bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — () för /94 med och anvisa 5 000 000 kr.Därmed tillstyrks motion U265 yrkande 8.dels att moment 136 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:136. beträffande C 10. ()att med bifall till motion 1992/93:U265 yrkande 8 samt med avslagpå budgetpropositionens förslag till C 10. Styrelsen för internationelltnäringsbistånd () för /94 under tredje huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på 5000000kr.MeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bertil Måbrink (v) anför1980-talet blev en katastrof för flertalet , ,strukturanpassningen, i-ländernas växande protektionism och minskade biståndvidgade klyftorna mellan rika och fattiga länder. Även i de som desenaste åren har kunnat uppvisa tillväxt har de fattiga blivit fler och sjunkitner i allt djupare misär.I det läget vill regeringen och utrikesutskottets majoritet övergeenprocentsmålet och skära ner det svenska biståndet. Det är ett svek mot defattiga folken.Än värre är sättet att skära. Det bilaterala SIDA-biståndet -- det mestfattigdomsinriktade -- skärs ner, som regeringen gjort en utfästelseatt bidra med ytterligare till "mjuka arm",. Det sker trots den färska rapporten om att mer än tredjedelen av bankensprojekt misslyckats. Det sker trots den hårda kritiken mot dess miljöfientligapolitik, exempelvis finansieringen av i Indien.Regeringen talar mycket om effektivitet, men vad det handlar om är attströmlinjeforma det svenska biståndet enligt modell. Anslagentill de FN-organ som vill få bort, skärs ner. Mer och mer av biståndetbinds till Internationella valutafondens (IMF) villkor.Det är en doktrinär politik, och den syns tydligast i nerskärningarna avbiståndet till ANC, och ett bistånd som växte fram somett resultat av solidaritetsrörelserna. Detta är inrikes utrikespolitik.Den doktrinära synen på visar sig också i regeringens sätt attsätta likhetstecken mellan marknadsekonomi och demokrati.Vänsterpartet accepterar inte nerskärningarna av biståndet. Vi har längekritiserat det sätt på vilket biståndspolitiken försämrats under 1980-talet.Biståndet har spritts ut på en mängd insatser i stället för att görasutvecklingsinriktad och landprogrammerat. Av landbiståndet har alltmer tagits ibruk för importstöd, valutastöd och annan nödhjälp till skuldkrigets offter.Biståndet har skuldanpassats. Då skall ingen bli besviken, närutvecklingseffekten uteblir.Skuldkriget mot måste stoppas. Det måste bli skuldavskrivningar omde skall kunna befrias ur skuldfällan. Skuldernas legitimitet skall prövas, ochbankerna skall få ta sitt ansvar. Förmögenheter som diktatorer stulit frånfolken och gömt undan på bankkonton i utlandet, skall uppspåras och återbördastill hemländerna.Skulderna måste avskrivas för att utvecklingen skall bli ekologiskt ochsocialt hållbar. Skuldtjänsten driver att försöka öka sinaexportinkomster med alla medel. Då tas alltmer av åkerjorden i anspråk förexportgrödor. Då förlorar bönderna --- och framför allt kvinnorna --- sin jorddär de odlat mat.Vänsterpartiet vill satsa på bonden, kvinnorna och utbildningen. Vi harföreslagit ett miljardanslag till ekonomiska reformer, som inte dikteras av IMFutan stärker demokratin.En förutsättning för demokratisering är att de grundläggande mänskligarättigheterna respekteras. För att främja dem måste vi handla konsekvent.Regeringen använder biståndet för att "straffa" länder som , Vietnamoch . Men stater som , och , som grovt kränker demänskliga rättigheterna, får biståndsmedel via u-krediter, Nordiskautvecklingsbanken och . Här väger de kommersiella intressena tyngreän omsorgen om de förföljda människorna.Vänsterpartiet vänder sig mot denna dubbelmoral. Allt svenskt bistånd skallinriktas på de fem biståndspolitiska mål, som slagit fast.I motion U233 kritiseras regeringens förslag på en rad punkter. Jag anslutermig till motionernas förslag och synpunkter.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 1, 11--15, 34,43, 45, 47--48, 51, 53--54, 56, 61, 64, 73, 76, 78, 80--83, 85--88, 91--94,98--100, 103--107, 114, 117--118, 120, 121, 132--133 och 137--138 borde hahemställt:1. beträffande enprocentsmåletatt med anledning av motionerna 1992/93:U233 yrkande 1 och1992/93:U284 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1992/93:U221 yrkande 1,1992/93:U234 yrkande 2 i berörd del, 1992/93:Fi211 yrkande 18 i berörd del,1992/93:U250 yrkandena 2 och 3, 1992/93:U252, 1992/93:U260 yrkande 5,1992/93:U269 och 1992/93:U282 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,11. beträffande strukturanpassning på IMF:s villkoratt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,12. beträffande illegal kapitalflykt från u-länderatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkandena 9 och 10 