bet · GG01UbU14 · 1993-05-06 00:00:00 — beträffande anslagsbeloppet under iStockholm: Grundutbidlningatt med bifall till regeringens förslag tillOperahögskolan i : Grundutbildning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på ,147. beträffande riktlinjer för utbildningsuppdragen förbudgetåren 1994/95 och 1995/96att godkänner de riktlinjer som regeringenföreslagit,D 36. i : Grundutbildning148. beträffande anslagsbeloppet under iStockholm: Grundutbildningatt med bifall till regeringens förslag tillTeaterhögskolan i : Grundutbildning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på ,149. beträffande riktlinjer för utbildningsuppdragen förbudgetåren 1994/95 och 1995/96att godkänner de riktlinjer som regeringenföreslagit,D 37. Bidrag till högskoleutbildning m.m.150. beträffande Hälsohögskolan i avslår motionerna 1992/93:Ub626 och1992/93:Ub634,151. beträffande i avslår motion 1992/93:Ub51 yrkande 2,152. beträffande musikhögskolaatt avslår motion 1992/93:Ub58,153. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Ub55 yrkande 5 delvis till Bidragtill högskoleutbildning m.m. för /94anvisar ett reservationsanslag på ,res. 46 (s) - villk. 3Vissa övriga anslag m.m.154. beträffande utvärdering ochkontrollatt avslår motion 1992/93:Ub55 yrkande 17,155. beträffande sammanslagning av ochVerket för högskoleserviceatt avslår motion 1992/93:Ub79 yrkande 12,men. (v) - delvis156. beträffande anslagsbeloppet under Kanslersämbetetatt med bifall till regeringens förslag tillKanslersämbetet för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,157. beträffande fristående avsvenska och utländska utbildningaratt avslår motion 1992/93:Ub686,158. beträffande avgift för värdering av utländskalärarutbildningaratt avslår motion 1992/93:Ub79 yrkande 14,men. (v) - delvis159. beträffande överföring av medel från Rådet förgrundläggande högskoleutbildning till Verket förhögskoleserviceatt avslår motion 1992/93:Ub79 yrkande 13 delvis,men. (v) - delvis160. beträffande anslagsbeloppet under Verket förhögskoleserviceatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Ub79 yrkandena 13 och 15, båda i dennadel, till Verket för högskoleservice för /94anvisar ett ramanslag på ,men. (v) - delvis161. beträffande anslagsbeloppet under Överklagandenämndenför högskolanatt med bifall till regeringens förslag för /94anvisar ett ramanslag på ,162. beträffande EG:s program LINGUA och PETRAatt avslår motion 1992/93:Ub65,163. beträffande anslagsbeloppet under Rådet förgrundläggande högskoleutbildningatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Ub79 yrkande 13 i denna del tillRådet för grundläggande högskoleutbildning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på ,men. (v) - delvis164. beträffande utveckling av distansutbildningatt avslår motionerna 1992/93:Ub40, 1992/93:Ub905yrkande 12 och 1992/93:A810 yrkande 17,165. beträffande nationellt centrum för distansundervisningvid avslår motion 1992/93:A443 yrkande 3,166. beträffande anslagsbeloppet under Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m.att med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Ub55 yrkande 5 (delvis) till Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. /94 anvisar ett reservationsanslag på127371000 kr,res. 46 (s) - villk. 3167. beträffande anslagsbeloppet under Europeiskutbildningssamverkanatt med bifall till regeringens förslag tillEuropeisk utbildningssamverkan för /94anvisar ett ramanslag på ,168. beträffande anslagsbeloppet under Kostnader förUniversitets- och högskoleämbetets och föruniversitet och högskolor avvecklingsorganisationatt med bifall till regeringens förslag tillKostnader för Universitets- och högskoleämbetets ochUtrustningsnämndens för universitet och högskoloravvecklingsorganisation för /94 anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.Stockholm den 6 maj 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Skånberg (kds) ochClaus Zaar (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Resurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildning (mom. 1), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Tillsammans med" och på s. 37 slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Det nya resurstilldelningssystemet skall bidra till attresurserna utnyttjas effektivt som kvaliteten höjsoch förnyelsen främjas. Den starka tonvikt som i regeringensförslag läggs på helårsprestationer medför