bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Läroplanen -- struktur och inriktningI propositionen läggs fram förslag om riktlinjer för en nyläroplan för , sameskolan, specialskolan och denobligatoriska särskolan. läroplaner, den första kommed genomförande , har innehållit allmännamål och riktlinjer, timplaner och kursplaner. Den nyaläroplanen föreslås bli betydligt mindre omfångsrik. Den börendast innehålla övergripande mål och riktlinjer förutbildningen i landet och kompletteras med särskilda kursplaneroch en timplan. Begreppet läroplan får med de förändringar somregeringen föreslår således en annan innebörd än tidigare.Läroplanen blir nu också gemensam för hela det obligatoriskaskolväsendet.Läroplanen skall enligt förslaget ange den värdegrundutbildningen skall vila på, målen för utbildningen ochriktlinjer för arbetet i skolan. Målen i läroplanen skall medhänsyn till det nya ansvars- och styrsystemet i skolan varatydliga och utvärderingsbara. De föreslås vara av två slag, målatt sträva mot och mål att uppnå. Läroplanen skall vidare angevem som har ansvar för olika delar av skolverksamheten och vaddetta ansvar innebär.Regeringen föreslår att godkänner de ipropositionen angivna riktlinjerna för läroplanens struktur ochinriktning.Skolans värdegrundRegeringen utvecklar i propositionen, i ett inledande avsnittom skolans roll och uppgifter, sin syn på vad läroplanen börinnehålla om den värdemässiga grund som skolans arbete skallvila på.Under rubriken med goda värden (prop. s. 18 f.)citerar regeringen till att börja med bestämmelsen i 1 kap.2 § tredje stycket skollagen (1985:1100). Där föreskrivs att"verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkarinom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärdeoch respekt för vår gemensamma miljö. "Denna bestämmelse anger, framhåller regeringen, degrundläggande värden som gäller för skolan och som äroförytterliga. Oförytterliga värden är de som i en givenkulturkrets förutsätts gälla under alla omständigheter.Regeringen anför att de normer som skolans verksamhet skallbygga på -- såsom respekt för människans värdighet, individensfrihet och integritet, jämställdhet mellan kvinnor och män,omsorgen om den som har det svårt, det personliga ansvaret --har en djup förankring i vårt land och vår kultur. Normerna hardjupa rötter i vår historia. Som särskilt viktig framstårskolans värdegrund, förankrad i etik och västerländskhumanism. Skolan har enligt regeringen en viktig uppgift i atthävda dessa värden och förklara hur de vuxit fram ochförankrats. Eleverna skall också få skolans hjälp med attutveckla ett personligt förhållningssätt till dem och till dengrund de vilar på. De skall få sådana kunskaper att de medvetetkan ta ställning i olika frågor.Invändningar mot formuleringen i propositionen att skolansvärdegrund skall förankras i etik och västerländskhumanism har förts fram i flera motioner.Enligt den socialdemokratiska partimotionen 1993/94:Ub1 skallde värden som skolans verksamhet bygger på utgöraallmänmänskliga värden som vunnit bred anslutning blandmänniskor med olika övertygelser och trosuppfattningar, såsomrespekt för människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, solidaritet mellan människor samt jämställdhetmellan kvinnor och män. Motionärerna vänder sig mot att ipropositionen används begreppet "etik och västerländskhumanism" för att beskriva något som är så betydelsefullt somen del av skolans värdegrund. Begreppet ger utrymme försynnerligen motstridande tolkningar och riskerar att skapakonflikter. Religionsfrihet tillhör hörnpelarna i ettdemokratiskt samhälle. Det är därför olyckligt att i dåspänningar mellan olika religioner tilltar på många håll ivärlden ge intryck av att den svenska skolan skall ges enkonfessionell prägel. Detta kan leda till att icke-kristnagrupper tar avstånd från skolan trots att de delar de värdensom skall finnas i skolans värdegrund. bör därförfastställa skolans värdegrund utan att föra in begrepp