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,13. beträffande avskrivning av skulderatt med bifall till motionerna 1992/93:U233 yrkande 8 och1992/93:Sf633 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,14. beträffande användning av och överskottatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts,15. beträffande handläggningen i av skulderatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts,34. beträffande u-landspolitisk utredningatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 23 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts,43. beträffande EG:s u-landsforskningatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 22 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts,45. beträffande bidrag till UNDPatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 27 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt motionerna 1992/93:U235 yrkande 2 i berörddel och 1992/93:U250 yrkande 18 till bidrag till UNDP för budgetåret1993/94 beräknar utöver regeringens förslag eller således ,47. beträffande bidrag till Unicefatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 29 samt med avslagpå budgetpropositionens förslag och motionerna 1992/93:U235 yrkande 2 i berörddel och 1992/93:U250 yrkande 19 till bidrag till för /94beräknar utöver regeringens förslag eller således ,48. beträffande bidrag till WFPatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 30 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt motion 1992/93:U235 yrkande 2 i berörd deltill bidrag till WFP för /94 beräknar utöverregeringens förslag eller således ,51. beträffande bidrag till UNHCRatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 32 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt på motionerna 1992/93:U235 yrkande 2 iberörd del och 1992/93:U614 yrkande 10 i berörd del till bidrag till UNHCRför /94 beräknar utöver regeringens förslag ellersåledes ,53. beträffande bidrag till ITCatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 33 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt på motion 1992/93:U235 yrkande 2 i berörddel till bidrag till ITC för /94 beräknar 4 000 000 krutöver regeringens förslag eller således ,54. beträffande narkotikabekämpning genom FN-systemetatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 34 samt med avslagpå budgetpropositionens förslag till narkotikabekämpning genom FN-systemetför /94 beräknar , utöver regeringens förslag ellersåledes ,56. beträffande bidrag till IDAatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 24 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt på motion 1992/93:U235 yrkande 2 i berörddel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ingafler utfästelser skall göras för kapitalpåfyllnader inom ,61. beträffande bidrag till IPPFatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 36 och med avslagpå budgetpropositionens förslag samt på motion 1992/93:U235 yrkande 2 i berörddel till bidrag till IPPF för /94 beräknar 10 000 000 krutöver regeringens förslag eller således ,64. beträffande finansieringsformerna för anslagsposten FN:s fredsbevarandeoperationeratt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 26 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts,73. beträffande medelsram för Angolaatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 39 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 23 till samarbete med /94 beräknar 70000000kr utöver vad regeringen föreslagiteller således ,76. beträffande medelsram för Etiopienatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 40 /94 till samarbete med för /94beräknar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,78. beträffande medelsram för regionala insatser i med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 38 tillregionalt samarbete i för /94 beräknar 70 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 200000000kr,80. beträffande medelsram för Kenyaatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 41 tillsamarbete med för /94 beräknar 25000000kr mindreän vad regeringen föreslagit eller således 80000000kr,81. beträffande medelsram för Moçambiqueatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 42 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 25 till samarbete med /94 beräknar 90000000kr utöver vad regeringen föreslagiteller således 410000000kr,82. beträffande medelsram för Namibiaatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 43 tillsamarbete med för /94 beräknar 20000000krutöver vad regeringen föreslagit eller således 110000000kr,83. beträffande medelsram för Tanzaniaatt och med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 44 ochmed med avslag på motion 1992/93:U250 yrkande 26 till samarbete medTanzania för /94 beräknar 90000000kr utöver vadregeringen föreslagit eller