bet · GG01KU15 · 1993-02-09 00:00:00 — Utskottet förordar dels atttillståndsgivning och granskningsverksamhet inte skall handhas av samma organ,dels att inte skall svara för någon av dessa uppgifter.Utskottet har övervägt det i ärendet framförda förslaget att uppgiften attmeddela tillstånd att sända lokalradio skall läggas hos Telestyrelsen.Utskottet vill emellertid inte föreslå en sådan ordning.Orsakenhärtill är att utskottet inte vill föregripa beredningen av förslaget omförändrad myndighetsorganisation inom radio- och TV-området.I avvaktan på förslag från regeringen om hur myndighetsfrågorna skall lösaspå bör därför, enligt utskottets mening, inrättas en tillfälligmyndighet för planering och beslut om tillstånd. Den nya myndigheten börbenämnas Styrelsen för lokalradiotillstånd. Vid utseendet av ledamöterna imyndighetens styrelse bör regeringen ta hänsyn till personlig kompetens ochintegritet. Det är viktigt att det i styrelsen ingår personer med kunskaperocherfarenheter från olika sektorer av det svenska samhället så att styrelsensammantaget representerar den kunskap och erfarenhet som är betydelsefull föruppgiften. Enligt utskottets mening bör kravet på egna kansliresurser förstyrelsen kunna hållas lågt genom att styrelsen samarbetar med itekniska frågor.Tillsynen över efterlevnaden av reglerna om sändningarnas innehåll bör åvilaRadionämnden. Nämnden har erfarenhet av liknande uppgifter i fråga om SverigesRadio-företagen och . För att stärka rättssäkerheten bör det ilokalradiolagen införas en möjlighet att överklaga vitesförelägganden avRadionämnden till kammarrätten. Motsvarande möjlighet bör införas inärradiolagen i fråga om vitesföreläggande enligt den lagen. Det kan ocksåfinnas skäl för att i detta sammanhang övervägalämpligheten av att, då det gäller beslut om vitesföreläggande som fattas avRadionämnden med stöd av radiolagen, införa besvärsrätt till kammarrätten.Enligt radiolagen har tillgång till vitessanktioner om ettprogramföretag bryter mot vissa av radiolagens regler om annonser som sändsunder annonstid i televisionen eller mot avtalsbestämmelser om sändning avsponsrade program. Även då det gäller den i proposition 1992/93:75 föreslagnalagen om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten finns detenligt kulturutskottets mening skäl att överväga lämpligheten av attbesvärsrätt införs till kammarrätten i fråga om vitesförelägganden.Stockholm den 3 december 1992På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (),(), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), (), () och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningÅke , , , , ,och (alla s) anser att kulturutskottetsyttrande bort ha följande lydelse:LokalradiolagstiftningenUtskottet anser i enlighet med vad som anförs i den socialdemokratiskamotionen K6 att regeringens förslag till lokalradiolagstiftning -- namnetreklamradiolagstiftning vore mera adekvat -- har stora brister. mening är bristerna så allvarliga att regeringsförslaget inte börliggatill grund för lagstiftning.Det är inte förvånande att förslaget är så bristfälligt, eftersomberedningsarbetet inte skötts av regeringen på ett godtagbart sätt. Somnärmareutvecklas i motionen bestod arbetet i att en knapphändig diskussionspromemoriautarbetades inom , varefter -- efter remissbehandling --företrädare för de politiska partierna fick lämna synpunkter i ärendet. Under den tidspress som råddefanns inte utrymme för mer inträngande diskussioner eller möjligheter attinhämta kompletterande faktamaterial. Samrådet med oppositionspartierna blevnärmast av proformakaraktär. Utskottet beklagar att regeringens sätt attförbereda propositionen haft den konsekvensen att förutsättningar för ettkonstruktivt samarbete mellan det största oppositionspartiet, å ena sidan,ochregeringspartierna, å andra sidan, inte funnits.I det läge som uppstått har utskottet gjort bedömningen att det är nödvändigtföreslå att avstyrker förslaget