bet · GH01BoU3 · 1993-11-18 00:00:00 — Höjd garanterad ränta 1994--1996 för vissabostadshus Utskottet tillstyrker regeringens förslag om hur denav beslutade reduktionen av destatliga bostadssubventionerna med 3 miljarder kronorpå skall genomföras. De med anledning avpropositionen väckta motionerna avstyrks.Mot utskottets beslut har reservationer avgivitsfrån (s) och ett särskilt yttrande från (nyd). Enmeningsyttring från (v) har avgivits. Regeringen har i proposition 1993/94:8 föreslagitriksdagen att godkänna vad i regeringsprotokolletförordats i fråga om höjd garanterad ränta förräntebidrag enligt äldre bestämmelser. I betänkandet behandlas de med anledning avpropositionen väckta motionerna.1993/94:Bo1 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attytterligare analys enligt vad i motionen anförts börgöras innan upptrappningen av den garanterade räntangenomförs 1995 och 1996.1993/94:Bo2 av () vari yrkas attregeringens proposition 1993/94:8 avslås.1993/94:Bo3 av m.fl. (s) vari yrkasatt med avslag på proposition 1993/94:8 somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att när besparingen på bostadsområdet kangenomföras, skall den fördelas på helabostadsbeståndet och samtliga upplåtelseformer.1993/94:Bo4 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition1993/94:8,2. att hos regeringen begär en utredningav effekterna av olika alternativa förändringar avbostadssubventionerna.Propositionens huvudsakliga innehållRiksdagen föreslås godkänna vad i proposition1993/94:8 förordats om höjd garanterad ränta för husmed statliga subventioner enligt och äldreräntebidragsregler för nybyggnad, ombyggnad,energibesparande åtgärder och förvärv. Förslaget ipropositionen sammanfattas på följande sätt.För 1994 innebär förslaget att räntebidrag förhyres- och bostadsrättshus som byggts ellertidigare minskas extra med mellan /kvm för desenaste årgångarna och /kvm för de tidigasteårgångarna. Sammantaget, inkl. den reguljära höjningenav den garanterade räntan, kommer bidragsminskningenför dessa hus att i genomsnitt uppgå till ca /kvm1994. För egnahem innebär förslaget en extra minskningav räntebidrag med mellan /kvm för desenaste årgångarna och /kvm för de tidigaste.Tillsammans med den reguljära höjningen av dengaranterade räntan minskar bidraget för egnahemmen medi genomsnitt /kvm, vilket ger ennettokostnadsökning för dessa hus 1994 på ca 34kr/kvm.För 1995 och 1996 föreslås ett utlägg av de extraupptrappningarna, som innebär att alla årgångar får enextra höjning av den garanterade räntan. För 1995innebär förslaget att räntebidraget minskas extra medmellan /kvm för de senaste årgångarna hyres- ochbostadsrättshus och /kvm för de tidigaste och medmellan 20 och /kvm för egnahemmen. Sammantagetmed den reguljära höjningen av den garanterade räntanminskas därmed räntebidragen 1995 med i genomsnitt ca44 kr/kvm för hyres- och bostadsrättshus och med 59kr/kvm för egnahemmen. Nettokostnadsökningen föregnahemmen blir ca /kvm.För 1996 innebär förslaget en extra minskning avräntebidraget med mellan /kvm för de senasteårgångarna hyres- och bostadsrättshus och /kvmför de tidigaste. Sammantaget med den reguljärahöjningen av den garanterade räntan kommer därmedräntebidragen att minska med i genomsnitt ca 55kr/kvm. För egnahemmen innebär förslaget en extraminskning med /kvm och sammantagetmed /kvm, vilket netto ger en kostnadsökning påca /kvm.För att få en rimlig balans mellan olika årgångarbör, enligt propositionen, subventionsnivån för husför vilka bidragstiden för räntebidrag enligt 1992 årsregler börjar 1994, 1995 eller 1996 anpassas till densom då gäller för de hus för vilka bidragstidenbörjat tidigare. Det bör ske genom att dengaranterade räntesatsen för avbidragstiden