således 535000000kr,85. beträffande medelsram för Indienatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 49 tillsamarbete med för /94 beräknar 45000000krmindre än vad regeringen föreslagit eller således 300000000kr,86. beträffande medelsram för Laosatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 50 tillsamarbete med för /94 beräknar 30000000kr utövervad regeringen föreslagit eller således 130000000kr,87. beträffande medelsram för Vietnamatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 51 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 28 och till samarbete med /94 beräknar 120000000kr utöver vad regeringen föreslagiteller således 300000000kr,88. beträffande medelsram för Nicaraguaatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 46 tillsamarbete med för /94 beräknar 30000000krutöver vad regeringen föreslagit eller således 300000000kr,91. beträffande medelsanvisning för anslagsposten Utvecklingssamarbete medSydamerikaatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 48 tillsamarbete i för /94 beräknar 60000000kr utövervad regeringen föreslagit eller således 155000000kr,92. beträffande stöd till organisationer i med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 37 och medavslag på motion 1992/93:U201, motion 1992/93:U205 yrkandena 1--2, motion1992/93:U625 yrkande 1 och motion 1992/93:U625 yrkande 8 till bistånd till ANCoch den demokratiska rörelsen i för /94 beräknar utöver vad regeringen föreslagit eller således ,93. beträffande medelsram för anslagsposten Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt biståndatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 52 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 29 till Demokrati, mänskliga rättigheteroch humanitärt bistånd för /94 beräknar utövervad regeringen föreslagit eller således ,94. beträffande bistånd till organisationer med anknytning till Östtimoratt med bifall till motion 1992/93:U611 (v) yrkande 7 och medavslag på motion 1992/93:U611 yrkande 3--6 och som sin mening ger regeringentill känna vad i motion 1992/93:U611 (v) anförts om bistånd till timoresiskakyrkan,98. beträffande anslagsposten Katastrofbistånd och återuppbyggnadatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 53 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 30 till Katastrofer och stöd tillåteruppbyggnad m.m. för /94 beräknar utöver vadregeringen föreslagit eller således 1 ,99. beträffande bistånd till med bifall till motion 1992/93:U631 (v) yrkande 2, motion1992/93:U605 yrkande 3 och motion 1992/93:U624 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad i motion 1992/93:U631 (v) anförts om ökat biståndtill delvis kanaliserat genom Polisario,100. beträffande stöd till Polisarios Stockholmskontorkontoratt med bifall till motion 1992/93:U631 (v) yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskt stöd tillPolisarios Stockholmskontor,103. beträffande bistånd till Kambodjaatt med bifall till motion 1992/93:U645 (v) yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till enkommande vald regering i att bygga upp sin försvarsmakt,104. beträffande medelsram för särskilda miljöinsatseratt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 56 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 17 till Särskilda miljöinsatser /94 beräknar 40000000kr utöver vad regeringen föreslagiteller således ,105. beträffande medelsram för anslagsposten Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationeratt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 54 till Biståndgenom enskilda organisationer för /94 beräknar 40 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,106. beträffande stöd till vissa organisationer och insatserdels att med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 6 ochmed avslag på motion 1992/93:U259 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motion 1992/93:U233 (v) anförts om projektet of ,dels att avslår motionerna 1992/93:U217 yrkande 1,1992/93:U244, 1992/93:U256 yrkande 1--2, 1992/93:U259 yrkande 1--2,1992/93:U273 yrkande 2 och 1992/93:U282,107. beträffande medelsram för anslagsposten Särskilda programatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 55 tillSärskilda program för /94 beräknar75 utöver vadregeringen föreslagit eller således ,114. beträffande medelsram för anslagsposten U-landsforskning genom SARECatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 57 tillU-landsforskning genom SAREC för /94 beräknar 195 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,117. beträffande u-krediter som biståndsformatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 58 och medavslag på motion 1992/93:U227 och som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motion 1992/93:U233 (v) anförts om slopande av u-krediterna,118. beträffande