som"etik och västerländsk humanism" (yrkande 1). I andrahand yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att formuleringen "etik och västerländskhumanism" inte innebär att verksamheten i skolan skall ha enkonfessionell prägel (yrkande 2).Motsvarande yrkanden som i den socialdemokratiskapartimotionen finns i motionerna 1993/94:Ub17 (s) yrkandena 1och 2 och 1993/94:Ub20 (s) yrkandena 4 och 5, nämligen attformuleringen "etik och västerländsk humanism" bör utgåeller i andra hand åtföljas av ett förtydligande att skolan meddenna formulering inte får en konfessionell prägel. Medliknande motiveringar har i två motioner, 1992/93:Ub482 (s)yrkande 1 och 1992/93:Ub514 (s) yrkande 2, båda väckta föreläroplanspropositionen, motionärerna motsatt sig ett införandeav begreppet "etik och västerländsk humanism" när detgäller skolans fostrande uppgift.I partimotion 1993/94:Ub12 yrkande 2 påtalasatt begreppet "etik" har kommit att uppfattas på mångaolika sätt och att formuleringen t.o.m. har lett till farhågorom begynnande religiös intolerans. Mot bakgrund av att Sverigei dag är ett mångkulturellt samhälle anser motionärerna att detär viktigt att uttalar att undervisningen skall varaneutral i religiösa frågor och tolerant i förhållande tillolika religiösa yttringar.Ny demokrati anser i sin partimotion 1993/94:Ub14 yrkande 1att det är en allvarlig brist i propositionen att den inte pånågot sätt behandlar den uppenbara målkonflikt som ligger i attdels säga sig välkomna och tillvarata möjligheterna i ettmångkulturellt samhälle, dels vilja värna vår kristna etik ochvårt västerländska humanistiska kulturarv. Det är viktigt,anförs det i motionen, att nationella styrinstrument somläroplanen inte lämnar tvetydiga och dubbla budskap. Riksdagenbör därför hos regeringen begära ett nytt förslag tillriktlinjer för läroplanen avseende skolans värdegrund ochuppgifter.Ytterligare ett par motioner, nämligen motionerna1993/94:Ub34 (kds) och 1992/93:Ub525 (kds), tar upp frågan omutformningen av skolans värdegrund. I den förstnämnda motionenpåpekas det angelägna i att formuleringarna "människolivetsokränkbarhet" och "allas lika värde" finns med iläroplanstexten. Den senare motionen handlar om morgondagensskola utifrån grundsynen att skolan skall förankras i kristenetik.Utskottet vill till att börja med erinra om följande. Såväl igällande läroplan för (Lgr 80) som i de nyadirektiv som den nuvarande regeringen gav idecember 1991 (dir. 1991:117) framhålls de etiska normer, bl.a.människolivets okränkbarhet och allas lika värde, som skolansverksamhet skall bygga på. Utskottet delar de värderingar somdessa formuleringar ger uttryck för.Till skolans uppgifter hör att förmedla kunskaper om ochstimulera till reflektioner kring olika religioner ochlivsåskådningar som en grund för varje elevs egnaställningstaganden. Ett lands religiösa liv är en del av desskultur. Utskottet instämmer med regeringen (prop. s. 59) attkristendomen har haft och har stor betydelse i det svenskasamhället och att dess inflytande sträcker sig från kultur,värde- och normsystem, lagstiftning och rättssystem tillsamhällsmoral, sedvänjor och tradition. Kristendomen har därfören särställning för att kunna ge grunden till förståelse försvensk och västerländsk kultur och samhällsutveckling. Kristenetik utgör således en del av det nationella kulturarvet.Utskottet vill betona att det inte är skolans uppgift att geen konfessionell undervisning. Särskilt i frågor där detföreligger olika uppfattningar skall skolans undervisning varasaklig och allsidig. Regeringen har inte förutskickat någraändringar i skrivning i förslag tillläroplan (bil. A till prop.) att "alla föräldrar skall medsamma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissadeom att dessa inte blir ensidigt påverkade till förmån för denena eller andra av mot varandra kämpande åskådningar".Utskottet anser att en sådan markering självfallet skall tas ini läroplanen.Enligt utskottets mening föreligger det inte någonmotsättning