bet · GG01UbU14 · 1993-05-06 00:00:00 — Regeringen har dock inte tagit ställningför att ingenjörsutbildningen generellt skall förlängas utan anser att det är resp. högskolas egetställningstagande.När det gäller pedagogiska utbildningar anförs ipropositionen att examinationen av lärare för i första handårskurserna 1--7 bör ligga på en fortsatt hög nivå, för att detskall vara möjligt att ytterligare minska andelen obehörigalärare i skolan. bedöms examinationen avlärare med inriktning på årskurserna 1--7 behöva minska något,som examinationen av lärare för årskurserna 4--9behöver öka. Därefter kan en betydande ökning av behovet avgymnasielärare förutses. De barn- och ungdomspedagogiskautbildningarna (till förskollärare resp. fritidspedagog) är förnärvarande kraftigt överdimensionerade, vilket medför stor riskför ett överskott av utbildade. Regeringens förslag är attdenna utbildning läggs ner vid tre högskolor (högskolorna iFalun/, och ) samt minskas viduniversiteten i och , Högskolan förlärarutbildning i och högskolorna i /,och . föreslås att utbildningenförlängs från 100 till 120 poäng, varför vissa medelstillskottberäknats för det tredje året i budgetperioden. Även för vissaandra lärarutbildningar beräknas medel för en begränsadutbyggnad vid vissa angivna universitet och högskolor.Bland medicin- och vårdutbildningarna anser regeringen atttandläkarutbildningen bör minskas något. Den utbyggnad somskedde vid efter förslag i proposition1992/93:42 (bet. UbU5, rskr. 159) bör därför inte permanentas.I enlighet med tidigare beslut (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet.UbU14, rskr. 242) har regeringen beräknat resurser förtandteknikerutbildning vid , Lundsuniversitet och universiteten i och . Vidareföreslås i propositionen att optikerutbildning /95 skall anordnas vid institutet.Optikerutbildningen föreslås bli treårig. När det gällerläkarutbildning anför regeringen att somläkartjänster står vakanta i inland har ett visstöverskott av läkare börjat skönjas främst istorstadsregionerna. Utbildningsministern vill invänta enlångsiktig prognos över tillgång och efterfrågan på läkare, somstatsrådet avser att låta utarbeta. Någotutbyggnadsförslag läggs därför inte fram . Däremot anserutbildningsministern att antalet examinerade bör kunna öka inomramen för befintliga medel genom en ökning av genomströmningen.Sjuksköterskeutbildningen skall enligt beslut vid förrariksmötet förlängas och omfatta 120 poäng. Utbildningsministernräknar med att antalet nybörjarplatser som en konsekvens avförlängningen kommer att minska med mellan 500 och 1000. Densociala omsorgsutbildningen, som i huvudsak haromfattat 80 poäng, bör enligt propositionen förlängas till 100poäng /94 och till 120 poäng påföljande år.Antalet nybörjarplatser beräknas minska med ca 100.När det gäller den av begärda samlade översynen avde medellånga vårdutbildningarnas längd m.m. (bet.1989/90:UbU21, rskr. 232) anförs i propositionen att regeringenlåtit Universitets- och högskoleämbetet genomföra översynen,som rapporterades . Flera av förslagen iöversynen är enligt propositionen inte längre aktuella. Detgäller bl.a. förlängningen av laboratorieassistentutbildningen.Regeringens inflytande över längden på utbildningarna tillolika yrken är begränsad till dem som avslutas med enyrkesexamen. Laboratorieassistentutbildningen tillhör intedessa. Resp. högskola kan därför själv bestämma omutbildningens längd. Finansieringen av eventuella förlängningarfår då ske genom lokala omprioriteringar inom ramen för deresurser resp. vårdhögskola tilldelats eller genomresurstillskott från landstingen.Vissa högskolor bör enligt propositionen få en delvis ny rollgenom att inriktas i huvudsak mot behov inom industri, handeloch serviceverksamhet. De bästa förutsättningarna för dettabedöms högskolorna i /, , /,/och samt ha. Fördessa högskolor samt och Högskolan iTrollhättan/beräknas i propositionen medel för enökning av antalet helårsstudenter inom områdena ekonomi,teknik, språk och ADB med sammanlagt drygt 3000 platser undertreårsperioden.Den övergripande dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen beräknar regeringen för budgetåret1993/94 till drygt 170000 helårsstudenter inom den statligadelen av högskolan. Det sammanlagda antal helårsstudenter somuniversiteten och högskolorna kan få ersättning för enligtutbildningsuppdragen uppgår till drygt 211000. Skillnadenberor på att utbildningsuppdragen -- som beskrivits i detföregående -- är satta högre än vad takbeloppen räcker till, isyfte att ge högskolorna utrymme för lokala prioriteringar ochavvägningar mellan studentpeng och prestationsersättning. Förkommunal högskoleutbildning beräknas i propositionenstatsbidrag