tilllokalradiolagstiftning. bör hos regeringen begära att det skyndsamttillsätts en parlamentarisk utredning med uppdrag att lägga fram ett nyttförslag till sådan lagstiftning. Utredningsuppdraget bör bedrivas medutgångspunkt i de synpunkter utskottet anför i det följande.Bristerna i regeringsförslaget är i första hand att internationellaerfarenheter av reklamradio inte redovisas, att en bedömning av dentänkbara reklammarknaden inte görs, att principresonemang och analys avmålkonflikter förekommer sparsamt och att de frekvenstekniska frågornabehandlas lättvindigt.I det följande redovisar utskottet i korthet sin syn på de frekvenstekniskafrågorna och på vissa av de konkreta förslag i övrigt som läggs fram ipropositionen.Regeringens förslag om en etappvis fördelning av sändningstillstånd skaparonödigtvis problem för branschen, eftersom de sökande som först får tillståndfår en klar konkurrensfördel. Utskottet anser att med en god planering det börvara möjligt att redan i första fördelningsomgången fördela avsevärt flertillstånd än 60.Då det gäller frekvensplaneringen är det nödvändigt att redan i dettasammanhang ställa upp principer för planeringen inte minst för att övergångentill digital teknik skall underlättas och för att public service-företaget påljudradioområdet i första hand skall få goda möjligheter att gå över tilldigitala sändningar. Utskottet erinrar om att regeringen föreslår atttillståndsperioden för lokalradio skall vara åtta år.Utskottet anser att, för att motverka nätverksbildningar, avprogrammen bör produceras vid reklamradiostationen. Propositionens förslag omen egenproduktion på en tredjedel av sändningstiden kan lättkringgås exempelvis genom utnyttjande av en självspelandeCD-apparat.Av propositionen framgår att inte någon tillståndshavare kan räkna med att fåen automatisk förlängning av sitt tillstånd. Utformningen avregeringsförslagetger en felaktig bild av vad som är avsett enligt propositionen.Mediepolitiska och frekvenstekniska skäl talar för att tillståndsperiodenslängd skall vara i stället för åtta år.Regeringens förslag till ägarbegränsning är otillräckligt för att effektivtmotverka den ägarkoncentration varom i andra sammanhang enighet råder.I ett inledande skede bör det vara möjligt att avstå från en lagregleradbegränsning av reklamens omfattning . Reklammängden ärsjälvreglerande, eftersom lyssnare stöts bort om det förekommer alltför mycketreklam i sändningarna från en radiostation.I likhet med vad som gäller i den marksända televisionen bör åsiktsreklamvara förbjuden i lokalradion.Regeringens förslag till urvalskriterier vid tillståndsgivningoch till tillståndsmyndighet kan inte godtas. Det är inte godtagbart attmöjligheten att få tillstånd skall bli beroende av den sökandes ekonomiskastyrka. Vidare anser utskottet att det inte bör vara en central myndighet somfördelar tillstånden. Lokalradion skall vara lokalt förankrad. Utskottet anserdärför att bör vara tillståndsmyndighet.Ett urval sökande bör kunna ske efter de principer som anges i motion K6.Principerna är följande.1. Alla sökande som har en godtagbar finansiering skall betraktas somlikvärdiga. Med godtagbar finansiering menas att varje sökande skall disponeraminst vid sändningsstarten.2. Om det finns flera sökande till ett och samma tillstånd skalllänsstyrelsen undersöka förutsättningarna för ett samgående. Sökande som ärvilliga att samverka skall ha förtur.3. Om samgående inte är aktuellt, skall tillståndet ges till den sökande sombedöms ge mest utrymme åt lokal rapportering och bevakning. Om flera tillstånddelas ut på en ort skall eftersträva ett samlat radioutbud påsändningsorten, som kan förväntas tillgodose olika smakriktningar.NärradiolagstiftningenDet är tillfredsställande att regeringen i propositionengår ifrån inställningen att närradion skall vara reklamfri. Självfallet måsteföreningslivet få samma möjlighet att sända reklam som lokalradion.Goda skäl finns för att låta regelverken för