bet · GG01NU30 · 1993-05-18 00:00:00 — Kravbör därvid dock ställas på att små företag också engageras.Regeringen föreslår att EUREKA-samarbetet får vissaresursförstärkningar -- en ökning från till40 miljoner kronor.COST-samarbetet -- European Cooperation on Science andTechnology --, som startade , avser såväl grundforskningsom tillämpad och konkurrensneutral industriell FoU. Jämfört medEUREKA innebär COST-samarbetet en starkare betoning påforskning. tillhör de länder som deltar i störstaantalet projekt. De svenska deltagarna står själva förfinansieringen.I motion 1992/93:N48 (s) föreslås att det skall inrättas enfond för teknikinhämtning och att skall anvisa 200miljoner kronor för ändamålet.De små och medelstora företagen har i många fall begränsademöjligheter att hämta teknologiskt kunnande från andra länder,sägs det i motionen. Detta är allvarligt eftersom dessa företagkan förväntas utgöra en viktig del av den långsiktigatillväxtpotentialen i det svenska näringslivet. Motionärernaföreslår mot denna bakgrund att det för framför allt små ochmedelstora företag inrättas en fond för utveckling ochdemonstration av nya tekniska möjligheter och för att inhämtateknologiskt kunnande från andra länder. Företag skulle frånfonden kunna söka bidrag för deltagande i EG:s forskningsprogrameller i EUREKA. Fonden borde ha en ram om 200 miljoner kronoroch ledas av en styrelse bestående av personer med erfarenhetfrån forskarsamhället och från företagsvärlden. bör enligtmotionärerna tillhandahålla erforderlig administration. Fondenföreslås ge ett bidrag på till den verksamhetsom Stiftelsen attachéverksamhet(STATT) bedriver.Att underlätta för små och medelstora företag att öka sitttekniska kunnande är enligt utskottets mening en angelägenuppgift inom näringspolitiken. Detta präglar också regeringensförslag i forskningspropositionen. Vad gäller inhämtande avteknologiskt kunnande från andra länder har STATT somövergripande uppgift att bevaka och rapportera om den tekniskautvecklingen i omvärlden. /93 skall STATT isin verksamhet särskilt uppmärksamma de små och medelstoraföretagens behov av teknisk information.Förslaget i motion 1992/93:N48 (s) om att skallanvisa för en nyinrättad fond förteknikinhämtning bör, enligt utskottets mening, avvisas. Redanav rent statsfinansiella skäl anser utskottet att det äruteslutet med en sådan satsning.Forskning och utveckling kring nya basteknologierInledningRegeringen föreslår i propositionen insatser för forskning ochutveckling kring nya basteknologier inom fyra teknikområden --informationsteknologi, materialteknik, bioteknik och teknik förkomplexa system.InformationsteknologiInformationsteknologi (IT) är ett vitt begrepp som spännerfrån grundläggande fysikaliskt vetande över en mångfald avtekniker och metoder till hur individer, företag ochorganisationer utnyttjar elektronik och datateknik. Deövergripande målen för det informationsteknologiska forsknings-och utvecklingsarbetet skall enligt regeringens förslag varaföljande:att skapa internationellt konkurrenskraftiga förutsättningarför IT-beroende industri i ,att bygga den kunskapsmässiga grunden för svenskIT-tillverkning på viktiga delområden,att se till att svenskt näringsliv och offentlig förvaltningskall bli internationellt ledande som användare avinformationsteknologi inom för landet viktiga områden,att öka antalet små och medelstora IT-företags medverkan inationella och internationella forskningsprogram.Regeringen anser att det är angeläget att insatserna påIT-området kan förstärkas. Detta föreslås ske på två sätt. Detena är att gjorda FoU-investeringar följs upp genom stöd tillbl.a. demonstration av användningen av informationsteknologi.Det andra innebär fortsatt kraftfull kunskapsuppbyggnad påframför allt områdena datavetenskap, kommunikation ochmikroelektronik. Regeringen förutsätter att samverkan skermellan och andra finansiärer.Regeringens förslag innebär att ett nytt anslag förinformationsteknologi inrättas. För nästa budgetår föreslårregeringen att skall anvisas. Samma