medelsram för u-krediteratt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 59 och medavslag på motion 1992/93:U250 yrkande 31 beslutar avslå regeringens förslag atttill u-krediter anslå ,120. beträffande u-krediter till m.m.dels att med bifall till motion 1992/93:U611 (v) yrkande 5 ochmotion 1992/93:U634 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad imotion 1992/93;U611 (v) anförts om att i skallverka för att Nordiska utvecklingsfondens kreditgivning till Indonesienstoppas,dels att med bifall till motion 1992/93:U611 (v) yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt agerandei CGI om att koppla internationell kreditgivning till med dessefterlevnad av FN:s resolutioner om ,121. beträffande u-krediter till Marockoatt med bifall till motion 1992/93:U631 (v) yrkande 1, motion1992/93:U605 yrkande 2 och motion 1992/93:U624 yrkande 2 ger regeringen tillkänna vad i motion 1992/93:U631 (v) anförts om att inte bevilja u-krediter tillMarocko,126. beträffande medelsram för anslagsposten Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärderdels att med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 13avslår regeringens förslag att för /94 till Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder anslå ,dels att med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 16 hosregeringen begär ändrade riktlinjer för anslagsposten Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder enligt vad i motionen anförts,dels att med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 17till stöd för ekonomiska reformer i för /94 beräknar1 ,132. beträffande C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)att med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 60 och medavslag på motion 1992/93:U265 yrkande 4 till Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /94 anvisar 1435000kr utöver vad regeringenföreslagit eller således 28371000kr,133. beträffande C 7. Nordiska Afrikainstitutetatt med bifall till motion 1992/93:U233 (v) yrkande 61 och medavslag på motion U265 yrkande 5 till för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således6 613 000 kr.137. beträffande avräkning av vissa asylkostnaderatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 2 och med avslag påbudgetpropositionens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts,138. beträffande total medelsram för biståndetatt med bifall till motion 1992/93:U233 yrkande 62 och med avslagpå budgetpropositionens förslag och motion 1992/93:Jo705 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad i motion 1992/93:U233 anförts.Särskilt yttrandeEnprocentsmålet (mom. 1)() anför:Jag har biträtt utskottets yttrande i vad avser återtagandet av det s.k.enprocentsmålet för biståndets omfattning. Utöver vad som anförts av utskottetom den statsfinansiella situationen önskar jag anföra följande.Statlig verksamhet skall styras av politiskt fastlagda mål vars uppfyllelsesäkras genom politiskt beslutade anvisningar av medel.Genom att medelsanvisningen görs till mål avviker biståndspolitiken från dennormala och sunda ordningen för hur statlig verksamhet skall bedrivas.Enprocentsmålet torde finna sin grund i en av FN beslutad rekommendation omatt av medlemsnationernas BNP skulle avsättas för internationellutvecklingsverksamhet. Denna rekommendation är allmänt accepterad som eneftersträvansvärd nivå för internationell utvecklingsverksamhet. Genom att, somi , uppsätta enprocentsmålet som en överordnad ordning förinternationellt utvecklingssamarbete skapas risken att uppfyllelsen avutbetalningsmålet leder till att verksamhetsmålet och krav på effektivitet ochnoggrann planering sätts efter den medelsförbrukande måluppfyllelsen.Jag anser att svensk biståndsverksamhet skall prövas mot de fastlagdabiståndsmålen: resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk ochpolitisk självständighet, demokratisk samhällsutveckling samt framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön -- är alla viktiga principermot vilka de svenska biståndsinsatserna skall prövas.Det är angeläget att effektiv och framgångsrik uppfyllelse av biståndsmålenfår styra medelsanvisningen så att svenska resurser blott disponeras förinsatser, i vilka medlen kan disponeras i projekt eller multilaterala insatserdär effekterna kan förutses och beräknas redan vid medelsanvisningen. Systemetmed programländer bör avvecklas. Nyckeltal för utvärdering,resultatuppföljning och erfarenhetsutbyte bör utvecklas. Mätbarheten avmåluppfyllelse är ett incitament till effektivisering av biståndsverksamheten.Effektiv och utvecklande biståndsverksamhet kan hjälpa de fattiga folken --inte en påtvingad storlek av biståndet.Offentlig utfrågning om u-landsbiståndet --12.00 : Jag ber att få hälsa er välkomna till detta öppnasammanträde med