närradion och reklamradion bliså likartade som möjligt. För närradions del bör med vissa jämkningarreklamreglerna i propositionen godtas. När regeringen efter förnyad utredninglägger fram nytt förslag till lokalradiolagstiftning kan det finnas skäl attjämka reklamreglerna för närradion så att så långt möjligt samstämmighet medlokalradions motsvarande regler uppnås.Den stora bristen i regeringsförslaget då det gäller regler för reklam inärradion är att närradioföreningarna inte skall få sända reklam. Den roll somnärradioföreningarna bör spela då det gäller reklam utvecklas närmare i motionK6.I övrigt bör reklamreglerna för närradion jämkas i enlighet med de synpunktersom angetts för lokalradion. Således bör bestämmelsen i 10c § förslaget tilllag om ändring i närradiolagen -- att högst av en sammanslutningssändningstid får avse annonser under annonstid -- utgå.De ändringar i närradiolagstiftningen som skall göra det möjligt förföreningslivet att sända reklam i närradion bör träda i kraft den 1 januari1993. Detta stämmer överens med vad som föreslagits i propositionen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Elisabeth () anför:Som anförs i motion K7 av företrädare för är det svårt att avgöra hur stort intresse det kommer att finnas för att förvärva tillståndatt sända privat lokalradio och hur en sådan radio kommer att utformas. Dettabör dock inte hindra att riksdag och regering tar ansvar för att utforma enlagpå området som både, så långt det är möjligt, tillgodoser yttrandefriheten ivid mening och tillgodoser mottagarnas önskemål om bredd och variation iprogramutbudet.Dessa synpunkter stämmer överens med vad som anförs i propositionen.Härutöver vill jag inledningsvis anföra att utskottsbehandlingen inte i någotväsentligt avseende gett mig anledning till omprövning av de ståndpunkter somangetts i motion K7.Jag tar i det följande upp vissa av de centrala frågor som behandlas ipropositionen och motionerna. Detta gäller främst lokalradion men i vissaavseenden även närradion. I övrigt hänvisar jag till motion K7.Det är uppenbart att man måste sträva efter att redan i förstafördelningsomgången fördela fler tillstånd än de 60 som anges i propositionen.Målet måste vara att söka tillgodose önskemål om tillstånd inom alla deområdendär ett intresse finns.Självfallet får strävan efter att tillgodose önskemålen dock inte leda tillatt omsorgen om en god frekvensplanering eftersätts. Stor hänsyn måste tastillatt verksamhet inte skall behöva försämras som en följd av atten teknisk anpassning måste ske till den nya lokalradioverksamheten. Det måstei sammanhanget beaktas att frekvenser inte får utdelas om de ligger så näravarandra att personer med äldre radioapparater har svårt att kunna ta in deolika stationerna störningsfritt.Regeringens förslag till lokalradiolagstiftning är enligt min mening intetillräckligt långtgående för att motverka ägarkoncentration ochmassmediehegemoni. En mera långtgående lagstiftning behövs, eftersomregeringens förslag ger alltför stort utrymme för ett kringgående av debestämmelser som syftar till att förebygga eller motverka ägarkoncentration.Regeringens förslag till urval bland sökande till lokalradiotillstånd kaninte godtas. Det föreslagna auktionsförfarandet för att fördelasändningstillstånden mellan flera behöriga sökande till ett ledigförklaratsändningsområde gynnar varken den lokala anknytningen, mångfalden elleryttrandefriheten. Det är inte heller försvarligt att den årliga avgiften, somkommer att ligga fast så länge sändningstillståndet gäller, blir olika förtillståndshavarna och beroende av den ekonomiska kapaciteten hos de olikaintressenterna just vid budgivningen. I enlighet med vad som anförs i motionK7bör regeringen återkomma med förslag till fördelning avsändningsrätterna där det görs en bedömning av de sökandes avsikter medverksamheten och där det tas hänsyn till de olika intressenternas planeradeprogramkoncept och profilering. En opartisk