydd av denmarina miljön i Nordostatlanten. De nya konventionerna utgörrevideringar och moderniseringar av befintliga konventioner --Helsingforskonventionen samt Paris- och Oslokonventionerna --(prop. 1992/93:237). Även inom pågår arbete med attreducera riskerna med kemikalieanvändningen. Utskottet utgårifrån att även i fortsättningen kommer att aktivt deltai det internationella samarbetet på detta område.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag tillallmänna riktlinjer för den framtida miljöpolitiken (avsnitt2.1) samt avstyrker motionerna Jo49 yrkandena 1, 2 och 4, Jo52yrkande 1 samt Jo62 yrkande 3 i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet även det imotion Jo49 yrkande 3 framförda förslaget att regeringen föreden skall återkomma till med en merverkningsfull kretsloppsproposition.I anslutning till motion Jo54 yrkande 1 vill utskottet anföraföljande. De av regeringen framlagda förslagen när det gällerriktlinjer för den framtida miljöpolitiken innebär att ensammanhållande strategi för den fortsatta utvecklingenfastställs. Som framgår av de ytterligare förslag som behandlassenare i detta betänkande är avsikten att man med utgångspunktfrån de fastställda ambitionerna som gäller för miljöpolitikenstegvis skall gå vidare med konkreta mål och tidsramar.Näringslivet skall även i fortsättningen ha en frihet att självtutarbeta och välja metod för att nå dessa mål inom angivnatidsramar. Som utskottet berört ovan innebär detta att ett merlångsiktigt tänkande måste bli vägledande för näringsliv,individer och myndigheter. Utvecklingen mot ett merkretsloppsanpassat samhälle innebär i många fall genomgripandeförändringar av det nuvarande systemet för varuproduktion m.m.Samhällets fortsatta åtgärder inom detta område måste därföralltid föregås av en noggrann konsekvensanalys. Syftet medmotion Jo54 yrkande 1 kan således i allt väsentligt ansestillgodosett, och motionen avstyrks därför i berörd del.Utskottet ansluter sig även till regeringens överväganden närdet gäller riktlinjer för industrins anpassning tillkretsloppssamhället (avsnitt 2.2).Bostadsutskottet har avgett yttrande över propositionenjämte vissa motioner. Yttrandet bifogas till detta betänkande. Iyttrandet anför bostadsutskottet beträffande en översyn avnaturresurslagen bl.a. följande.Regeringen tillsatte en särskild kommitté ---- med uppgift att göra en översyn avmiljöskyddslagstiftningen. Kommittén har i sitt nyligenframlagda huvudbetänkande Miljöbalk (SOU 1993:27) föreslagit attde centrala lagarna på hälsoskydds- och miljöområdetsammanförs till en miljöbalk. Till grund för förslaget liggerbl.a. en strävan att ge uttryck för en enhetlig inställning tillmiljöfrågorna. Betänkandet är utsänt på remiss.Miljöskyddskommitténs förslag innebär bl.a. att bestämmelsernai den nuvarande naturresurslagen förs över till miljöbalken.Det innebär således att frågan om naturresurslagens roll iarbetet med att skapa förutsättningar för en på lång sikthållbar utveckling av samhället redan är föremål föröverväganden. Enligt utskottets mening bör resultatet av dessaöverväganden avvaktas. Förslaget i motion Jo52 (-) yrkande 2 omatt lagen bör ses över avstyrks med hänvisning härtill.Även jordbruksutskottet anser att den fortsattaberedningen av den framtida miljöskyddslagstiftningen böravvaktas. Utskottet är därför inte berett att föreslå ensärskild översyn av naturresurslagen i enlighet med vad somanförts i motion Jo52 yrkande 2. Motionen avstyrks i berörd del.Riktlinjer för utveckling mot ett kretsloppssamhälleNäringsutskottet har i sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller energi och industri bl.a.anfört följande.Propositionen om åtgärder mot klimatpåverkan har nyligenavlämnats till (prop. 1992/93:179). I denna framläggsbl.a. förslag om främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktion och om ytterligare stöd till utveckling ochintroduktion av ny energiteknik. Denna del av propositionenbehandlas av näringsutskottet i betänkande 1992/93:NU28.Riksdagen antog på förslag av regeringen en ny lagom märkning av hushållsapparater (prop. 1992/93:34, bet. LU13).Enligt denna lag bemyndigas regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om att vissa slagav hushållsapparater skall vara märkta med information om bl.a.energiförbrukning. Lagen innebär en anpassning till EG:sdirektiv