bet · GH01AU2 · 1993-09-02 00:00:00 — I betänkandet redovisas sex motionsyrkanden från allmännamotionstiden om arbetsmiljö m.m. Med anledning av ett avyrkandena föreslår utskottet ett tillkännagivande tillregeringen om hälsokontroller vid anställning. Övriga yrkanden-- som gäller kvinnors arbetsmiljö, elöverkänslighet, miljökravoch ekonomi samt fackliga befogenheter i frågor som rör denyttre miljön -- bör enligt utskottet inte leda till någonriksdagens åtgärd.Socialdemokraternas företrädare i utskottet har fogat ettsärskilt yttrande till betänkandet. Företrädaren förVänsterpartiet har avgett en meningsyttring. 1992/93:A235 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att en utredning skall tillsättas omhälsokontroller i samband med anställning.1992/93:A244 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillämpning av arbetsmiljölagen.1992/93:A285 av m.fl. (kds, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att intensiv forskning bör börjas inomområdet elöverkänslighet/bildskärmsöverkänslighet.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flervetenskaplig forskning rörandesambandet mellan kvinnors arbetsliv och hälsa.1992/93:A812 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors rätt till god arbetsmiljö m.m.1992/93:Jo707 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om utökadefackliga befogenheter att ingripa vid missförhållanden som rörden yttre miljön i enlighet med vad i motionen anförts. InledningUtskottet har senast behandlat arbetsmiljöfrågor ibetänkandet 1992/93:AU12 om arbetslivspolitiken. I detbetänkandet kom utskottet inledningsvis in på frågor om denallmänna inriktningen av denna politik med anledning av vad somanförts härom budgetproposition och i ensocialdemokratisk partimotion. Vidare diskuterade utskottetformerna för en reglering av företagshälsovården. Utskottet togockså ställning till ett regeringsförslag om att successivtavveckla Arbetslivsfondens verksamhet fram tillden 1 juli 1995.Efter de betydande ändringar i arbetsmiljölagen som riksdagenbeslöt gjordes nya ändringar, desistnämnda betingade av åtaganden enligt EES-avtalet.Såsom förutsattes vid lagändringar pågår en fortsattöversyn av lagen. Uppgiften ligger på Utredningen (A 1991:3) meduppdrag att göra en översyn av arbetsmiljölagen.Utredningsmannen väntas redovisa resultatet av sitt arbeteinnevarande september.I den följande framställningen behandlar utskottet femmotionsyrkanden om arbetsmiljön, "den inre miljön". Dessutomredovisas ett i en miljöpolitisk partimotion framställt yrkandeom fackliga befogenheter i frågor om den yttre miljön.Kvinnors arbetsmiljöMotionernaKarin m.fl. (c) efterlyser i motion A811 enflervetenskaplig forskning om sambandet mellan kvinnorsarbetsliv och hälsa. Motionärerna tänker sig en forskning somser till kvinnors arbetssituation i förhållande till helalivssituationen och som även beaktar kombinationseffekter närdet gäller t.ex. arbetsorganisation, arbetsmiljö, belastning ocharbetstider.Lisbeth Staaf-Igelström (s) vill i motion A812 ha etttillkännagivande till regeringen om kvinnors rätt till godarbetsmiljö. Motionären anser att det är angeläget medåtgärder som speciellt tar sikte på kvinnors situation iarbetslivet. När det gäller förebyggande åtgärder måste arbetetgenom det nyinrättade och genomArbetslivsfonden föras vidare med kraft. Som ytterligareåtgärder föreslår motionären lagstiftning om företagshälsovårdoch om personalekonomiska redovisningar.Utskottets övervägandenVad beträffar yrkandet i motion A811 (c) om forskning omkvinnors arbetsliv och hälsa vill utskottet hänvisa till attmotionsyrkanden med liknande inriktning behandlades avsocialutskottet i samband med dess beredning av den dåföreliggande forskningspropositionen (se bet. 1992/93:SoU25 s.28--30).I sin sammanfattande bedömning underströk socialutskottetangelägenheten av att frågan om kvinnors särskilda hälsoproblemytterligare uppmärksammas . Av stort intresse,fortsatte utskottet, är arbete med ettsärskilt program om