beloppanges som resursramar för de därefter följande två budgetåren.Regeringen begär också bemyndigande att under nästabudgetår låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser isamband med stöd till teknisk forskning och utvecklingsarbetem.m. inom IT-området för budgetåren 1994/95--1997/98 om högst179, 154, 125 resp. 107 miljoner kronor.Det är regeringens uppfattning att fler små och medelstoraIT-företag bör engageras i den nationella och internationellaforskningen. bör därför, sägs det i propositionen, verkaför att denna målgrupp tar mer aktiv del i IT-forskningen änhittills.Inga motioner har väckts med direkt anknytning tillregeringens förslag avseende teknisk forskning och utvecklinginom IT-området.Utskottet delar regeringens bedömning att insatserna påIT-området bör förstärkas. Det föreslagna anslaget för nästabudgetår liksom resursramarna för de därpå kommande budgetårentillstyrks således. Utskottet har inte heller något att erinramot vad regeringen anför beträffande de övergripande målen.Likaså tillstyrker utskottet de bemyndiganden för ekonomiskaåtaganden som regeringen föreslår.MaterialteknikRegeringen konstaterar i propositionen att den verksamhet medmaterialkonsortier som påbörjades har fallit välut i fråga om såväl vetenskapliga resultat som det nya sättetatt arbeta inom universitet och högskolor. De utvärderingar avkonsortierna som har låtit utföra ger ettmycket gott betyg åt verksamheten, sägs det i propositionen.Materialkonsortierna har tidigare finansierats under ett egetanslag, Materialteknisk forskning (). Fr.o.m. budgetåret1993/94 föreslår regeringen att verksamheten skall finansierasunder anslaget Teknisk forskning och utveckling (). Under ensärskild anslagspost, Materialkonsortier, har 41,5 miljonerkronor tagits upp.Det behövs statlig medverkan i den pulvermetallurgiskaforskningen och en utredning om förutsättningarna för statligtekonomiskt stöd, anförs det i motion 1992/93:N276 (kds).Motionären hänvisar till att det görs stora statliga satsningarinom pulvermetallurgins område i andra industriländer, t.ex. iJapan, och . Den pulvermetallurgiskaindustrin i önskar, enligt motionären, ett utökatsamarbete med högskolor och institut. bedrivs detpulvermetallurgisk forskning vid vid de tekniska högskolorna i , och Lund.För att bygga upp en god kompetens för forskning inompulvermetallurgiområdet krävs det dock ökad statlig medverkan.Det är därvid viktigt att stödet är långsiktigt, anförmotionären.I motion 1992/93:N317 (s) berörs också den metallurgiskaforskningen. Motionärerna vill att skall göra ettuttalande om vikten av att den industriellt tillämpadeforskningen ökas, med koppling till i allmänhet ochSSAB i i synnerhet.Inom materialteknikområdet avser de största satsningarna vidNUTEK främst material med hög prestanda och nya funktioner förspecifika tillämpningar inom centrala industri- ochsamhällssektorer. En sådan satsning är området pulverbaseradematerial, främst metaller och keramer, där ett stortinsatsområde -- Pulverteknik 90 -- påbörjades och inomvilket fortsatta insatser planeras . Insatsområdet har också internationellbetydelse. stöder vidare samarbete i internationellaprogram på området.Pulvermetallurgisk forskning bedrivs även vid ettindustriforskningsinstitut -- disponerar institutet ,varav staten via svarar för 8,1 miljoner kronor.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i de häraktuella motionerna, att det är angeläget att forskningen iSverige på det pulvermetallurgiska området upprätthålls på enhög nivå. Som nämnts deltar också staten via ifinansieringen av denna forskning. Något behov av ett särskiltuttalande av i frågan kan utskottet inte se.Motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Övriga områdenBeträffande bioteknikområdet sägs i propositionen attregeringen anser att insatser på detta område under anslagetTeknisk forskning och utveckling bör kunna beräknas på enungefär oförändrad ekonomisk nivå. bör ansvara för dennärmare utformningen av dessa insatser.Regeringen föreslår också insatser på ett nytt teknikområdebenämnt Teknik för komplexa system. ochTeknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) bör, eventuellt isamverkan med andra FoU-finansierande organ, svara för dennärmare utformningen av insatserna, sägs det i propositionen. Dekomplexa systemen innehåller i regel många delsystem, såsommekanik, elektronik, hydraulik och programvara.