höjs.För egnahemmen föreslås en extra höjning av dengaranterade räntan om 0,10procentenheter för ärenden för vilka bidragstidenbörjar --1993. En höjning om0,25 procenenheter föreslås för ärenden för vilkabidragstiden börjar 1992--1994 och med 0,40procentenheter för ärenden förvilka bidragstiden börjar 1992--1995.Motsvarande höjningar för hyres- ochbostadsrättshusen per om 0,05procentenheter och per om 0,15procentenheter föreslås. Bakgrunden till det nu behandlade regeringsförslagetom en reduktion av bostadssubventionerna, somsammanfattningsvis redovisats ovan, är den uppgörelsesom träffades mellan regeringen ochSocialdemokraterna. Som en del av denna ingick att destatliga bostadssubventionerna från den 1 januari 1994skulle reduceras med netto, dvs.sedan hänsyn tagits till en trolig ökning avbostadsbidragen.Frågan om hur besparingen närmare skulle genomförashar behandlats av (yttr.1992/93:BoU2y och bet. 1992/93:FiU1) och (yttr. 1992/93:BoU9y och bet. 1992/93:FiU30).Riksdagens beslut innebär att utgifternaför räntebidragen genom extra upptrappningar av degaranterade räntenivåerna bör minska med 0,5 miljarderkronor netto , med netto år1995 och med netto år 1996.Tyngdpunkten i besparingarna bör enligtriksdagsbeslutet ligga på det äldre beståndet avbostäder.Förslaget om extra upptrappningar av den garanteraderäntan i den nu behandlade propositionen harutarbetats i enlighet med principbeslut ifrågan . Vad utskottet och nu haratt behandla är alltså dels regeringens förslag tillhur, och inte om, det ovan refererade riksdagsbeslutetfrån om en indragning avbostadssubventionerna om avseendeåren 1994--1996 skall genomföras och fördelas på olikaupplåtelseformer, dels de motioner som väckts medanledning av propositionen.Utskottet vill inledningsvis erinra om vad utskottettidigare -- -- (se bl.a. bet. 1991/92:BoU23s. 17) anfört om vikten av att se det bostadspolitiskafinansieringssystemet som en del av samhällsekonomin istort. I det sammanhanget anförde utskottet att enstillastående eller rent av tillbakagående ekonominaturligen också påverkar de ekonomiska resurser somkan tillföras bostadssektorn. I beslutet våren 1993gav finansutskottet uttryck för en liknandeuppfattning (bet. 1991/92:FiU30 s. 152). mening är det med hänsyn till detstatsfinansiella läget angeläget attbostadssubventionerna kan begränsas.Enligt de båda utskottens nu redovisade uppfattning,som accepterats av , är det således viktigtatt se det bostadspolitiska stödsystemet i ett störresamhällsekonomiskt perspektiv. En följd av dettasynsätt är att också bostadssubventionerna kan behövareduceras när det statsfinansiella läget så kräver.Bostadsutskottet vill för sin del tillägga atttilltron till statsmakternas intentioner och förmågaatt ta det ansvar för bostadspolitken som kan ansesfalla på dem vinner i styrka om de åtaganden som görspräglas av långsiktighet. Att beslutet om denreduktion av bostadssubventionerna om vilkenregeringen och Socialdemokraterna kom överens hösten1992 i princip nu förverkligas är vid den nuredovisade uppfattningen knappast ägnat att förvåna.Vad gäller regeringsförslaget som sådant harutskottet inte funnit anledning invända mot denmetodik som använts för att genomföra den av riksdagenbeslutade besparingen.Besparingen i vad avser 1994 accepteras i motionBo1 (c) medan i motionerna Bo2 (s), Bo4 (v) yrkande1, dessa båda motioner i motsvarande delar, yrkas attbesparingen inte skall genomföras. I motion Bo3 (s) imotsvarande del föreslås att besparingen inte nuskall genomföras och att den -- när den genomförs --skall fördelas på hela bostadsbeståndet och samtligaupplåtelseformer.Med hänvisning till utskottets ovan redovisadeuppfattning en uppfattning som utskottet inte finnerskäl