mellan att vara öppen för och se möjligheterna iett mångkulturellt samhälle och värna om och få enfast förankring i det egna kulturarvet. Medvetenhet och kunskapom kulturarvet och en trygg identitet är viktiga att utvecklatillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andrasvillkor och värderingsgrunder. Skolan har, sägs det iläroplansförslaget (prop. s. 104), som social och kulturellmötesplats en möjlighet och ett ansvar för att stärka dennaförmåga hos alla som arbetar där. Utskottet delar dennauppfattning.Utskottet anser sammanfattningsvis mot bakgrund av detanförda att det tydligt bör framgå av läroplanstexten attformuleringen om skolans värdegrund såsom förankrad i kristenetik och västerländsk humanism inte skall tolkas som att skolanskall överge sin tidigare hållning i livsåskådningsfrågor.Undervisningen i skolan skall även varaicke-konfessionell.Med detta klargörande ansluter sig utskottet till den syn påskolans värdegrund som regeringen ger uttryck för ipropositionen.Det ankommer på regeringen att slutligt formuleraläroplanstexten.Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotionerna 1993/94:Ub1 yrkande 2, 1993/94:Ub12 yrkande 2,1993/94:Ub17 yrkande 2 och 1993/94:Ub20 yrkande 5, medanledning av propositionen och med avslag på motionerna1992/93:Ub482 yrkande 1, 1992/93:Ub514 yrkande 2,1992/93:Ub525, 1993/94:Ub1 yrkande 1, 1993/94:Ub14 yrkande 1,1993/94:Ub17 yrkande 1, 1993/94:Ub20 yrkande 4 och 1993/94:Ub34som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av vad utskottet i det närmast föregående haranfört om att skolans undervisning skall varaicke-konfessionell vill utskottet erinra om bestämmelsen i3 kap. 12 § andra stycket skollagen om befrielse frånundervisning i religionskunskap. Befrielse skall alltid medges,om eleven tillhör ett trossamfund som har regeringens tillståndatt i skolans ställe ombesörja sådan undervisning, och elevenvisar att han deltar i denna. Trossamfund som fått tillståndatt meddela religionsundervisning är romersk-katolska kyrkansamt judiska och muslimska församlingar. Bestämmelsen ombefrielse från religionskunskap infördes i skollagen medanledning av att avgivit en reservation med dennainnebörd till artikel 2 i första tilläggsprotokollet tillEuropakonventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Artikel 2 angerbl.a. att staten skall respektera föräldrarnas rätt atttillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som ståri överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiskaövertygelse.Fri- och rättighetskommittén har bl.a. haft att utreda fråganom inkorporering av i svensk rätt. Kommitténhar i sitt delbetänkande, Fri- och rättighetsfrågor Del B (SOU1993:40), kommit fram till att den reservation som gjordes motartikel 2 om föräldrarätten i konventionen numera framstår somöverflödig och därför bör återkallas.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer ochanalyserar frågan huruvida bestämmelsen i 3 kap. 12 § andrastycket skollagen om befrielse från religionskunskap bör finnaskvar.Enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 19 bör göraklart att demokratisk fostran förblir en huvuduppgift förskolan. Motionärerna anmärker att en del formuleringar ipropositionen kan tolkas som att skolan inte längre skall bidratill att utvidga och fördjupa demokratin utan skall begränsasig till att vårda ett arv.Utskottet har samma åsikt som motionärerna i fråga om viktenav demokratisk fostran. Utskottet hänvisar här till dengällande bestämmelsen i skollagens portalparagrafer, varistadgas att verksamheten i skolan skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar.Utskottet vill ytterligare understryka vad regeringen anfört(prop. s. 21) om skolans fundamentala betydelse när det gälleratt skapa förhållningssätt och vanor som kommer att prägla detframtida livet i vårt samhälle. Skolan kan inte ensam utgöra engarant för en vidareutveckling av demokratin. Men skolansbidrag för att skapa förutsättningar för en