om märkning av hushållsapparater, som haråtagit sig att följa genom . Den nya lagen kommer attträda i kraft i anslutning till att gör det. Isamband med energipolitiska beslut anvisade (prop. 1990/91:88, bet. NU40) förKonsumentverkets arbete medenergideklarationer och normer.Av den föregående redovisningen framgår att undersenare år har fattat flera beslut om stöd till utveckling avförnybara energikällor och främjande av effektivareenergianvändning. skall ytterligare förslag inom dettaområde i den s.k. klimatpropositionen behandlas av riksdagen.Vidare har regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter omobligatorisk märkning av vissa typer av hushållsapparater meduppgift om energiförbrukning. Med hänsyn till det sagda ansernäringsutskottet att bör avslå de nu berördayrkandena i motionerna Jo60 (s) och Jo49 (v).När det gäller industrin anför näringsutskottet bl.a.följande. Näringspolitiken måste utformas så att den står iharmoni med målet om en god miljö. är det angeläget,anser näringsutskottet, att miljöpolitiken upphöjs till enstrategiskt viktig fråga för näringslivet. En sådan samverkanger goda förutsättningar för en positiv utveckling av densvenska industrin. Många svenska företag är också redaninternationellt framgångsrika inom miljöområdet, t.ex.beträffande miljöteknik. instämmer i vad somsägs i motion Jo60 (s) om behovet av samverkan mellannäringspolitik och miljöpolitik men anser dock att någotuttalande utöver vad som i dessa frågor kommer till uttryck ipropositionen inte är erforderligt. Det nu aktuella yrkandet imotion Jo60 (s) avstyrks därför av näringsutskottet.Jordbruksutskottet får för egen del anföra följande. Attlägga om jordbrukspolitiken i riktning mot brukningsmetoder somproducerar livsmedel utan att använda stora mängder kemikaliervar ett av flera viktiga inslag i den omställning avjordbrukspolitiken som beslutades . De miljömål somformulerades i beslutet innebär att jordbruket måste ta hänsyntill kravet på en god miljö och behovet av en långsiktig ochplanerad hushållning med våra naturresurser. Som redovisas ipropositionen har denna omställning redan påbörjats.Belastningen på miljön av bl.a. närsalter skall begränsas.Användningen av bekämpningsmedel skall halveras.Pågående åtgärdsprogram för att minska växtnäringsförlusterna ärett ytterligare exempel på kretsloppstanken. kommerunder våren även att ta ställning till ett förslag till nyskogspolitik (prop. 1992/93:226). Förslaget innebär bl.a.skärpta krav på hänsyn till miljövårdens intressen. Somframhålls i propositionen behöver samhället energi somproduktionsmedel i industriell eller annan produktion, men ocksåför uppvärmning, transporter osv. Biobränslen från jord- ochskogsbruket kan härvid ersätta fossila bränslen.Som framgår av propositionen bör ett kretsloppsanpassattransportsystem möjliggöra en god transportförsörjning förpersoner och varor som dess miljöpåverkan, frånproduktion och användning till skrotning, hålls inom ramen förgod mänsklig hälsa och vad naturen tål.När det gäller energianvändningen framhålls att enkretsloppsanpassning bl.a. innebär att nettotillskottet avväxthusgaser i atmosfären måste minska. Detta förutsätter attanvändning av fossila bränslen begränsas genom effektivenergianvändning och ökad introduktion av energiproduktionbaserad på förnybara energikällor. Utskottet vill i dettasammanhang även peka på det tillskott till landetsenergiförsörjning och minskad användning av fossila bränslen somfinns i energiutvinning ur avfall.Utskottet har i det föregående avsnittet uttalat sitt stöd förregeringens förslag till riktlinjer för industrins anpassningtill kretsloppssamhället. Som tidigare framhållits finns ettstort behov av att dels begränsa och i vissa fall helt avvecklaanvändningen av hälso- och miljöfarliga kemikalier, delsåstadkomma en bättre hushållning med knappa och ändliga råvaror.Det är i detta sammanhang mycket positivt att industrinsintresseorganisationer påbörjat detta arbete och bl.a. antagitprinciper för hur näringslivet bör agera för att bidra till engod miljö. Arbetet omfattar bl.a. utveckling av metoder förlivscykelanalyser, miljörevision, materialbalanser ochmiljövarudeklarationer. Som konstateras i propositionen behöveren stor del av de tillverkande företagen alltjämt stimuleras föratt sätta i gång ett framåtsyftande miljöarbete. Utskottetåterkommer längre fram till förslagen när det gäller detfortsatta arbetet för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingoch de förslag om bl.a. livscykelanalyser,miljövarudeklarationer, materialflöden och behovet av lämpligastyrmedel som redovisas. Detta arbete måste självfalletkoordineras med en aktiv näringspolitik som tar till vara detmiljötekniska kunnandet som har utvecklats och även ger stödtill en strukturomvandling mot mer kunskaps- ochforskningsintensiv produktion.