kvinnors hälsa, och utskottet tillade attolika forskningskonferenser med speciell inriktning påkvinnomedicinsk forskning är under planering. Mot bakgrund avdet arbete som sålunda pågår ansåg socialutskottet att demotionsyrkanden utskottet i sammanhanget hade att behandla vartillgodosedda, och de avstyrktes därför.Arbetsmarknadsutskottet har samma uppfattning somsocialutskottet att det är angeläget att forskning medkvinnomedicinsk inriktning drivs framåt. Detsamma gäller om dennyckelroll som har när det gäller attinitiera och stödja forsknings- och utvecklingsprojekt ochsammanställa och sprida erfarenheter från projekten. I den nuföreliggande motionen berörs även faktorer somarbetsorganisation, arbetsmiljö, belastning och arbetstider.Till vad här refererats vill utskottet tillägga attkvinnoforskning är ett särskilt forskningsområde vid detsamhällsvetenskapligt orienterade Arbetslivscentrum. Betydelsenav detta forskningsområde har särskilt understrukits avutskottet i dess betänkande 1990/91:AU16 omarbetslivsforskningens organisation.Med hänsyn till vad ovan redovisats anser utskottet att detinte är påkallat med någon åtgärd med anledning avmotion A811, vars här aktuella yrkande om ett tillkännagivandetill regeringen följaktligen avstyrks av utskottet.När det så gäller motion A812 (s) och dess yrkande om kvinnorsrätt till en god arbetsmiljö hänvisas beträffandeFolkhälsoinstitutets insatser för kvinnors hälsa till desamstämmiga uttalanden från social- och arbetsmarknadsutskottensom redovisats. Utskottet instämmer med motionären i attdet är angeläget att ta till vara erfarenheterna avArbetslivsfondens verksamhet och erinrar om att regeringen ivintras tillsatte en utredningsman, i vars uppdrag det ingår attundersöka hur detta skall ske.Lagstiftning på de båda i motionen nämnda områdena --företagshälsovård och personalekonomiska redovisningar -- harövervägts av utskottet i tidigare sammanhang (se bet.1992/93:AU12 s. 8--10 resp. 1991/92:AU12 s. 9--11) utan attutskottet i då föreliggande sammanhang ansett det påkallat attföreslå åtgärder av det slaget. Utskottet finner inte skäl attnu ändra uppfattning. Med hänsyn härtill och till vad i övrigtanförts avstyrker utskottet bifall till motion A812.ElöverkänslighetMotionenAlwa Wennerlund m.fl. (kds, fp) hemställer i motion A285 omett tillkännagivande till regeringen om att en intensivforskning bör påbörjas inom områdetelöverkänslighet/bildskärmsöverkänslighet. Motionärerna anföratt de skadliga effekterna av bildskärmsexponering börjat blialltmer uppenbara. Också hushållsapparater och ledningar kan gesvåra reaktioner. Vad som orsakar skadorna, fortsättermotionärerna, är okänt. Hur människokroppen påverkas finnsingen säker kunskap om. Därför behövs intensiv forskning pådetta område för att hitta behandlingsmetoder för dem som redanär drabbade liksom forskning om vad som kan göras,produktutveckling osv., så att inte människor drabbas av dessabesvär.Utskottets övervägandenSom motionärerna säger har orsakerna till elöverkänslighetinte kunnat klarläggas. En vanlig uppfattning bland forskarna äratt elöverkänsligheten har flera orsaker, av vilka känslighetför elektriska och magnetiska fält kan vara en. Problemen haruppmärksammats inom forskningen sedan ett drygt tiotal årtillbaka. Uppnådda resultat har summerats i olika sammanhang,här i vid tre brett upplagda seminarier åren 1990--1992i regi av , Arbetsmarknadsdepartementetresp. Påvåren 1993 publicerade en skrift medtiteln av el med en översikt över det aktuellaforskningsläget (nr 41 i nämndens skriftserie Källa).I bedrivs forskning om problemen kring deelektromagnetiska fälten vid och på andrahåll, delvis med stöd av anslag från Arbetsmiljöfonden. Även depå området ansvariga myndigheterna har engagerat sig. En av dem,Arbetarskyddsstyrelsen (ASS), gjorde isamråd med en framställning till regeringen omytterligare finansiellt stöd till forskning om hälsoeffekter avlågfrekventa elektromagnetiska fält.De ämnen som ASS anger i framställningen till regeringen ärföljande:mekanismer för effekter av lågfrekventa elektriska ochmagnetiska fält på biologiska system, främst människan,utvärdering av bostads- och arbetsplatsanpassning förelöverkänsliga,förekomsten av cancer hos yrkesgrupper med särskild exponeringför elektromagnetiska fält.