frångå, tillstyrker utskottet propositionen imotsvarande del och avstyrker motionerna Bo2 (s), Bo3(s) och Bo4 (v) yrkande 1, samtliga motioner imotsvarande delar. Ytterligare motiv för att genomförabesparingen avseende är de relativt måttligahyresökningar som kan väntas på grund av delsde hyresavtal som slutits, dels den begränsning avfastighetsskatten för hyres- och bostadsrättshus somblir följden om accepterar detregeringsförslag som lagts fram i proposition91. Hyreshöjningarna kommer enligt uppgift frånFinansdepartementet mot bakgrund av dessaförutsättningar att hållas kring 3-procentsnivånvilket anges vara den lägsta på 25 år.Utskottet övergår nu till att behandla besparingenavseende . I motionerna Bo2 (s), Bo3(s) och Bo4 (v) yrkande 1 samtliga motioner imotsvarande delar yrkas avslag på regeringens förslagäven i denna del. Också beträffande dessa år harförslaget i motion Bo3 (s) den ovan beskrivnainriktningen, dvs. besparingen bör inte genomföras nu.När den genomförs skall den, enligt motionärerna,fördelas på hela bostadsbeståndet och samtligaupplåtelseformer. I motion Bo1 (c) föreslås ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om attytterligare analys bör göras innan upptrappningen avden garanterade räntan genomförs 1995 och 1996.Slutligen förs i yrkande 2 i motion Bo4 (v) fram ettförslag med begäran hos regeringen om en utredning aveffekterna av olika alternativa förändringar avbostadssubventionerna. Detta motionsförslag är av meraövergripande natur och inte hänförligt endast tillbesparingen avseende åren 1994--1996.Mot förslagen i motionerna Bo1 (c) och Bo4 (v)yrkande 2 om analys och utredning av effekterna av enreduktion av bostadssubventionerna kan befogadeinvändningar inte resas. Utskottet har emellertid integrund för annan uppfattning än att förberedelsearbeteti regeringens kansli såväl i vad avser tidigareregeringsförslag i frågan som det nu aktuellabedrivits så att också de i motionerna beskrivnafrågorna övervägts. Det får dessutom anses ställt utomtvivel att regeringen även framöver följer frågan omeffekterna av reduktionen av bostadssubventionerna.Med hänvisning till vad ovan anförts tillstyrkerutskottet att besparingen genomförs i enlighet medförslaget i propositionen även i vad avser 1995 och1996 m.m. Motionerna avstyrks till den del de ståremot regeringsförslaget. beträffande besparingen i vad avser 1994att godkänner vad i proposition 1993/94:8förordats i motsvarande del samt avslår motionerna1993/94:Bo2, 1993/94:Bo3 och 1993/94:Bo4 yrkande 1samtliga motioner i motsvarande del,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande besparingen i vad avser 1995 och1996 m.m.att godkänner vad i proposition 1993/94:8förordats i motsvarande del samt avslår motionerna1993/94:Bo1, 1993/94:Bo2, 1993/94:Bo3 de bådasistnämnda motionerna i motsvarande del och motion1993/94:Bo4 yrkandena 1 och 2 yrkande 1 i motsvarandedel.res. 2 (s)men. (v) - delvisStockholm den 18 november 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), OskarLindkvist (s), (), (), (), (), SörenLekberg (s), (), (),(), (), BirgerAndersson (c), (), LarsStjernkvist (s) och i (nyd).Från , som inte företräds av någonordinarie ledamot i utskottet, har suppleanten LarsWerner (v) närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. , , , , , och (alla s) har avgivit följandereservationer.1. Besparingen i vad avser 1994 (mom. 1)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som pås. 3 börjar med "Frågan om" och på s. 4 slutar med "25år" bort ha följande lydelse:Under det dryga år som gått sedan överenskommelsenmellan regeringen och Socialdemokraterna träffades harprivatekonomin för många försämrats avsevärt.Arbetslösheten har ökat starkt inte minst blandbyggnadsarbetarna