instans, exempelvis länsstyrelsenivarje län, bör få i uppgift att fördela sändningstillstånden.För att erfarenheterna från den första tidens lokalradioverksamhet snabbtskall kunna tas till vara bör tillståndstiden vara högst . Ipropositionen har föreslagits åtta år.För att undvika likriktning och monopolisering av programinnehållet är detberättigat att ställa kravet på lokalradiostationerna att en betydande del avinnehållet skall vara lokalt producerat och överensstämma med de intentionersom legat till grund för tillståndsgivningen. avprogramproduktionenskall enligt min mening vara lokalt producerad. Allvarliga och upprepadeöverträdelser av en sådan regel bör kunna leda till indragning avsändningstillstånd.Liksom i fråga om närradion bör möjlighet att återkalla sändningstillståndfinnas om ett tillstånd används för organiserad rasism eller annanfrämlingsfientlig aktivitet.Såväl för lokalradion som för närradion måste regler som förbjuder reklam somspecifikt vänder sig till barn finnas. Sådana regler finns redan påtelevisionsområdet.På televisionsområdet finns också regler som förbjuder åsiktsreklam. Sådanaregler bör också införas för lokalradion.Av det föregående framgår att jag har väsentliga invändningar motlokalradioförslaget i propositionen. Detta kan därför inte läggas till grundför lagstiftning. Efter förnyad utredning bör regeringen återkommatillriksdagen med förslag till sådan lagstiftning.Mina anmärkningar mot regeringens förslag till närradiolagstiftning är, somframgår av det föregående, inte omfattande rent lagtekniskt. Det bör därförvara möjligt att nu genomföra närradiolagstiftningen, sedan de jämkningarvidtagits i förslaget som jag förordat i det föregående.Reklam i närradion bör således bli tillåten från det kommande årsskiftet.Därigenom ökas föreningslivets möjligheter att finansiera sin verksamhet.KONSTITUTIONSUTSKOTTET75>PM00>KANSLIET75>1993-01-14Bilaga 4Lagtextändringar som föranleds av kulturutskottets yttrande över proposition1992/93:70 Privat lokalradioBakgrund till promemorianKulturutskottet har yttrat sig tillkonstitutionsutskottet över proposition 1992/93:70 Privat lokalradio jämtevissa motioner.I sitt yttrande anför kulturutskottet att förslag som framförts motionsvägenger anledning till vissa jämkningar i regeringsförslagen. Kulturutskottetförordar vissa ändringar såvitt gäller1. antalet sändningstillstånd,2. tillståndsgivande myndighet,3. urval bland sökande,4. regler för reklam och sponsring,5. förändrade ägarförhållanden ,6. närradions ställning,7. rätt att överklaga vitesförelägganden.Vad först gäller punkten 1 skall här erinras om att ärendet till riksdageninte omfattar det förslag i fråga om antalet sändningstillstånd och hur de börfördelas som regeringen lägger fram i avsnittet 3.2 om sändningsområden ipropositionen (s. 9--14).När det gäller punkterna 2--7 rör vad kulturutskottet förordat olikaföreskrifter i propositionens lagförslag. Denna promemoria har påkonstitutionsutskottets uppdrag utarbetats inom konstitutionsutskottetskansli.I promemorian behandlas det behov av ändringar i lagförslagen som föranleds avkulturutskottets yttrande. Vidare läggs förslag till lagtextändringar fram. Inågra fall har ändringarna inget samband med kulturutskottets förslag utan ärfrämst av redaktionell natur.Tillståndsgivande myndighetRegeringens förslagRegeringen föreslår att tills vidare skall svara förmyndighetsuppgifterna för lokalradion. Enligt förslaget skall nämnden ha handom planering och tillståndsgivning, öva tillsyn över lokalradioverksamheten,pröva frågor om återkallelse av rätten att sända samt besluta om föreläggandenatt följa programreglerna. I propositionen hänvisas till förslaget ibetänkandet (SOU 1992:36) Radio och TV i ett om att en sammanhållen centralmyndighet skall inrättas som skall ersätta , . Beredningen av utredningens förslag pågår inomregeringskansliet.Kulturutskottets yttrandeEnligt kulturutskottets mening är det mindre lämpligt