gemensamvärdekultur -- som innefattar aktning och respekt för andra ochandras åsikter, förmåga att ta ansvar för sig själv och sinamedmänniskor, förmåga till lyhördhet och förmåga att hävda enegen uppfattning -- är betydande. Enligt läroplansförslaget(prop. A s. 110) skall skolan aktivt och medvetet påverkaoch stimulera barn och ungdomar att omfatta demokratinsgrundläggande värden och att låta dessa komma till uttryck ipraktisk vardaglig handling.Utskottet kan inte finna att det i frågan om demokratiskfostran föreligger några mot varandra stridande uppfattningar.Riksdagen bör alltså avslå motion 1993/94:Ub1 yrkande 19.I motion 1992/93:Ju836 (nyd) om åtgärder för att förhindraetablering i brott efterlyses en moralisk upprustning inombl.a. skolan med tydligare normer (yrkande 5). Skolan harhär, anför motionärerna, en oerhört viktig uppgift att läraeleverna "rätt och fel".Utskottet hänvisar till vad utskottet anfört ovan om degrundläggande etiska värderingar som skall genomsyra skolansverksamhet. Frågor om etik och moral hör enligt utskottetsmening hemma inom i stort sett alla ämnen i skolan. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet behövs inte,varför yrkandet avstyrks av utskottet.Regeringens förslag till ändring av skollagen, för attmarkera ansvaret för skolans personal att hindra varje försökfrån elever att utsätta andra för kränkande behandling,behandlas av utskottet i ett senare avsnitt av betänkandet.Gemensamt måldokument för förskola och skolaFrågan om ett gemensamt måldokument för förskola och skolatas upp i tre motioner. I motion 1992/93:Ub514 (s) yrkande 1anför motionärerna att regeringens oförmåga att se samhälletsinsatser för barn och unga i ett helhetsperspektiv går stick istäv mot de ansträngningar som gjorts för attnärma förskola och skola, skola och skolbarnsomsorg tillvarandra. bör enligt motionen uttrycka en helhetssynpå barn och unga genom att uttala sig för ett gemensamtmåldokument för förskola och skola. Enligt motion 1992/93:So609(s) yrkande 5 skulle ett gemensamt måldokument för barnomsorgenoch vara mycket värdefullt för en fortsatt positivutveckling av det inledda samarbetet. I motion 1993/94:Ub12 (v)yrkande 4 anförs att en verklig helhetssyn på barnen där derastotala situation tas i beaktande gör att fritids-, barnomsorgs-och skolverksamheten bör integreras i allt högre grad. Ettgemensamt måldokument hade därför varit att föredra. Med denuppläggning som regeringen föreslår med en kortfattad läroplansom kompletteras med särskilda kursplaner och en timplan hadedetta varit en fullt realistisk möjlighet.Utskottet vill erinra om att det redan i de nya direktiv(dir. 1991:117) som regeringen lämnade den dåsittande angavs att arbetet inte längreskulle omfatta mål och riktlinjer för barnomsorgen. Dennainriktning av läroplansarbetet har utskottet ställt sig bakom.Sålunda har utskottet i ett betänkande (bet.1991/92:UbU19 s. 8) sagt sig dela skolministerns uppfattningnär hon framhåller vikten av att det i det statligastyrsystemet görs en mycket tydlig gränsdragning mellan skolansoch barnomsorgens uppgifter. I stället har behovet av en närasamverkan mellan verksamheterna lyfts fram.Enligt utskottets mening har den införda rätten försexåringar att börja skolan ytterligare accentuerat behovet avsamverkan mellan skolan och förskolan. Lokalt ute i kommunernaförekommer också olika former av integrering av skola, förskolaoch skolbarnsomsorg. I sammanhanget är det viktigt att göraklart att barnomsorg och skola omfattas av skildalagstiftningar, sociallagstiftning resp. skollag. Skolverketskriver i Bilden av skolan 1993 (s. 94): "Skolstart för ettbarn skall innebära att börja skolan i skollagens mening ochinte att delta i en verksamhet som egentligen är barnomsorgeller en blandform mellan skola och barnomsorg. Kommunen börfatta klara beslut om barnen går i skolan eller inte ochklargöra beslutets innebörd för barn och föräldrar. "Frågor som hänger samman med skolstart, skolplikt samt depedagogiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna avolika modeller utreds av Utredningen om förlängdskolgång och sänkt skolpliktsålder (dir. 1993:39). Utskottetkommer senare i detta betänkande att behandla motionsyrkandensom rör ålder för skolstart. I avvaktan på resultatet avutredningen anser utskottet, i likhet med regeringen, att detär angeläget med ett nära och förtroendefullt samarbete mellanskola, förskola och skolbarnsomsorg och att det är viktigt attansvaret för att en sådan samverkan kommer till stånd finnsuttryckt i läroplanen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /93:Ub514 yrkande 1, 1992/93:So609 yrkande 5 och1993/94:Ub12 yrkande 4.Läroplanens struktur och inriktning i övrigtRiksdagen bör enligt utskottets mening godkänna de avregeringen föreslagna riktlinjerna i övrigt för läroplanensstruktur och inriktning.2. Läroplanen -- mål och riktlinjerDen nya läroplan för det obligatoriska skolväsendet som nuläggs fram har således en annan struktur än gällande läroplanför (Lgr 80). Den är mindre omfångsrik ochinnefattar inte kursplaner och timplan.I propositionen erinras om att det ankommer på regeringen attnärmare utforma läroplanstexten och fastställa läroplanen. Förriksdagens information lämnar dock regeringen i propositionensin bedömning av de centrala avsnittens innehåll och utformningoch om hur skollagens bestämmelser om t.ex. likvärdighet,utbildningens mål och verksamhetens utformning följs upp iläroplanen.Sålunda anför regeringen att i den gemensamma läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet anges mål och riktlinjer somgäller för utbildningen i sin helhet. Gruppering sker under sexrubriker, nämligen Kunskaper, Normer och värden, Elevernasansvar och inflytande, Skola och hem,Skola--förskola--skolbarnsomsorg samt Samverkan med andraskolformer m.m. Ett särskilt avsnitt behandlar rektors ansvar.När det gäller framför allt avsnitten om Kunskaper och omNormer och värden, finns det enligt regeringen anledning attbetona vikten av att informationen om och genomförandet av dennya läroplanen också måste innebära att bakgrunds- ochmotivtexter görs tillgängliga för dem som skall tillämpaläroplanen. Läroplanen skall vara kort och entydig, menförutsätter då kännedom om bakomliggande resonemang för att blitillräckligt tydlig och tillämpbar. Det blir enligt regeringenbl.a. en uppgift för att utarbeta lämpligtkommentar- och referensmaterial.Krav på preciseringar och kompletteringar av målen iläroplanen ställs i ett flertal motioner.Enligt motionerna 1993/94:Ub1 (s) yrkande 17 och1992/93:Jo630 (s) yrkande 13 måste miljöfrågorna ägnassärskild uppmärksamhet i . För att garantera attstudier av miljöfrågor får ett stort utrymme och genomförs påett bra sätt är det, anför motionärerna, lämpligt att dessafrågor tas upp i läroplanen. Detta bör ske i form av enbeskrivning av kunskapsområdet där det visas hur miljöfrågornakan struktureras och vilka krav på samordning mellan olikaämnesområden som måste uppfyllas. Också i motion 1992/93:Ub514(s) yrkande 6 anförs att miljökunskap och miljöhänsyn inte kanbegränsas till något särskilt ämne utan bör genomsyra allverksamhet. Det fortsatta beredningsarbetet med läroplanen ochkursplanerna bör därför präglas av en helhetssyn påmiljöfrågorna. I motion 1992/93:Ub517 (fp) betonas att deglobala överlevnadsfrågorna bör ges en framskjuten plats i denkommande läroplanen.Utskottet är ense med motionärerna om att miljöfrågorna ärviktiga frågor som måste behandlas allsidigt i skolan. Detgäller att ge eleverna kunskaper och perspektiv som ger demmöjligheter både att ta ett ansvar för det de själva kan direktpåverka, t.ex. egna konsumtions- och levnadsvanor, och attkunna förhålla sig till mer övergripande och globala frågor.Miljöundervisningen måste belysa hur ett samhälles utvecklingsystematiskt kan miljöanpassas och hur vi långsiktigt skallkunna anpassa vårt sätt att arbeta och leva, bruka marken ochde förnyelsebara resurserna. Regeringen anför i