och bland ungdomarna. Antalet tommalägenheter har ökat inte på grund av att de är förmånga utan därför att de ofta är för dyra för attkunna efterfrågas av dem som är bostadslösa eller avdem som vill byta bostad. Trots många tomma lägenheterfinns mycket som tyder på att vi harbrist på bostäder. Emellertid är bostadsproduktionennu så låg att den är nere på den nivå som rådde ibörjan , mitt under . Imotion Bo3 (s) anges att igångsättning av nya bostäderi år beräknas bli 10 000--15 000 lägenheter. Att idetta läge genomföra ytterligare indragningar avbostadssubventionerna är en åtgärd som inte går attförsvara. I stället bör politiken utformas så attproduktionen av bostäder blir så jämn som möjligt. Enårlig nyproduktion på minst 25 000 lägenheter behövsför att möta bostadsmarknadens behov under återstodenav . Till detta kommer ett stortombyggnadsbehov av bostäder.En neddragning av bostadssubventionerna med 3miljarder kronor --1996 framstår motbakgrund av vad nu i korthet beskrivits somoförsvarlig och oacceptabel. Beräkningar har gjorts avBoverket och visar att besparingen på räntebidragsanslagetunder åren 1994--1996 uppgår till mera än 20 miljarderkronor jämfört med tidigare. Minskningen beror på enlägre nyproduktion av bostäder och en mindreomfattning av ombyggnadsverksamheten och en lägreräntenivå.När bostadsutskottet (yttr.1992/93:BoU9y) behandlade motioner i vilka föreslogsatt besparingen skulle skjutas upp anfördeutskottsmajoriteten (s, nyd) med instämmande av (v)bl.a. att en minskning av bostadssubventionerna kommeratt innebära att kostnaderna för statskassan i ettlängre perspektiv blir mångdubbelt större än denomedelbara minskningen av budgetunderskottet.Även regeringen har sent omsider insett attbostadsmarknaden brottas med stora problem.Proposition 1993/94:76 -- Åtgärder för att stabiliserabostadskreditmarknaden -- får anses vara ett exempelpå detta. Propositionen har ännu inte behandlats avriksdagen. Utan att nu gå in på de förslag som därförs fram får det anses närmast självklart att ettgenomförande av reduktionen av bostadssubventionernaytterligare försvårar förhållandet påbostadskreditmarknaden och fastighetsmarknaden. Ipropositionen konstateras bl.a. att "De förändradeekonomiska förutsättningarna, som framför alltavspeglar sig i en vikande efterfrågan, har lett nedgång i bostadsbyggandet, med åtföljandekonkurser hos byggföretag och arbetslöshet bland deanställda i byggbranschens olika förädlingsled". Attregeringen utifrån denna beskrivning föreslårbesparingar, dvs. åtgärder som ytterligare ökar dessaproblem, är förvånande för att inte säga ofattbart.Vad nu ovan anförts visar klart att regeringensförslag om att besparingen i vad avser 1994 måsteavvisas. Som anförs i motion Bo3 (s) kan det docklängre fram visa sig lämpligt att även bostadssektornskall bidra till att sanera statens ekonomi. Enkommande besparing måste då fördelas rättvist. Allabostäder och samtliga upplåtelseformer måste vara medoch bära sin del av bördan. Vad nu anförts omtidpunkten för en kommande besparing och om sättet förhur denna skall genomföras bör med anledningav motion Bo3 (s) i motsvarande del som sin mening geregeringen till känna. Det nu anförda innebär ocksåatt vad i motionerna Bo2 (s) och Bo4 (v) yrkande 1båda motionerna i motsvarande del förordats i alltväsentligt tillgodosetts.dels att moment 1 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:1. beträffande besparingen i vad avser 1994att inte godkänner vad i proposition1993/94:8 förordats i motsvarande del samt medanledning av motionerna 1993/94:Bo2, 1993/94:Bo3 och1993/94:Bo4 yrkande 1 samtliga motioner i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om tidpunkten för när en besparing påbostadssektorn