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att utvecklingen motett kretsloppssamhälle, baserad på ökade kunskaper, resultat avforskning och utveckling samt ny teknik, kommer att beröra alladelar av samhället. Åtgärder inom jord- och skogsbruket, itransportsektorn, inom energiförsörjningen och i industrin måstedärför inriktas mot ett resurssnålt kretsloppssamhälle.Utskottet ansluter sig därmed till regeringens överväganden närdet gäller riktlinjer för utveckling mot ett kretsloppssamhälle(avsnitt 2.3). Med det ovan anförda, och mot bakgrund av vadnäringsutskottet anfört, avstyrker utskottet motionerna Jo49yrkande 5 och Jo60 yrkandena 13, 16 och 17 i den mån de intetillgodoses med utskottets ställningstaganden.När det gäller bilindustrins och trafikens roll i kretsloppetvill utskottet utöver vad som tidigare anförts erinra om att ettsystem med miljöklasser och differentierade försäljningsskatterför motorfordon introducerades i den 1 juli 1992.Miljöklassystemet avser bilar års modeller. För attpåskynda introduktionen av fordon som uppfyller mer långtgåendemiljökrav har försäljningsskatten differentierats mellan deolika klasserna. behandlar även avregeringen föreslagna åtgärder mot klimatpåverkan m.m. (prop.1992/93:179). Av förslaget framgår bl.a. att regeringen har föravsikt att ge i uppdrag attvidareutveckla systemet med miljöklasser. Uppdraget skallsamordnas med utredningar inom skatteområdet. Enligt dennaproposition skall även en strategi för reducering avkoldioxidutsläppen inom transportsektorn läggas fast. Strateginföreslås omfatta en ökad användning av biobränslen, en ökadanvändning av ekonomiska styrmedel, energieffektivisering,förbättrad kollektivtrafik samt utökad forsknings-, utvecklings-och demonstrationsverksamhet. De synpunkter som framförs imotionerna Jo49 yrkandena 11 och 12 samt Jo60 yrkande 15sammanfaller i stor utsträckning med de förslag och uttalandensom nu återgetts. Enligt utskottets mening är syftet medmotionerna därmed tillgodosett, och motionerna bör lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet delar i huvudsak de synpunkter som framförs i motionJo50 om hanteringen av förbränningsrester. För att möjliggöraden önskade utvecklingen mot ett kretsloppssamhälle måste enhelhetssyn anläggas på hanteringen av de olika miljöproblem somföljer av mänsklig aktivitet. Som redovisats ovan omfattarkretsloppstanken bl.a. en ökad användning av biobränslen förenergiomvandling. I de fall biobränslen tas till vara är detangeläget att så långt som möjligt återföra askan frånförbränningen till skogsmarken i markvårdande syfte. Därmedminskar också avfallsproblemen. Askåterföringen är dock förenadmed vissa frågeställningar som måste få ett svar. Bl.a. återståratt lösa problem med tungmetaller och effekterna av blandaska.Enligt ett av jordbruksministern i avlämnatfrågesvar (RD 1992/93:90) görs statliga insatser för forskningoch utveckling med särskild inriktning på askåterföring.Tillgängliga medel för sådana ändamål är enligt vadjordbruksministern anförde i nu nämnda frågesvar tillräckliga.Utskottet vill i detta sammanhang även peka på vad som iförevarande proposition sägs om att ekonomiska styrmedel påavfallsområdet skulle kunna vara rationella för att nå målen.Föredragande statsrådet aviserar därför en utredning för attbelysa lämpligheten av en avfallsbeskattning (se nedan).Utskottet utgår ifrån att syftet med motion Jo50 mot bakgrund avdet anförda kommer att kunna tillgodoses utan något särskiltuttalande från sida. Motionen avstyrks.I fråga om de i motionerna Jo604 och Jo630 yrkande 21framförda kraven på införandet av materialbalanser för attminska det miljöfarliga avfallet erinrar utskottet om den s.k.MFA-utredningen. Utredningen överlämnade i maj 1992delbetänkandet Miljöfarligt avfall, ansvar och riktlinjer (SOU1992:45) samt sitt slutbetänkande Miljöfarligtavfall, nya regler (SOU 1992:141). Förslagen remissbehandlas förnärvarande. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om deti propositionen aviserade uppdraget till att isamråd med berörda myndigheter och industrin utarbeta förslagmed inriktning på heltäckande analyser av materialflöden (senedan, Det framtida arbetet). Utskottet utgår ifrån att detkommer att bli möjligt att höja ambitionsnivån i miljöarbetetoch ytterligare skärpa kraven på sådan verksamhet somförutsätter omhändertagande och behandling av miljöfarligtavfall när resultatet av den fortsatta beredningen av dessafrågor föreligger. I avbidan härpå är utskottet inte berett attföreslå något särskilt uttalande med anledning avberörda motionsyrkanden. Motionerna Jo604 och Jo630 yrkande 21avstyrks.När det gäller de i motionerna Jo611 och N316 yrkande 4framförda kraven på miljörevision i företagen vill utskotteterinra om att det primära ansvaret för verksamheter som bedrivsinom ramen för miljöskyddslagstiftningens regler vilar påföretag och andra huvudmän för verksamheten. Egenkontrollen ärbasen för myndigheternas tillsyn och kontroll. Den som hartillstånd enligt miljöskyddslagen (1969:387) är skyldig attårligen avge en miljörapport till tillsynsmyndigheten. Irapporten skall redovisas bl.a. vilka miljöskyddsåtgärder somhar vidtagits och resultaten av dessa. Intern miljörevisioningår som ett viktigt led i egenkontrollen. Som framgår avpropositionen sker på frivillig väg numera i många företag och ioffentliga verksamheter miljörevision internt för att utvärderaden egna verksamheten från miljösynpunkt. I likhet medföredragande statsrådet anser utskottet att miljörevision kanvara ett kraftfullt medel för att underlätta en anpassning avföretaget från kretsloppssynpunkt t.ex genom att minskaprocessutsläppen och genom att produkterna medvetet utformas föråteranvändning och återvinning. Vidare kan konstateras att deförslag som redovisas i förevarande proposition när det gälleren mer kretsloppsanpassad utveckling och de ytterligare krav somdärmed kommer att ställas på sådan verksamhet som resulterar iavfall förutsätter en avsevärt förbättrad egenkontroll hosföretagen. Enligt utskottets mening bör de nu framförda kravenbeträffande miljörevision kunna tillgodoses på frivillig väginom ramen för den nu presenterade utvecklingen mot ettkretsloppssamhälle. Motionerna Jo611 och N316 yrkande 4 börsåledes inte föranleda någon ytterligare åtgärd.Samhällsplanering för en kretsloppsanpassad utvecklingPropositionenRiktlinjer för samhällsplaneringen m.m.Som riktlinjer för beslut avseende samhällsplaneringen skallgälla att de skall vara inriktade mot att effektivisera ochfrämja kretsloppssamhället. När det gäller riktlinjer förkommunernas roll skall följande gälla. Eftersom kommunernaspelar en avgörande roll i arbetet för att ställa om till ettkretsloppsanpassat samhälle bör kretsloppsprincipen få stortgenomslag i kommunernas arbete för att omsätta och konkretiseraRiokonferensens handlingsprogram i lokala program fören hållbar lokal utveckling. Centrala miljömyndigheter ochlänsstyrelser bör stödja kommunernas arbete.I propositionen framhålls att kommunerna har en nyckelroll iövergången till ett mer kretsloppsanpassat samhälle. De harhuvudansvaret för hantering av hushållsavfall och avfallsplaner.Kommunerna ansvarar för tillsyn, kontroll och förebyggandemiljövård. Ansvaret omfattar även den fysiska planeringen ochatt de tekniska försörjningssystemen successivt förbättras ochanpassas till kretsloppslösningar. har en centralroll genom ansvaret att samordna statliga och kommunalamyndigheters verksamhet. Centrala sektorsmyndigheter som undersenare år getts ett ökat miljöansvar skall stimulera ochsamordna utrednings- och utvecklingsarbete på lokal, regionaloch central nivå samt följa upp resultaten.Plan- och bygglagen m.m.I propositionen föreslås att (1987:10),PBL, ändras så att det klart framgår att PBL:s bestämmelsersyftar till att främja en god och långsiktig hållbar livsmiljö(1 kap. 1§ PBL). Enligt föredragande statsrådet saknas enövergripande bestämmelse i PBL som betonar att förändringar imarkens och vattnets användning skall främja utvecklingen av enlångsiktigt god livsmiljö.MotionernaRiktlinjer för samhällsplaneringen m.m.I motion Jo630 (s) framhålls att många miljöproblem är avregional karaktär och