propositionenatt den nya läroplanen bör ange att rektor skall ha ansvaretför att en god undervisning kommer till stånd inom sådanacentrala kunskapsområden, bl.a. miljökunskapen, som berör fleraav skolans ämnen. Utskottet anser att miljöfrågorna har dendigniteten att de i läroplanen bör ges status av ett egetövergripande kunskapsområde. I det kommentar- ochreferensmaterial från som aviseras i propositionenbör tydligt framgå hur miljöfrågorna kan struktureras och hursamordningen mellan olika ämnesområden skall ske. Vad utskottethär anfört bör med anledning av motionerna1992/93:Ub514 yrkande 6, 1992/93:Ub517, 1992/93:Jo630 yrkande13 och 1993/94:Ub1 yrkande 17 som sin mening ge regeringen tillkänna.Utskottet kommer även senare i betänkandet att ta uppmiljöfrågor, nämligen vid behandlingen av motionsyrkanden omkursplanernas innehåll och ämnesövergripande kunskapsområden.Flera motioner handlar om det internationellaperspektivet i skolans verksamhet. Sålunda begärs i motion1993/94:Ub1 (s) yrkande 16 (i denna del) att internationell ochkulturell förståelse skall beskrivas i läroplanen som ett egetkunskapsområde. I motionen, liksom i motion 1993/94:Ub11 (s)yrkande 1, anför motionärerna att frågor om solidaritet ochrättvisa mellan nationer, grupper och människor måste ägnasstort utrymme i skolans vardag. långa tradition avsolidaritet med och bistånd till tredje världen måsteåterspeglas i skolans arbete. Motionärerna beklagar att världenutanför och de stora för mänsklighetens framtidavgörande överlevnadsfrågorna har tonats ner av regeringen iförhållande till nu gällande läroplan. Liknande synpunkter, attdet finns många starka skäl att lyfta fram de internationellafrågorna i skolans undervisning, förs fram i motion1992/93:Ub514 (s) yrkande 5 från föregående riksmöte.I motion 1993/94:Ub19 (s, fp, c, kds, v, -) hävdas attregeringen i sitt läroplansförslag snävat in begreppetinternationalisering. gränser verkar ha blivitvärldens. Motionärerna ser det som oerhört viktigt att dagensbarn och ungdomar lär sig innebörden av begreppet "solidaritetmed de fattiga och förtryckta". Läroplanen bör enligt motion1993/94:Ub6 (m) i definitionen av det internationellaperspektivet också inbegripa länder/världsdelar utanför Europasgränser och beskriva vårt ömsesidiga beroende för en fortsattgemensam existens. Det påpekas i motion 1993/94:Ub24 (kds) attförslaget till läroplan innebär en betydande nedtoning av deglobala frågorna och solidaritetsaspekten jämfört med vad somanges i gällande läroplan. Motionären vill att skalluttala sig för att de globala frågorna får samma betoning ochsamma utrymme som tidigare (yrkande 1) och att långatradition av solidaritet och bistånd med tredje världen börkomma till uttryck i den nu föreslagna läroplanen (yrkande 2).Utskottet vill erinra om att i läroplanen för (Lgr 80, Mål och riktlinjer, s. 31) anges bl.a. att skolanmåste göra aktiva insatser för att eleverna skall förståutvecklingsländernas problem och vårt beroende av dessa länder.Utskottet anser det synnerligen viktigt, som framhålls imotionerna, att skolan medverkar till en ökad internationellförståelse och aktivt söker få eleverna att inse de globalasambanden. Eleverna måste bli medvetna om de kriser som kanhota världssamhället genom överbefolkning, fattigdom ochvidgade klyftor mellan länder, liksom om vårt gemensammaberoende och nödvändigheten av att visa solidaritet. Utskottetanser att detta klart bör uttryckas i kommande läroplan.Riksdagen bör därför med bifall till motionerna 1992/93:Ub514yrkande 5, 1993/94:Ub6, 1993/94:Ub11 yrkande 1, 1993/94:Ub19och 1993/94:Ub24 och med anledning av motion 1993/94:Ub1yrkande 16 i denna del som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet här anfört.En viktig uppgift för skolan är att genom debatt ochställningstaganden med kraft motverka främlingsfientlighetoch rasism, understryks det i motionerna 1993/94:Ub1 (s)yrkande 16, 1992/93:Ju619 (s) yrkande 1 och 1992/93:Ju618 (v)yrkande 6, samtliga i denna del.