att den enskildainstitutionen och de enskilda lärarna får ett mycket starkttryck på sig att verkligen producera betygspoäng för attgarantera resurser till sin institution och sittutbildningsområde. Risken för att resultatet blir sänkta kravpå kunskaper i prov och tentamina bör -- åtminstone så längeinte kvalitetssäkringen byggts in i resurstilldelningssystemet-- begränsas genom att studentpengen ges en större vikt än iregeringens förslag och ersättningen för helårsprestationer enmotsvarande lägre vikt.I resurstilldelningssystemet bör hänsyn till kvalitetsfaktornbyggas in. Innan ett förslag till hur det skall ske harutformats är det enligt utskottets mening inte rimligt att tadet nya systemet i bruk.Universiteten och högskolorna -- -- -- (= utskottet) -- -- --landets glesbygder. Utskottet delar den oro som uttryckts imånga av motionerna att det nya resurstilldelningssystemetkommer att hämma läroanstalternas villighet att vidmakthållaoch bygga ut utbildning i dessa former. Ju större vikt somläggs vid helårsprestationer, desto större är den risken.Utskottet anser också av det skälet att proportionerna mellanersättning per helårsstudent och ersättning perhelårsprestation bör bestämmas annorlunda än vad regeringenförordat. Vidare anser utskottet det mycket angeläget atthögskolestyrelserna i det nya systemet är beredda att ta ettminst lika stort ansvar som för kompetensförsörjningeni landet och i sin resp. region. Detta bör markeras genom attregeringen i utbildningsuppdragen anger riktvärden föromfattningen av distanskurser, utlokaliserade kurser och kurserför fortbildning och vidareutbildning. Hur utbudet avutbildning som vänder sig till personer utanför högskoleorternautvecklas hör till de frågor som självfallet bör bevakas inomramen för den uppföljning av det nya resurstilldelningssystemetsom måste till. Utskottet återkommer till den frågan i detföljande.Genom samspelet mellan ersättning per helårsstudent(studentpeng) och ersättning per helårsprestation avses det nyasystemet stimulera både effektivitet och kvalitet samt atthögskolor och universitet tar väl hand om sina studenter. Somframgått av det föregående anser utskottet att regeringensförslag ger ersättning per helårsprestation alltför stor tyngdi systemet. Utskottet förordar att ersättningen perhelårsstudent (studentpengen) skall utgöra av denberäknade ersättningen tillhandahållen årsstudieplats.Av det som sagts följer att de i propositionen föreslagnaersättningsbeloppen per helårsstudent och per helårsprestationför de olika utbildningsområdena måste förändras. Utskottetanser att följande ersättningsbelopp bör gälla för de olikautbildningsområdena under /94:Utbildningsområde Studentpeng Ersättning förhelårsprestationHumanistiskt, sam-hällsvetenskapligt,juridiskt, teologiskt 9 200 11 900Naturvetenskapligt,tekniskt, farmaceutiskt,vård- 23 600 27 800Odontologiskt 27 700 30 200Medicinskt 47 600 50 500Undervisnings- 25 900 27 900Övrigt 20 300 22 300Behovet av -- -- -- (= utskottet) -- -- -- i Göteborg.Svenska studenter -- -- -- (= utskottet) -- -- -- studierutomlands.Regeringens förslag till resurstilldelningssystem och tillanslagsberäkningar på grundval av detta system har lagts framutan föregående remissbehandling och offentlig debatt.Remissbehandling har visserligen skett av Högskoleutredningensslutbetänkande, men förslaget där avviker i så väsentligaavseenden från regeringens förslag att en förnyadremissbehandling och offentlig debatt hade varit önskvärd. Denstora osäkerhet som råder om systemets effekter i olikahänseenden gör det helt nödvändigt att det följs upp noggrant.Den uppföljning som regeringen har planerat skall ske genomResursberedningens fortsatta arbete är enligt utskottets meninginte till fyllest. Hur utbudet av utbildning i olika ämnen, förolika målgrupper, på olika orter och på olikafördjupningsnivåer påverkas är av utomordentlig betydelse frånsamhällets synpunkt. Ansvaret för uppföljningen kan därför inteenbart läggas på en expertgrupp som Resursberedningen. I likhetmed vad som skett vid tidigare beslut om stora förändringar avstyrsystem på utbildningsområdet bör den nu föreståendeförändringen enligt utskottets mening följas upp genom enparlamentarisk arbetsgrupp.Utskottet föreslår att dels med bifall tillmotionerna 1992/93:Ub55 yrkandena 1, 2, 3 och 4 och1992/93:Ub687 yrkande 9, med anledning av proposition1992/93:169 och motionerna 