utrikesutskottet. Vi skall tala om biståndet och desssyften, effekter och funktioner. Det finns åtskilliga motiv till biståndet, ochdet har många olika effekter.När vi ger katastrofbistånd svarar det mot en grundläggande mänskliganständighetsimpuls att försöka hjälpa människor i nöd. När vi engagerar oss imer långsiktigt bistånd är självfallet den grundläggande värderingen ensolidaritet med människor som lever i fattigdom i samhällen på en lågutvecklingsnivå.Vid sidan av solidariteten som motiv finns det i biståndet också myckettydliga inslag av egenintressen från svensk sida och från de rika ländernassida. Vi är medvetna om att vi lever i en värld med allt tätareförbindelser mellan de olika delarna. Vår framtida fred och välfärd är beroendeav att det inte uppstår konvulsioner i andra delar av världen.Vid sidan av den huvudeffekt vi strävar efter -- utveckling i den tredjevärlden -- finns det också mycket tydliga effekter i vårt eget land. Vårtnäringsliv ges möjligheter att verka utomlands och att få kontaktytor ochkunskaper. De som är engagerade i biståndet utvecklar färdigheter och görerfarenheter som är värdefulla för det svenska samhället i den våldsammainternationaliseringsprocess som pågår.Biståndet tillhör de frågor som utrikesutskottet arbetar med . Vi hörvarje år företrädare för de olika myndigheter och enskilda organisationer somär inblandade i biståndet. Vi försöker bilda oss en uppfattning av hureffektiviteten i biståndet utvecklas genom att ta del av de utvärderingar,rapporter och studier som kommer.Vi har valt att vid sidan av vår ordinarie interna behandling också hadetta öppna sammanträde. Det gör vi självfallet mot bakgrund av den debattkring biståndet som flammat upp där dess syften, former ocheffektivitet har ifrågasatts.Vi har valt att inbjuda ett antal mycket eminenta experter och erfarnapersoner på biståndets område för att ge oss insikter om hur man tycker attbiståndet uppfyller sina syften och hur formerna för biståndet utvecklas. Defrågor som är satta som rubriker för mötet är "Varför bistånd? ", "Vad är syftetmed bistånd?" och "Är biståndet effektivt?". Vi inser att det är väldigt svårtatt separera dessa frågeställningar från varandra och har därför sagt tilldeltagarna i vår panel att de är välkomna att fånga upp de aspekter de självavill betona i det större komplexet.Innan jag ger ordet till deltagarna i panelen för en kort inledning --riktmärket är per inlägg -- vill jag ge ordet till vice ordförandenPierre Schori.Pierre : Tack. Som komplement till det har sagtvill jag gärna understryka att det finns en stark och solid majoritet iriksdagen för fortsatt bistånd. Den finns naturligtvis av det skäl DanielTarschys nämnde, dvs. upplyst egenintresse, men också av medmänsklighet ochsolidaritet.Vi håller på med våra egna problem i och arbetar flitigt vidare medden västliga integrationsprocessen, men det är naturligtvis en illusion att troatt vi kan bygga någonting av värde och varaktighet i om inte ocksåfolken i , och får ett anständigare och drägligareliv.Välkomna, som sagt!Daniel Tarschys: Tack för detta. Då skall vi följa den ordning som ärutdelad på dagordningen. Vi börjar med att ge ordet till professor ,som har varit biträdande generalsekreterare i : Tack, herr ordförande.I dag ställer man frågor om biståndet till inte bara i Sverigeutan i alla givarländer. Det är naturligt, eftersom de historiskaomständigheter som förelåg när biståndspolitiken tog sin början har förändratsså radikalt.Biståndet till påbörjades inte för att man plötsligt blev medvetenom att länderna var fattiga, utan som ett svar på en stor historisk förändringi världen: de västliga kolonialväldenas upplösning. Den stora politiskaförändringen handlar om upplösningen av det sovjetiska imperietoch dess förgreningar på . Det har direkta och indirekta konsekvenser förhela världen inkl. u-länderna.Vad som hände i början var att världen plötsligt fick mer än 100 nyasjälvständiga stater -- dubbelt så många som man hade i FN i början. De fickautomatiskt en majoritet där, och de hade en majoritet av världens befolkning.Det förelåg ett uppenbart intresse av att förhindra en kaotisk utveckling medvåldsamma konflikter bland och inom de nya staterna.En gemensam nämnare var föreställningen att största problem varekonomisk och social utveckling. Om detta kunde alla enas i internationellaorganisationer och diskussioner. Det fanns naturligtvis, som har sagt, många andra motiv bakom den bilaterala biståndspolitiken, t.ex.strategiska, kommersiella och humanitära.Hur har det gått för under de årtionden som passerat sedanbiståndspolitiken påbörjades? Svaret är att det för många av dem gåttenastående bra. Det har gjorts enorma ekonomiska, sociala och politiskaframsteg, särskilt i . Det har bevisats att utveckling är möjlig.