att läggamyndighetsuppgifter för lokalradioverksamheten på ett organ som är starktförknippat med närradions intressen. Det framstår enligt kulturutskottet inteheller som välbetänkt att den myndighet som prövar frågor om tillstånd ochsändningsområden även skall granska efterlevnaden av regler för sändningarnasinnehåll. Utskottet förordar därför en annan lösning av frågan om vilken ellervilka myndigheter som skall svara för de angivna uppgifterna enligtlokalradiolagstiftningen. Utskottet förordar dels att tillståndsgivning ochgranskningsverksamhet inte skall handhas av samma organ, dels attNärradionämnden inte skall svara för någon av dessa uppgifter.Kulturutskottet har övervägt det i ärendet framförda förslaget att uppgiftenatt meddela tillstånd att sända lokalradio skall läggas hos Telestyrelsen.Utskottet vill emellertid inte föreslå en sådan ordning.Orsakenhärtill är att utskottet inte vill föregripa beredningen av förslaget omförändrad myndighetsorganisation inom radio- och TV-området.I avvaktan på förslag från regeringen om hur myndighetsfrågorna skall lösaspå bör därför, enligt kulturutskottets mening, inrättas entillfällig myndighet för planering och beslut om tillstånd. Utskottet anserattden nya myndigheten bör benämnas Styrelsen för lokalradiotillstånd. Vidutseendet av ledamöterna i myndighetens styrelse bör regeringen ta hänsyn tillpersonlig kompetens och integritet. Utskottet anser vidare att det är viktigtatt i styrelsen ingår personer med kunskaper och erfarenheter från olikasektorer av det svenska samhället så att styrelsen sammantaget representerarden kunskap och erfarenhet som är betydelsefull för uppgiften. mening bör kravet på egna kansliresurser för styrelsen kunna hållaslågt genom att styrelsen samarbetar med i tekniska frågor.Tillsynen över efterlevnaden av reglerna om lokalradiosändningarnas innehållbör enligt utskottet vara en uppgift för Radionämnden.Behov av ändringar i lagförslagenKulturutskottets förslag innebär redaktionella ändringar i regeringensförslag till lokalradiolag (4, 5, 8--13, 17--19, 21, 29--31, 34, 37 och 39 §§samt övergångsbestämmelserna) och lag om ändring i lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden (6 a § och 6 b §). Ändringarna innebär att ersätts medStyrelsen för lokalradiotillstånd i de bestämmelser som rör idess egenskap av tillståndsmyndighet och med i de bestämmelsersomrör i dess egenskap av tillsynsmyndighet.Urval bland sökandeRegeringens förslagDen som får tillstånd skall enligt regeringens förslag betala en årlig avgiftpå . Om det finns flera behöriga sökande till ettledigförklaratsändningsområde skall den sökande som åtar sig att erlägga den högsta årligaavgiften till staten erhålla tillståndet. Förfarandet skall ha formen av enöppen och offentlig auktion där alla sökande är medvetna om vad övriga sökandebjuder. Sökandena skall få ange vilket årligt belopp de är beredda att erläggai avgift till staten. Den sökande som erbjuder sig att betala det högstabeloppet erhåller tillståndet.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet delar regeringens uppfattning att metoden med auktion är densom bör tillämpas i de fall då det finns flera sökande till ettsändningsområde. Utskottet föreslår dock att urvalsproceduren kompletteras medmöjlighet för sökande att överväga om de vill gå samman om ett tillstånd. Närtiden för ansökan har gått ut bör myndigheten informera de sökande om vilkaövriga sökande är. De bör också underrättas om att de har möjlighet att inomviss , förslagsvis , komma in med samordnade ansökningar.Därmed skapas möjlighet för intressenterna att genom samgående reduceraantaletsökande. Skulle det efter den nya ansökningsfristens slut fortfarande finnasflera sökande bör enligt utskottet auktion äga rum enligt de i propositionenföreslagna reglerna.Kulturutskottet anser vidare att en så hög avgift som kan fungerasom hinder för radiosändningar på små och medelstora orter. En sänkning avminimiavgiften kan leda till att det blir fler tillstånd och därmed till attdesamlade avgiftsintäkterna hålls uppe. Eftersom utskottet föreslår att vissa avinnehållsreglerna i regeringsförslaget skall utgå minskar behovet av kontroll.