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avforskning om de elektromagnetiska fälten och den effekt de kanha på människors hälsa. Med hänsyn till forskningsområdetsbetydelse och aktualitet utgår utskottet från att den ägnasfortsatt uppmärksamhet i regeringens kansli. Med den nyssredovisade framställningen från ASS är den i motionen väcktafrågan om att initiera nya forskningsinsatser redan aktualiseradi . Med hänsyn härtill och till vad utskottetnu uttalat anser utskottet att det inte är påkallat förriksdagen att för egen del göra en framställning i saken tillregeringen. Motionens yrkande om en sådan framställning börsåledes av lämnas utan bifall.Medicinska kontroller i arbetslivetMotionenMartin () föreslår i motion A235 att en utredningtillsätts med uppgift att undersöka vilka behov som finns attreglera förekomsten av medicinska kontroller i arbetslivet. Enalltför stor frihet för arbetsgivarna att införa medicinskahälsokontroller vid nyanställningar eller under pågåendeanställningar, befarar motionären, kan leda till allvarligautslagningseffekter. Utan tvingande lagregler kan detta bliföljden, menar han, när konjunkturen vänder och 400 000arbetslösa personer, av vilka många är handikappade, skall sökanya anställningar.Till de aktuella problemen hör enligt motionären även demöjligheter som finns att med olika tester, däribland s.k.gen-screening, pröva människors medfödda egenskaper, sjukdomaroch svagheter. Ett ytterligare problem är drogtesterna som blirallt vanligare vid nyanställningar och under pågåendeanställningar.Den föreslagna utredningen, säger motionären, bör utgå frånarbetstagarnas behov av integritet och samhällets behov avsysselsättning åt alla.Uppgifter i anslutning till motionenMotionären nämner som förebild amerikansk lagstiftning, somsägs ge långtgående och detaljerade regler för hur medicinskaundersökningar får företas i samband med anställningar. Enmotsvarande generell lagstiftning saknas i . En allmänbestämmelse finns i 4 kap. 5 § arbetsmiljölagen. Den innebär attför arbeten som innebär risk för ohälsa eller olycksfall kanmeddelas föreskrifter om läkarundersökning samt om vaccineringeller annan smittskyddsförebyggande behandling. Med stöd avdenna lagbestämmelse har Arbetarskyddsstyrelsen utfärdatföreskrifter om skyldighet för arbetsgivarna att ordnamedicinska kontroller vid arbeten med bly, kvarts, asbest ochkadmium samt vid dykeriarbeten.I de fall utskottet nu nämnt har kravet på läkarundersökningtill syfte att skydda arbetstagaren själv och dennesarbetskamrater. Det finns också bestämmelser omläkarundersökning som avser att skydda en vidare personkrets.Ett exempel härpå finns i livsmedelslagen, som medger att detkan ställas krav på läkarundersökning av personer som ärsysselsatta med livsmedelshantering.I de här refererade fallen är det inte fråga om en rätt utanen skyldighet för arbetsgivarna att ta initiativ tillläkarundersökningar av anställda. När det gäller arbetsgivarensmöjlighet att på egen hand kräva läkarundersökning ellerföranstalta om annat slag av hälsokontroller saknas, som redannämnts, lagregler som omfattar hela arbetsmarknaden. För destatsanställda är situationen dock en annan.Enligt 13 kap. 2 § lagen om offentlig anställning () kanstatsanställda åläggas att genomgå läkarundersökning om demissköter sitt arbete och detta kan antas bero på sjukdom. Iandra situationer anses det numera behövas direkt stöd av annanlagbestämmelse för att kräva läkarundersökning avstatsanställda. I en dom (1984:94) underkände rätt att med hänvisning till internasäkerhetsföreskrifter ålägga en bussförare att genomgåläkarundersökningar.Med anledning av detta rättsfall har frågan om s.k. periodiskahälsoundersökningar