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anför pådessa två områden.Forskning och utveckling inom vissa utvecklingsområdenInledningRegeringen föreslår i propositionen insatser för forskning ochutveckling inom utvecklingsområden med väsentlig industriellpotential. Prioriterade områden är biomedicinsk teknik,produktionsteknik, processteknik, transportteknik ochmiljöteknik. I propositionen görs en beskrivning av insatsernaunder resp. teknikområde.Beträffande två av områdena -- biomedicinsk teknik ochproduktionsteknik -- har inga motionsyrkanden väckts som gälleruteslutande dessa områden. Utskottet redovisar därför i dettaavsnitt regeringens ställningstaganden på de båda nämndaområdena.När det gäller biomedicinsk teknik föreslår regeringen attde samlade insatserna på området genomförs på en i stort settoförändrad ekonomisk nivå. Regeringen föreslår tre nya program-- program för kommersialisering av biomedicinskaforskningsresultat, minimalt invasiv (minsta möjliga ingrepp imänniskokroppen) medicinteknik och informationsteknologi förpersoner med speciella behov. Pågående program, t.ex. MEDiBildoch Biokompatibilitet, bör fullföljas, sägs det vidare.Regeringen anser att bör genomföra programmen i denomfattning som anvisade ekonomiska ramar medger.Även när det gäller området produktionsteknik anserregeringen att bör genomföra insatser inom ramen för istort sett oförändrade ekonomiska resurser. roll inomverkstadstekniken är, enligt regeringen, att påskyndautvecklingen av svensk verkstadsindustri genom att stimuleraaktörerna inom FoU-systemet till samverkan. En viktig uppgift ärockså att sprida teknikkunnandet till små och medelstoraföretag. Utvecklingen av basteknologier -- inom materialteknikoch informationsteknologins tillämpningar -- skapar möjligheterför effektivare produktionsteknik, framhålls det vidare ipropositionen.I motion 1992/93:Ub128 (s) sägs att regeringens förslag tillökade insatser på områdena informationsteknologi samt fordons-och flygteknik genom omprioriteringar kommer att innebära attinsatserna inom andra prioriterade områden måste bibehållas påoförändrat låg nivå eller minskas. I motionen föreslås enförstärkning med för insatser inom områdenabiomedicinsk teknik, produktionsteknik, processteknik,transportteknik, miljöteknik och skogsforskning. Insatserna börinriktas på ökad FoU-samverkan mellan företag och staten, bl.a.genom programsatsningar för samarbete mellan högskolor ochföretag, förstärkt industriforskning och tekniktransfereringtill små och medelstora företag, sägs det i motionen.Den i nyssnämnda motion föreslagna utökade satsningenaviserades om i partimotionen 1992/93:N281 (s) från allmännamotionstiden. Där understryks behovet av insatser på områden därsvenskt näringsliv är internationellt konkurrenskraftigt ochsamtidigt har förutsättningar att vidareutvecklas. Detta gäller,enligt motionärerna, t.ex. biomedicinsk teknik,produktionsteknik (verkstadsteknik och träteknik),processteknik, transportteknik, miljöteknik och FoU-insatser föratt stärka skogsindustrin. I motionen föreslås också attnationella branschprogram skall skapas på vissa områden, t.ex.träteknik, modernt skogsbruk, miljöteknik, verkstadsteknik ochtransportteknik.Riksdagen bör göra ett uttalande om betydelsen för detvästsvenska näringslivet av statliga insatser på de angivnautvecklingsområdena, anförs det i motion 1992/93:Ub135 (s). Deprogramplaner som finns på på dessa områden måste komma devästsvenska företagen till del, heter det vidare.Den inriktning av insatserna för forskning och utveckling inomde angivna, prioriterade områdena som regeringen redovisar ipropositionen