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att den lägsta årliga avgiftenfastställstill 20 000 kr.Behov av ändringar i lagförslagenReglerna om auktion i regeringens förslag till lokalradiolag finns i både 12och 13 §§. Rubriken närmast före 13 § bör därför sättas närmast före12 §. Bestämmelsen i 12 § första stycket om avvisande av ansökan får då ennaturligare plats i 11§ och bör föras in där som ett andra stycke.Kulturutskottets förslag om samordning av ansökningarna föranleder en nylydelse av bestämmelsen i andra stycket i 12 § i regeringens förslag.Bestämmelsen bör utgöra paragrafens första stycke och få följande lydelse:"Om två eller fler ansökningar finns när ansökningstiden har gått ut, skallStyrelsen för lokalradiotillstånd bereda sökandena tillfälle att före en vissdag samordna ansökningarna. Om det efter den dagen alltjämt finns två ellerfler ansökningar, skall styrelsen kalla sökandena till en auktion. I kallelsenskall anges sista dag för anmälan om deltagande i auktionen. "Om tillståndsmyndigheten har meddelat beslut om avvisning av en ansökan fårenligt 13 § andra stycket auktionen inte hållas förrän beslutet har vunnitlagakraft. Denna föreskrift har en naturligare plats i 12 § och bör föras in därsom ett andra stycke.Bestämmelsen om en minimiavgift om finns i 15 § första stycket iregeringens förslag till lokalradiolag. förslag innebär attavgiften i stället bör anges till 20000 kr.Regler för reklam och sponsringRegeringens förslagRegeringen föreslår att följande regler i fråga om reklam och sponsring skallgälla för lokalradion.1. Den som sänder lokalradio får inte i en sändning mot vederlag eller annarspå ett otillbörligt sätt gynna ett kommersiellt intresse (24 § första stycketförsta meningen).2. Om ett program helt eller delvis har bekostats av annan än den sombedriver sändningsverksamheten, skall detta anges på lämpligt sätt i börjanochi slutet av programmet (24 § första stycket andra meningen).3. Reklam mot vederlag och program mot betalning får endast sändas undersärskilt markerad annonstid (25 §).4. Av en annons som sänds under annonstid skall framgå i vems intressesändningen sker (26 § första stycket).5. I annonser som sänds mot betalning eller annat vederlag får det inteuppträda personer som spelar en framträdande roll i radioprogram somhuvudsakligen handlar om nyheter eller nyhetskommentarer (26 § andra stycket).6. Högst av sändningstiden får avse annonser underannonstid (27 § första stycket).7. Inom en sändningstid av mellan hela klockslag får annonserförekomma under högst eller, i rena undantagsfall, (27§ andra stycket).8. Annonstiden vid ett givet tillfälle får inte understiga en minut, sedansändningstiden för den särskilda signaturen har frånräknats (28§).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet konstaterar att de föreslagna reglerna har olika syfte.Reglerna i punkterna 1--5 syftar till att lyssnaren skall kunna klart urskiljaprogram som tillståndshavaren sänder på uppdrag av andra, eller program därnågon annan än tillståndshavaren har medverkat i finansieringen. Utskottetanser att dessa regler bör gälla för lokalradion.Reglerna i punkterna 6--8 syftar till att på olika sätt reglera reklamensmängd. hänvisar till motion K6 (s) vari anförs att regler avdetta slag är onödiga, eftersom en radiostation som sänder för mycket reklamskulle svikas av publiken. Enligt motionen skulle reklammängden därför varasjälvreglerande. Utskottet finner att detta resonemang i princip har fog försig och anser att de regler som anges i punkterna 6 och 8 därför inte bör tasin i lokalradiolagen. Däremot anser utskottet att det finns anledning attsärskilt reglera hur stor del av sändningstiden som varje timme får utgöras avannonser.