1992/93:Ub36, 1992/93:Ub48,1992/93:Ub53, 1992/93:Ub54, 1992/93:Ub69, 1992/93:Ub77 yrkande5, 1992/93:Ub79 yrkandena 1 och 16, 1992/93:Ub88 och1992/93:Ub638 samt med avslag på motionerna 1992/93:Ub79yrkande 2 och 1992/93:Ub674 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om studentpengensandel av per capita-ersättningen, om belopp för studentpeng ochersättning per helårsprestation, om kvalitetssäkring inom ramenför resurstilldelningssystemet, om remissbehandling och omuppföljning av systemet, dels med bifall till propositionenbemyndigar regeringen att besluta om att anslagsmedel tilluniversitet och högskolor får omfördelas till andra universitetoch högskolor om det är befogat med hänsyn till de prestationersom utförts, dels såvitt avser resurstilldelningssystemet iövrigt, utom vad avser studenter med funktionshinder, läggerpropositionen till handlingarna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande resurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildningatt dels med bifall till motionerna1992/93:Ub55 yrkandena 1, 2, 3 och 4 samt 1992/93:Ub687 yrkande9, med anledning av proposition 1992/93:169 och motionerna1992/93:Ub36, 1992/93:Ub48, 1992/93:Ub53, 1992/93:Ub54,1992/93:Ub69, 1992/93:Ub77 yrkande 5, 1992/93:Ub79 yrkandena 1och 16, 1992/93:Ub88 och 1992/93:Ub638 samt med avslag påmotionerna 1992/93:Ub79 yrkande 2 och 1992/93:Ub674 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom studentpengens andel av per capita-ersättningen, om beloppför studentpeng och ersättning per helårsprestation, omremissbehandling och om uppföljning av systemet, dels medbifall till proposition 1992/93:169 bemyndigar regeringen attbesluta om att anslagsmedel till universitet och högskolor fåromfördelas till andra universitet och högskolor om det ärbefogat med hänsyn till de prestationer som utförts, delssåvitt avser resurstilldelningssystemet i övrigt läggerpropositionen till handlingarna,2. Resurstilldelning för extra kostnader för studenter medfunktionshinder (mom. 4), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet finner" och på s. 40 slutar med "medfunktionshinder" bort ha följande lydelse:Utskottet finner det utomordentligt viktigt att studenter medfunktionshinder kan komma in på och genomföra högskolestudierpå samma villkor som andra studenter. Dessa studenter skallB[Bliksom andra kunna välja både utbildning och läroanstalt. Olikaåtgärder, ibland mycket kostnadskrävande, kan behöva vidtasinom detta skall bli verklighet. Detinnebär att det behöver finnas möjlighet för en läroanstalt attfå Bmedelstillskott, om mottagandet av en funktionshindradstudent medför stora extra kostnader. Regeringens förslag om enmedelsram för central fördelning är ett uttryck för detta. Dencentrala medelsramen ersätter den omfördelning som regeringenbemyndigats besluta om för innevarande budgetår och somtidigare UHÄ efter regeringens bemyndigande har kunnatföreskriva. Varje högskola och universitet bör vara beredd attavsätta medel från sina reguljära anslag för stödåtgärder förstudenter med funktionshinder. Därmed markeras att studentermed funktionshinder skall betraktas som en normal företeelse ihögskolans arbete och att universitet och högskolor, så som detframhålls i propositionen (s. 74), har det fulla ansvaret fördessa studenter. På grund av läroanstalternas mycket olikastorlek och principen om studenternas valfrihet bör detemellertid inte på förhand fastställas hur stor del avkostnaderna som resp. högskola eller universitet skallfinansiera inom sina ordinarie anslag. En föreskrift däromskulle enligt utskottets mening kunna motverka läroanstalternasvillighet att rekrytera studenter med funktionshinder. Detfinns enligt utskottets mening inte anledning för attmotsätta sig regeringens förslag att fåransvar för samordningen på detta område och för fördelningen avden centrala medelsramen.Utskottet förutsätter -- -- -- (= utskottet) -- -- -- nyaresurstilldelningssystemet.När Verket -- -- -- (= utskottet) -- -- -- finansierasjälva.