kräver insatser från länsstyrelsernassida. Den socialdemokratiska regeringen tillsattemiljödelegationer för att komma till rätta med miljöproblemen iSundsvallsregionen, kring , och nordvästraSkåne. Miljödelegationernas arbete blev en viktig injektion förmiljöarbetet. De visade på vikten av att bearbeta miljöproblemenregionalt. Enligt motionärerna bör de många små och diffusautsläppen från t.ex. trafiken och den enskilda vedeldningenuppmärksammas särskilt. Länsstyrelserna bör få i uppdrag attsammanställa regionala miljöanalyser och fastställa regionalamiljömål, baserade på de nationella målen som skall ingå iNaturvårdsverkets arbete med olika aktionsplaner (yrkande 15).Enligt motion Jo637 (kds) har kommuner och regionala myndigheterett stort inflytande på de beslut som påverkar våra möjligheteratt infria de miljöpolitiska målen. har de ingetansvar för att målen infrias. En regionalisering av demiljöpolitiska målen måste ske med hänsyn tagen tillregionalpolitik och samhällsekonomi. I ett första led börriksdagen markera att de miljöpolitiska målen är planeringsmålsom skall beaktas av kommunala och statliga myndigheter (yrkande1). I ett andra led bör det regionala ansvaret för att målengenomförs preciseras läns- eller regionvis med utgångspunkt ilänets eller regionens förutsättningar. Närmare föreskrifterhärom behöver utarbetas (yrkande 2).Plan- och bygglagen m.m.Enligt motion Jo51 (kds) yrkande 6 bör plan- och bygglagenförändras i syfte att möjliggöra ett planerat boende där hänsyntill miljön förenklas för den enskilde i enlighet medregeringens förslag. En uppföljning av om och hur den nyaparagrafen i får genomslag vid nybyggnationav bostadsområden är därför nödvändig. I motion Jo54 (nyd) yrkasavslag på regeringens förslag till lag om ändring i plan- ochbygglagen (yrkande 2). Enligt motionärerna får plan- ochbygglagen genom den föreslagna ändringen i lagens portalparagrafen helt annan innebörd. Konsekvenserna för den privataäganderätten, näringsfriheten och den fria konkurrensen behöveranalyseras ytterligare. Den av regeringen tillkallade utredarenmed uppgift att se över skall bl.a. övervägabehovet av närmare bestämmelser för ökad miljöhänsyn. I avvaktanpå utredningens resultat bör förändringarna av lagen anstå.Enligt motion Jo59 (s) finns två oroande faktorer när det gällerenergianvändningen i våra bostäder. Utvecklingen mot bättrehushållning med uppvärmningsenergi har i princip upphört. Vidarehar behovet av fastighetsel (elenergi för drift av fläktar,pumpar, hissar m.m.) ökat dramatiskt från mitten av 1970-talet.Denna utveckling måste aktivt motverkas. Särskilda medel förinformation och utvecklingsinsatser bör avsättas för attstimulera bostadsföretag, fastighetsägare ochbostadsrättsföreningar att genomföra olika projekt förförbättrad energihushållning inom bostadsbeståndet (yrkande1).Utskottets övervägandenRiktlinjer för samhällsplaneringen m.m.Bostadsutskottet har i sitt yttrande över propositionenjämte vissa motioner när det gäller samhällsplanering för enkretsloppsanpassad utveckling m.m. anfört bl.a. följande.Vad i regeringsförslaget föreslagits om riktlinjer för beslutavseende samhällsplaneringen har inte givit utskottet anledningtill erinran eller särskilt yttrande. Propositionens yrkande 8tillstyrks sålunda. Inte heller vad i regeringsförslagetföreslagits beträffande kommunernas roll har givit utskottetanledning till erinran eller särskilt uttalande. Propositionensyrkande 9 tillstyrks.Jordbruksutskottet får för egen del anföra följande.Kommunerna har en nyckelroll i det samlade miljöarbetet och detblir en viktig politisk uppgift för dem att under de närmasteåren lokalt omsätta och konkretisera Riokonferensenshandlingsprogram, , för en hållbar utveckling. I Agenda21 förutsätts kommunerna i samverkan medmedborgare, företag och organisationer upprätta lokalahandlingsprogram för en hållbar utveckling. Som framhålls ipropositionen bör de lokala handlingsprogrammens innehåll ha envidare inriktning än enbart på miljövård och miljöskydd.Förmågan att utveckla en helhetssyn där miljöfrågorna på etttydligt sätt integreras i olika verksamheter och sektorer äravgörande för ett framgångsrikt arbete med de lokalahandlingsprogrammen. I likhet med föredragande statsrådet villutskottet i detta sammanhang peka på det pågåendeutvecklingsarbetet i de s.k. eko-kommunerna.