bör genomföras och fördelningen avbesparingen på boendeformer m.m.,2. Besparingen i vad avser 1995 och 1996 m.m. (mom.2)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som pås. 4 börjar med "Mot förslagen" och på s. 5 slutar med"emot regeringsförslaget" bort ha följande lydelse:Vad gäller besparingen i vad avser 1995 och 1996m.m. vill utskottet hänvisa till vad ovan framförtsoch därutöver anföra följande. Det krav på ytterligareanalys av effekterna av reduktionen av räntebidrag fördessa år som förs fram i motionerna Bo1 (c) och Bo4(v) yrkande 2 finner utskottet välmotiverat. Utskottethar tidigare givit uttryck för samma oro sommotionärerna för de konsekvenser som blir resultatetav reduktionen.Det kan beräknas att de extra upptrappningarna höjerboendekostnaderna för en lägenhet om 75 kvm med ca 500kr avseende perioden --1996 varav ca 400kr faller i perioden.Till detta skall läggas ökade kostnader också på grundav den "reguljära" höjningen av den garanteraderäntan. Sammantaget innebär dessa höjningar ökademånadskostnader på mer än för treårsperioden.Sammanfattningsvis anser utskottet att böravslå propositionen även såvitt avser besparingen föråren 1995 och 1996 och med anledning av samtliga demotioner som behandlas i betänkandet ge regeringen sinmening till känna vad nu anförts om en analys avbesparingseffekterna. Tillkännagivandet bör ocksåomfatta överväganden om tidpunkten för besparingen ochfördelningen av den på boendeformer m.m.dels att moment 2 i utskottets hemställan bortha följande lydelse:2. beträffande besparingen i vad avser 1995 och1996 m.matt inte godkänner vad i proposition1993/94:8 förordats i motsvarande del samt medanledning av motionerna 1993/94:Bo1, 1993/94:Bo2 och1993/94:Bo3 de båda sistnämnda motionerna imotsvarande del och motion 1993/94:Bo4 yrkande 1 imotsvarande del samt motion 1993/94:Bo2 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om analys av effekterna av en besparing inombostadssektorn, om tidpunkten för när besparingen börgenomföras och fördelningen av den på boendeformerm.m.Särskilt yttrandeDan i (nyd) anför:I ett särskilt yttrande (nyd) ifinansutskottets betänkande om den ekonomiskapolitiken (bet. 1992/93:FiU30) erinrades om attbesparingen på bostadssubventionerna med 3 miljardernetto grundades på överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna från september 1992.I det särskilda yttrandet anfördes att Ny demokratiinte motsatte sig besparingen som sådan men ansåg kunde göra motsvarande besparingar på biståndet istället. Detta vann inget gehör hos regeringspartiernaeller hos Socialdemokraterna.Socialdemokraterna har både och nuföreslagit att man skall skjuta på besparingen. Dettaär inte heller tillfredsställande med tanke på denosäkerhet för de boende, långivare och andra aktörerpå marknaden som följer av ett sådant förslag.Den tilltänkta besparingen i bostadssubventionernaingick som ett led i Ny demokratis uppgörelse medregeringspartierna . En förutsättning föratt Ny demokrati skulle kunna komma överens medregeringspartierna har varit att:stor hänsyn tas till de årgångar som har dehögsta kostnaderna, dvs. bostäder byggda från 1988och framåt,att besparingen blir så liten som möjligt under 1994och 1995,att besparingen i övrigt läggs ut så rättvist sommöjligt.Detta har så långt möjligt åstadkommits i den nuaktuella propositionen. Ny demokrati hade som framgickav det särskilda yttrandet hellre gjort motsvarandebesparing inom något annat område men kunde inte nåmajoritet för en sådan linje.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant frånVänsterpartiet, eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet.Lars () anför:Jag ansluter mig till de båda reservationer somfogats till betänkandet.