i offentliga anställningar behandlats dels ien promemoria från (Ds 1989:45), dels i ettdelbetänkande (SOU 1991:29) från LOA-utredningen.Utredningsförslagen har inte lett till lagstiftning.Regeringens ställningstaganden i frågan väntas bli redovisade ien kommande proposition med anledning av LOA-utredningenshuvudbetänkande (SOU 1992:60) med förslag till ny lag omoffentlig anställning. Utredningens uppfattning är dels att detbehövs en lag om periodiska hälsoundersökningar som omfattaranställda hos stat, kommun och landsting, dels att en allmänbestämmelse om tvångsvis läkarundersökning motsvarande nuvarande13 kap. 2 § kan undvaras i den föreslagna nya lagen omoffentlig anställning.På det kommunala området finns ett kollektivavtal (AB 89) somger arbetsgivaren befogenhet att efter skälighetsbedömningavgöra när arbetstagarna skall lämna läkarintyg vid anställandetoch under anställningstiden.På det privata området kan här nämnas ett avgörande iArbetsdomstolen (AD:s dom 1991:45) som gällde uppsägning av tvåmontörer. Dessa vägrade av integritetsskäl att delta i deurinprovstagningar som företaget infört för att utröna om detförekom cannabismissbruk bland företagets montörer. AD ansåg attdet förelåg skyldighet enligt anställningsavtalet för de bådamontörerna att medverka till provtagningen. betonadedomstolen att den därmed inte gjort ett allmänt uttalande omrätten för arbetsgivare att vidta kontrollåtgärder av skildaslag eller hur tvister om provtagning för att spåranarkotikamissbruk skall bedömas under andra förhållanden.Domstolen ansåg det naturligt att ämnet reglerades ikollektivavtal eller, i förekommande fall, genom lagstiftning.Utskottets övervägandenMotionen aktualiserar behovet av lagreglering av medicinskakontroller i arbetslivet, så att inte ett ökat bruk av sådanakontroller och tester leder till en oönskad utslagning avarbetskraft. Av det ovan anförda framgår att frågan ommedicinska kontroller i arbetslivet på olika sätt aktualiseratsi lagstiftning, kollektivavtal och rättspraxis. Utskottet anseratt det finns anledning för regeringen att på lämpligt sättuppmärksamma denna fråga och föreslår att medanledning av motion A235 som sin mening ger regeringen dettatill känna.Yrkesinspektionens arbetsmiljökravMotionenI motion A244 diskuterar () balansen mellan dekrav arbetsmiljön ställer och de ekonomiska förutsättningarnaatt tillgodose dessa krav. Motionären utgår från den kommunalaverksamheten. Han menar att successivt skärpta föreskrifter omarbetsplatsernas utformning kan leda till att viktiga kommunalaverksamheter kan bedrivas, eftersom kommunernasaknar ekonomiska resurser att bygga om sina lokaler så att detillfredsställer . Motionären anser medhänvisning härtill att det är befogat med en översyn avarbetsmiljölagens tillämpning, och han föreslår att detta gesregeringen till känna.Utskottets övervägandenMed anledning av uttalanden från Lagrådet över förslag till1991 års ändringar av arbetsmiljölagen (se prop. 1990/91:140 s.191--192) skall den inledningsvis nämnda översynsutredningenbl.a. granska de grundläggande bestämmelserna i lagens kap.1--3. Utredningen har därvid att pröva utformningen av dessabestämmelser även ur sådana aspekter som berörts i motionen,nämligen att de innefattar nödvändiga avvägningar mellan å enasidan risken för ohälsa och olycksfall och å andra sidan t.ex.vikten av att arbetet utförs och kostnaderna för att minskahälso- och olycksfallsrisken. Resultatet av utredningens arbetei denna och övriga delar väntas föreligga inom kort.Med hänsyn till Lagrådets uttalanden och den härav föranleddaöversynen av arbetsmiljölagen anser utskottet att det inte äraktuellt för att göra det i motion A244 begärdatillkännagivandet, varför yrkandet härom avstyrks av utskottet.Fackliga befogenheter i fråga om den yttre miljönMotionenI den miljöpolitiska partimotionen Jo707 föreslårVänsterpartiet att skall begära förslag frånregeringen om utökade fackliga befogenheter att ingripa vidmissförhållanden som rör den yttre