anser utskottet vara väl avvägd. Ävenomfattningen av insatserna bedömer utskottet -- i synnerhet medhänsyn till de generella forskningsstimulerande satsningar somredovisats i det föregående -- vara lämplig. Den utökning somföreslås i motionerna 1992/93:Ub128 (s) och 1992/93:N281 (s) kanutskottet således inte ställa sig bakom. Dessa motioner avstyrksdärmed i berörda delar. Utskottet avstyrker också motion1992/93:Ub135 (s) i berörd del; något behov för attgöra ett särskilt uttalande om det västsvenska näringslivet kanutskottet inte se.ProcessteknikInom området processteknik stöds forskning och utvecklingavseende system, utrustning och metoder för tillverkning avprocessindustrins produkter. Hit hör även förpackningsteknik. Deviktigaste processindustrierna är massa- och pappersindustrin,järn-, stål- och metallindustrin, gruv- och mineralindustrin,kemiindustrin samt livsmedelsindustrin.En väsentlig del av de satsningar som gör på dettaområde sker inom ramen för verksamheten vid de olikaindustriforskningsinstituten, framhålls det i propositionen.Regeringen räknar med att dessa insatser skall fortsätta påungefär oförändrad nivå.I propositionen aviseras ett nytt program, i samverkan mellanNUTEK och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), rörandeindustriella produkter ur biologiska råvaror. Det avses ingå idet program för den träråvarubaserade industrin som behandlas idet följande.Regeringen anser att bör bibehålla sina insatser förprocessteknisk FoU på oförändrad nivå.Riksdagen bör uttala att det krävs ökade forskningsinsatserför att främja utvecklandet av en ny teknik för framställning avråjärn, anförs det i motion 1992/93:Ub121 (v). Cirka en tiondelav alla koldioxidutsläpp i härrör från användning av koloch koks vid råjärnsframställning, sägs det i motionen. Genomatt i stället använda kolväten vid framställningen skullekoldioxidutsläppen kunna minskas . Om de högsvavligarestoljor som produceras av oljeraffinaderier i och somnu exporteras i stället förgasades och renades och därefteranvändes som energiråvaror vid råjärnsframställning skulle debesvärliga miljöproblemen vid koksverken kunna undanröjas, heterdet vidare. I andra länder förekommer det, enligt motionärerna,att en järn- och stålframställningsteknik utan koks tillämpas.Riksdagen har under en följd av år avslagit liknandemotionsyrkanden (v). Vid det senaste tillfället, (bet. 1991/92:NU20 s. 68), anförde utskottet att den forskningsom efterlyses bedrivs vid de två industriforskningsinstitutenMetallurgiska forskningsstationen (MEFOS) ochBearbetningstekniska forskningsstationen i . I enmeningsyttring (v) uttalades stöd för motionsyrkandet.NUTEK förmedlar statens bidrag till forskningsinstituten, menden konkreta inriktningen bestäms av dessa. De två nämndainstituten har slagits samman till ett -- MEFOS. Förinnevarande budgetår disponerar MEFOS ,varav staten svarar för 7,1 miljoner kronor.Utskottet står fast vid den ståndpunkt som intogs våren1992 och avstyrker motion 1992/93:Ub121 (v) i berörd del.TransportteknikPågående FoU-verksamhet inom transportområdet är starktfokuserad på miljöproblem, sägs det i propositionen. Insatsersom planerar att fortsätta med ärbl.a. delprogrammen inom energiforskningen -- Motorer ochdrivsystem samt Alternativa drivmedel.Regeringen anser att utökade resurser nu bör avsättas förFoU-insatser av betydelse för den fordonstekniska utvecklingen,varvid industrin bör delta i finansieringen och i prioriteringenav forskningsområden. Inom ett nytt kompletterande program förfordonsteknisk forskning bör eftersträvas att såväl antaletexaminerade doktorer inom det fordonstekniska området somantalet små och medelstora underleverantörers medverkan inationella och internationella forskningsprogram ökas, sägs deti propositionen.Regeringen avser att, inom en årlig kostnadsram för programmetpå högst , påbörjaförhandlingar om finansieringen och inriktningen av programmet.Forskning som innebär att olika discipliner och specialitetersamverkar bör, enligt regeringen, prioriteras