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1992/93:Ub50 yrkandena 1 och 3 och 1992/93:Ub55 yrkandena 19och 21, med anledning av proposition 1992/93:169 och motion1992/93:Ub679 och med avslag på motion 1992/93:Ub79 yrkande 15delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande resurstilldelning för extra kostnader förstudenter med funktionshinderatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub50yrkandena 1 och 3 och 1992/93:Ub55 yrkandena 19 och 21, medanledning av proposition 1992/93:169 och motion 1992/93:Ub679och med avslag på motion 1992/93:Ub79 yrkande 15 delvis som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Den övergripande dimensioneringen av grundläggandehögskoleutbildning budgetåren 1993/94--1995/96 (mom. 5), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Utskottet anser" och slutar med "till handlingarna"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är möjligt och önskvärt att /94 utöka dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen i en omfattning som motsvarar ca 10 000helårsstudenter. Det ökade utrymmet bör användas både för attutöka utbildningarna inom programområden som leder till olikaexamina och för mer fristående kurser som är avsedda förfortbildning och vidareutbildning. Det senare gäller inte minstför personer från arbetslivet som är eller riskerar att bliarbetslösa. Den av utskottet förordade utökningen kommer attställa stora krav på de berörda högskolorna både vad avserlärarresurser och lokaler. Utskottet anser dock atthögskolornas och universitetens samhällsansvar innebär att demåste göra sitt yttersta för landet och de enskilda individernai den nuvarande situationen av dramatiskt ökad arbetslöshet,som inträffar som behöver många flerhögskoleutbildade för att näringsliv och offentlig verksamhetskall kunna utvecklas och effektiviseras.Den resursutökning som utskottet föreslår utöver regeringensförslag omfattar för /94 totalt 350 miljonerkronor, för /95 totalt ochför /96 totalt 1 050 miljoner kronor.Utökningarna beräknas motsvara utrymme för resp. 10 000, 20 000och 30 000 fler helårsstudenter än i regeringens förslag.Utskottet kommer i det följande att för de olika universitetenoch högskolorna föreslå utökade utbildningsuppdrag samt att entiondel av resursökningen för /94 ställs tillregeringens förfogande under anslaget Vissa särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. Den av utskottet förordaderesursökningen avses täcka även kostnaderna för det ökadelokalbehov som kan uppkomma, även om utskottet utgår från atthögskolor och universitet i den nya situationen måste utnyttjabefintliga lokaler i större utsträckning även kvällar ochlördagar.Utskottet kan inte ställa sig bakom motion 1992/93:Ub702, sominte innehåller någon uppskattning av kostnaderna.Med det anförda föreslår utskottet att med bifalltill motion 1992/93:N281 yrkande 2 delvis, med anledning avproposition 1992/93:169 och med avslag på motion 1992/93:Ub702godkänner vad som i motionerna 1992/93:Ub55 yrkandena 5, 6 och7, samtliga delvis, 1992/93:Ub687 yrkande 1 och 1992/93:Ub905yrkande 1 anförts om den övergripande dimensioneringen avgrundläggande högskoleutbildning budgetåren 1993/94--1995/96.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande den övergripande dimensioneringen avgrundläggande högskoleutbildning budgetåren 1993/94--1995/96att med bifall till motion 1992/93:N281 yrkande 2delvis, med anledning av proposition 1992/93:169 och med avslagpå motion 1992/93:Ub702 godkänner vad som anförts i motionerna1992/93:Ub55 yrkandena 5, 6 och 7, samtliga delvis,1992/93:Ub687 yrkande 1 och 1992/93:Ub905 yrkande 1,4. Den övergripande dimensioneringen av grundläggandehögskoleutbildning budgetåren 1993/94--1995/96 (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Utskottet anser" och slutar med "till handlingarna"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en i princip fri antagning tilluniversitet och högskolor behövs i nuvarande ekonomiska läge.Det bör därför inte sättas något generellt tak för antalethelårsstudenter i högskolan. Vad utskottet här anfört börriksdagen med bifall till motion 1992/93:Ub702 yrkande 1, medanledning av proposition 1992/93:169 och motionerna1992/93:Ub55 yrkandena 5, 6 och 7, samtliga delvis,1992/93:Ub687 yrkande 1, 1992/93:Ub905 yrkande 1 och1992/93:N281 yrkande 2 delvis och med avslag på motion1992/93:Ub702 yrkande 2 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande den övergripande dimensioneringen avgrundläggande högskoleutbildning budgetåren 1993/94--1995/96att med bifall till motion 1992/93:Ub702 yrkande 1,med anledning av proposition 1992/93:169 och motionerna1992/93:Ub55 yrkandena 5, 6 och 7, samtliga delvis,1992/93:Ub687 yrkande 1, 1992/93:Ub905 yrkande 1 och1992/93:N281 yrkande 2 delvis