miljön. Kunskapen hosanställda och de lokala facken måste tas till vara imiljöarbetet, understryks det i motionen. I denna uttalas vidareatt det bör införas en lagfäst rätt att stoppa ett arbete somutgör en fara för den yttre miljön. Om arbetsgivaren underlåteratt vidta åtgärder för att rätta till ett arbete som harstoppats bör fackliga stridsåtgärder kunna tillgripas. Rättenatt stoppa ett arbete som innebär allvarlig fara för miljöneller för människors hälsa bör tillkomma fackföreningarna, attav dem delegeras till fackligt förtroendevalda. Enskildaarbetstagare föreslås också få motsvarande rättighet.Utskottets övervägandenEtt arbete som innebär omedelbar och allvarlig fara förarbetstagarnas liv eller hälsa kan stoppas med stöd av 6 kap.7 § arbetsmiljölagen i avvaktan på ingripande och besked frånYrkesinspektionen. Stoppningsrätten tillkommer exklusivtarbetsplatsens skyddsombud. Den hänför sig till förhållanden iarbetsmiljön eller den s.k. inre miljön.Mellan inre och yttre miljö finns många nära samband.Exempelvis påverkar flyttning av en verksamhet till nya lokaler,köp av ny utrustning, byte av produktionsteknik eller byte avkemikalier både den inre och den yttre miljön. Det innebär attdet i sådana fall finns påverkansmöjligheter för de anställdaoch deras fackliga företrädare enligt både medbestämmandelagensoch arbetsmiljölagens regelsystem.Det är dock en annan sak att, som vill, utvidgaarbetsmiljölagens stoppningsrätt i situationer av överhängandefara på arbetsplatsen till problem för den yttre miljön ochsamtidigt utvidga stoppningsrätten i fråga om både personkretsoch fackliga sanktionsmöjligheter. Utskottet är för sin del inteberett att tillstyrka lagstiftningsåtgärder av detta slag såsomförordas i motion Jo707, vars här föreliggande yrkande alltsåavstyrks av utskottet. beträffande forskning om sambandet mellan kvinnorsarbetsliv och hälsaatt avslår motion 1992/93:A811 yrkande 26,2. beträffande kvinnors rätt till god arbetsmiljöatt avslår motion 1992/93:A812,3. beträffande elöverkänslighetatt avslår motion 1992/93:A285,4. beträffande medicinska kontroller i arbetslivetatt med anledning av motion 1992/93:A235 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. beträffande arbetsmiljökravatt avslår motion 1992/93:A244,6. beträffande fackliga befogenheter i fråga om den yttremiljönatt avslår motion 1992/93:Jo707 yrkande 3.men. (v)den 2 september 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (), (), (), (),(), (nyd), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeKvinnors rätt till god arbetsmiljö (mom. 2), , , ochMonica (alla s) anför:Med anledning av önskemålet i motion A812 (s) om lagstiftningom företagshälsovård och personalekonomiska redovisningarhänvisar vi till att Socialdemokraterna i partimotioner i årliksom föregående år krävt sådan lagstiftning. Dessa motionskravhar följts upp i reservationer till utskottets betänkanden1991/92:AU12 (res. 2 och 3) och 1992/93:AU12 (res. 1--3).Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag ansluter mig till kravet i miljöpolitiskamotion Jo707 på ökade fackliga befogenheter inte bara ifråga om arbetsmiljön i strikt mening utan också i fråga om denyttre miljön. Tar man bättre till vara erfarenheter ochkunskaper på området hos de anställda och deras fackligaföreträdare kommer detta att bli till stor nytta i samhälletsmiljöskyddsarbete. kommer det att underlätta övergångentill en mer miljöanpassad produktionsteknik, bättre råvaror ochbättre slutprodukter.När det gäller önskemålet i motion A812 (s) om lagstiftning omföretagshälsovård och personalekonomiska redovisningar hänvisarjag till att förslag i samma riktning tidigare lagts fram avföreträdare för , senast i motion 1992/93:A264 somutskottet behandlade i betänkande 1992/93:AU12.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet borde hahemställt:6. beträffande fackliga befogenheter i fråga om den yttremiljönatt med bifall till motion 1992/93:Jo707 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.