i syfte attåstadkomma miljövänligare, säkrare och effektivarefordonsbaserade transportsystem. En grundförutsättning är attdirekta företagsstöd inte utgår.Det är, enligt regeringen, viktigt att både små ochmedelstora underleverantörsföretag får delta i ettfordonstekniskt forskningsprogram. Det bör därför vara ettstatligt villkor att sådana företag skall ges möjlighet attdelta i det fordonstekniska forskningsprogrammet. Finansiellamöjligheter bör därför ges inom programmet att under enförsöksperiod underlätta för denna företagsgrupp attta mer aktiv del i den fordonstekniska forskningen än hittills.Enligt vad utskottet har erfarit har man inomNäringsdepartementet tillkallat ensamordnare/förhandlare, verkställande direktören ,med uppgift att mer i detalj utforma uppläggningen av detfordonstekniska programmet. I uppdraget skall ingå att bl.a.utarbeta avtal och lämna förslag till samordningsmöjlighetermellan olika myndigheter.Utskottet behandlar i detta avsnitt motion 1992/93:N232 (fp)med krav på ökade statliga insatser vad avser forskning ochutveckling rörande elbilen. Det är hög tid för en kraftigsatsning på elbilen som ett alternativ till den mertraditionella drivmedelsbilen, sägs det i motionen. Staten börta nödvändiga initiativ i detta syfte. Att på olika sättekonomiskt stimulera användningen av elbil i ställe för bensin-eller dieseldrivet fordon borde vara en självklarhet, ansermotionärerna.Riksdagen har avslagit identiskamotionsyrkanden från samma motionärer. Vid det senastetillfället, (bet. 1991/92:NU20), anförde utskottetatt det såg positivt på möjligheterna för elbilen att bli ettmiljövänligt alternativ till traditionellaförbränningsmotordrivna bilar. Utskottet redovisade aktivitetersom pågick på olika håll men konstaterade att konkretaresultat inte hade framkommit i någon större omfattning. mening var det angeläget att regeringen noga följdeutvecklingen och även aktivt medverkade till att främjautvecklingen av en elbil. Utskottet hänvisade till att det påområdet pågår ett kommersiellt utvecklingsarbete på olika håll ivärlden.Av framför allt miljöskäl görs omfattande satsningar påutveckling av elbilen i främst vissa befolkningstäta regioner iFörenta staterna. Skärpta utsläppskrav från myndigheterna kommeratt tvinga fordonstillverkarna att presenteraelbilstekniska lösningar.Ett flertal fordonstillverkare har presenterat lösningar påprototypstadiet. Volvos och AB:s resp.samarbetspartner och har omfattandeutvecklingsarbete i gång. () är bl.a. iTyskland engagerat i utveckling av elbilen. medverkar inågra elbilsprojekt såväl i som inom EG. Påindustrisidan medverkar bl.a. och ABB.På initiativ av bildades samverkansgruppenStorstädernas elfordonsgrupp (STEG). I bedrivs ettprojekt med syfte att introducera fordon som drivs med el ellergas. I finns planer på inrättande av ett centrum förelbils- och hybridbilstillverkare.En elbilskonferens arrangerades i avNUTEK i samråd med representanter för Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling (), internationellaenergiorganet (IEA), och europeiskatransportministerkonferensen. Som en uppföljning avelbilskonferensen pågår det inom IEA ett arbete med att utarbetaen internationell överenskommelse på området.Svenska elfordonssällskapet har bildats med syfte att främjaintroduktionen av eldrivna vägfordon i tätorterna. På olikaplatser i landet bedrivs försöksverksamhet med elfordon. Bl.a.sker det praktiska tester av elbilar inom ramen för de kommunalaenergiverken och tekniska verken i , ,, och Göteborg.Utskottet står kvar vid sin positiva syn på möjligheternaatt elbilen skall kunna bli ett miljövänligt alternativ tilltraditionella förbränningsmotordrivna bilar. Det fordonstekniskaprogram som regeringen har föreslagit kan innebära attutvecklingen av en elbil främjas. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att regeringen även framöver noga följerutvecklingen på området. Däremot anser utskottet inte attriksdagen nu bör vidta någon åtgärd i frågan. Den aktuellamotionen avstyrks sålunda.Kunskapsförsörjning för den träråvarubaserade industrinDen akademiska grundutbildningen för massa- ochpappersindustrin sker vid de tekniska högskolorna i Stockholmoch . Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut (STFI)bidrar med stipendier och medverkar i utbildningen. VidHögskolan i finns en mellaningenjörsutbildning.Huvuddelen av forskarutbildningen bedrivs vid STFI, som har ca30 anställda i forskarutbildning och ytterligare ca 20 ickeanställda forskarstuderanden. Forskningssidan domineras helt avSTFI men med viktiga bidrag från de mindre instituten medanknytning till pappers- och cellulosaområdet -- Grafiskaforskningslaboratoriet, Packforsk och Ytkemiska laboratoriet.Instituten fungerar som en brygga mellan högskolor ochbranscher. De delfinansieras av staten via med 51 miljonerkronor under /93.Högre utbildning för träindustrin bedrivs på tre ställen --vid dess avdelning i , Tekniskahögskolan i och () iUmeå och i . Ofta är de forskarstuderande anställda vidindustriforskningsinstitutet -- . Trätek, som dominerar på forskningssidan, har treavdelningar förlagda till , och i bedriver forskning ochprovningsverksamhet avseende möbler. SLU har tre institutionersom är delvis inriktade på trä, en i och två i Uppsala.Forskning bedrivs i mindre omfattning vid (avdelningen i ) och vid de tekniska högskolorna iStockholm, och . För överföring avforskningsresultat till träindustrin svarar i första handTrätek. Institutet delfinansieras av med 22,5 miljonerkronor under /93, vilket motsvarar av detavtalsbundna ramprogrammet.Professor har, på regeringens uppdrag, utrettfrågor rörande skogsindustrins kunskapsförsörjning. Ibetänkandet Kunskap för konkurrenskraft (Ds 1991:62) föreslogsbl.a. förstärkta satsningar på den industrirelevanta forskningeni form av ökade statliga anslag till deindustriforskningsinstitut som är verksamma inom området. Vidareföreslogs en kraftig förstärkning av skogsindustrins ställningvid högskolan genom inrättande av ett flertal nya professurer.Utredaren pekade på att av den träbearbetande industrini är lokaliserad till ett område inom en tänkt triangelVäxjö----, men att saknarhögre träteknisk utbildning och att industrin därför uppleverrekryteringsproblem. Utredningen har remissbehandlats.Regeringen anser att det är angeläget att denträråvaruinriktade tekniska forskningen förstärks. Detta bör skegenom insatser inom ,och Jordbruksdepartementetsverksamhetsområden, sägs det i propositionen. Regeringen avseratt initiera förhandlingar om finansiering av ettskogsindustriellt program. Regeringen beräknar 10 miljonerkronor i anslag till för detta program. Programmet börinnefatta insatser för hela det skogsindustriella området ochförutsätter medfinansiering från industrin. I den närmareutformningen av programmet och dess organisation skall NUTEKsamråda med Skogs- och jordbrukets forskningsråd (),(), STFI, Trätek m.fl.I avsnitt i propositionen (avsnitt 9)föreslås att ett samlat program för träteknisk forskning ochträfiberforskning skall inrättas. För att stärka sambandetmellan produktion och förädling av träråvaran bör medel avsättasför ett utökat forskningsprogram rörande träkvalitet, sägs det.Programmet skall syfta till att på ett tvärvetenskapligt sättbelysa integreringen mellan de olika förädlingsleden. Programmetbör, enligt regeringen, utarbetas av och i samarbeteoch under medverkan av bl.a. TFR, , Trätek och Statens rådför byggnadsforskning. Denna del av forskningspropositionenbehandlas av utbildningsutskottet (bet. 1992/93:UbU15).Olika frågor om kunskapsförsörjningen för denträråvarubaserade industrin tas upp i tretton motioner, varavåtta av företrädare för Socialdemokraterna. Genomgående begärs ide senare motionerna att det branschprogram som tidigareansvarade för och som upphörde skallåterupprättas.I partimotionen 1992/93:N281 (s) liksom i kommittémotionen1992/93:N301 (s) anförs att den svenska näringsstrukturen kankräva nationella branschprogram på vissa områden. Ett sådantområde är träteknik och det moderna skogsbruket.