och med avslag på motion1992/93:Ub702 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Dimensioneringen av högskoleutbildningen på det tekniskaområdet (mom. 7)Under förutsättning av bifall till reservation 3Lena , , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Utskottet hänvisar" och på s. 47 slutar med"yrkande 25" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av ökningav såväl civilingenjörsutbildning som ingenjörsutbildning ochYTH-utbildning. När det gäller ingenjörsutbildningens längdföreligger ingen motsättning mellan regeringens ochmotionärernas förslag. De berörda högskolorna bör av regeringenuppmanas att i sin verksamhet högt prioritera ett förstärktstöd till studenter som går i civilingenjörsutbildningen, såatt en större andel av dessa än slutför studierna tillden avsedda examen. Vad som anförts i motion 1992/93:Fi211yrkande 25 påkallar inte något tillkännagivande av riksdagen.Med det anförda föreslår utskottet att med bifalltill motion 1992/93:Ub905 yrkande 2, med anledning avproposition 1992/93:169 och med avslag på motion 1992/93:Fi211yrkande 25 dels godkänner vad som anförts i motionerna1992/93:Ub55 yrkande 8 delvis och 1992/93:Ub905 yrkandena 3, 5och 6, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om prioritering av stöd till studenter icivilingenjörsutbildning.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande dimensioneringen av högskoleutbildningen pådet tekniska områdetatt med bifall till motion 1992/93:Ub905 yrkande 2,med anledning av proposition 1992/93:169 och med avslag påmotion 1992/93:Fi211 yrkande 25 dels godkänner vad somanförts i motionerna 1992/93:Ub55 yrkande 8 delvis och1992/93:Ub905 yrkandena 3, 5 och 6, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om prioritering avstöd till studenter i civilingenjörsutbildning,6. Inrättande av ytterligare en teknisk högskola (mom. 8)Under förutsättning av bifall till reservationerna 3 och 5Lena , , , EwaHedkvist , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Utskottet anser" och slutar med "till handlingarna"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det omedelbartbör påbörjas en utredning av förutsättningarna att etablera enny teknisk högskola på en ort som redan har godutbildningskompetens inom detta område. Ställningstagande tilllokaliseringsort är möjligt först när utredningen hargenomförts. En ny teknisk högskola skall bidra till att skapagod tillgång på kvalificerade tekniker i hela landet.Man bör även utnyttja möjligheten att öka antaletcivilingenjörer genom att vidareutbilda personer som avlagtingenjörsexamen. Deras kunskaper bör kunna tas till vara så attderas väg till civilingenjörsexamen förkortas jämfört med denreguljära studiegången. Utskottet vill dock betona attingenjörsutbildningen har en egen profil och avslutas med ensärskild examen, ingenjörsexamen, med andra mål äncivilingenjörsexamen.Vad utskottet här anfört bör med bifall tillmotionerna 1992/93:Ub55 yrkande 8 delvis, 1992/93:Ub79 yrkande3, 1992/93:Ub905 yrkande 4 och 1992/93:N281 yrkande 3 och medanledning av propositionen och motionerna 1992/93:Ub61 yrkande5, 1992/93:Ub74, 1992/93:Ub661 och 1992/93:Ub688 yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:8. beträffande inrättande av ytterligare en tekniskhögskolaatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub55 yrkande8 delvis, 1992/93:Ub79 yrkande 3, 1992/93:Ub905 yrkande 4 och1992/93:N281 yrkande 3 och med anledning av propositionen ochmotionerna 1992/93:Ub61 yrkande 5, 1992/93:Ub74, 1992/93:Ub661och 1992/93:Ub688 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,7. Dimensionering och lokalisering av barn- ochungdomspedagogisk utbildning (mom. 12)Under förutsättning av bifall till reservation 3Lena , , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "Utskottet anser" och på s. 50 slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Däremot anser utskottet det olyckligt att helt avvecklautbildningen vid tre högskolor. Den barn- ochungdomspedagogiska utbildningen är utpräglat lokal i sinrekrytering och varje läroanstalt som anordnar sådan utbildningspelar en viktig roll för personalförsörjningen i de omgivandekommunernas barnomsorg. Barn- och ungdomspedagogisk utbildningbör alltså även i fortsättningen anordnas även vid högskolornai /och samt . Dessahögskolor bör därför inte heller fråntas rätten att utfärdabarn- och ungdomspedagogisk examen.