för knappt 19000 årsstudieplatser.Socialdemokraterna anför i motion 1992/93:Ub55 (s) att detfinns goda skäl att ytterligare påskynda den utbyggnad avhögskolan som äger rum till följd av redan fattade beslut.Motionärerna hänvisar till de långa köerna till högskolan, somtydligt visar ett ökande intresse bland medborgarna för attytterligare fördjupa sitt kunnande. Till detta bidrarsituationen på arbetsmarknaden och det förhållandet att kraveninom de flesta sektorer av arbetslivet ökar genom att detsvenska samhället ekonomiskt och i andra avseenden alltsnabbare integreras med vår omvärld. De redan yrkesverksammahar ett ökande intresse och behov av att komplettera sinutbildning med studier på högskolenivå. Den svenska högskolanbör expandera ytterligare med ca 10 000 /94. För detta föreslås att ytterligare 350miljoner kronor anvisas utöver regeringens förslag (yrkande 5).De tillkommande studieplatserna skall enligt motionärernafrämst avse studier med sikte på examen. Därför föreslås att deföljs upp under kommande med ytterligare motsvarandeantal helårsstudenter. Detta innebär att den statliga högskolanår 1994/95 skulle komma att ha motsvarande 20 000 flerårsstudieplatser än enligt regeringens förslag och /96motsvarande 30 000 fler årsstudieplatser (yrkandena 6 och 7).Den medelsram som anvisas i motionen -- 350 miljoner /94, /95 och1050 /96 -- avses täcka äventillkommande lokalkostnader. I motionerna 1992/93:Ub687 (s)yrkande 1 och 1992/93:Ub905 (s) yrkande 1 framförs ocksåförslag om en utbyggnad /94 med 10 000helårsplatser till en kostnad av . Enkraftsamling för att stärka konkurrenskraft föreslås imotion 1992/93:N281 (s) där också en utbyggnad avhögskoleutbildningen nästa budgetår med 10 000 platser förordas(yrkande 2 delvis).En i princip fri antagning till högskolorna behövs inuvarande ekonomiska krisläge, heter det i motion 1992/93:Ub702(nyd) yrkande 1. Av praktiska skäl måste vissa utbildningarbegränsas, men det skall endast ske i undantagsfall. Motionärenanser också att högskolans dimensionering av kurser ochutbildningslinjer alltid bör styras av nationella behov(yrkande 2).Utskottet anser att ansvaret för landets ekonomi kräver attstora ytterligare utgiftsåtaganden för staten kan finansierasutan ytterligare ökning av budgetunderskottet. Det handlardessutom om kvaliteten i högskoleutbildningarna.Högskolesystemet har ökat antalet studenterväsentligt. Utskottet värnar om kvaliteten och anser det intemöjligt att genomföra de av motionärerna begärda utökningarnaoch kräva att högskolorna ska genomförautbildningarna med ökad kvalitet. Förslaget i motion1992/93:Ub55 innebär avsevärda kostnader som utskottet inuvarande statsfinansiella läge inte är berett att tillstyrka.Motion 1992/93:Ub702 innehåller över huvud taget inte någonuppskattning av kostnaderna. Enligt utskottets mening ger dennya ordningen med betydligt större eget beslutsutrymme föruniversiteten och högskolorna själva, tillsammans med det nyaresurstilldelningssystemet med dess inbyggda incitament, godautsikter till att högskolans kapacitet blir väl utnyttjad.Därmed kommer också behovet av välutbildade personer inom bådenäringslivet och den offentliga sektorn att bli bättretillgodosett än under de senaste åren.Med det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna 1992/93:Ub55 yrkandena 5, 6 och 7, alla delvis,1992/93:Ub687 yrkande 1, 1992/93:Ub702, 1992/93:Ub905 yrkande1 och 1992/93:N281 yrkande 2 (delvis) lägger propositionen idenna del till handlingarna.Några motioner, samtliga väckta under allmänna motionstidenoch således innan proposition 1992/93:169 lades fram förriksdagen, tar upp omfattningen av den högre utbildningen ivissa regioner.Motionerna 1992/93:Ub647 yrkande 1 och 1992/93:A425 yrkande5, båda (s), tar upp högskoleutbildningens betydelse förVästsverige, som enligt motionärerna har låg utbildningsnivå ibefolkningen, stora behov av kompetenshöjning och godamöjligheter att öka utbildningsvolymen. I den förstnämndamotionen anförs att mer än 2 000 av de 10000 ytterligarenybörjarplatser som Socialdemokraterna föreslagit bör komma devästsvenska högskolorna till del, och att därvid högskolorna iSkövde och /bör få ett större tillskott avplatser än de övriga.I motion 1992/93:A444 (m) yrkande 3 understryks vikten av attsatsa på som forsknings- och utbildningsregion.Enligt motionärerna har med universitet,handelshögskola, teknisk högskola, universitetssjukhus ochandra forsknings- och utbildningsinstitutioner en nationelltunik position, som måste tas till vara på ett helt annat sättän hittills.Motion 1992/93:A810 (s) yrkande 16 tar upp behovet avresurser till högskolorna i skogslänen. För att öka dengeografiska tillgängligheten till utbildning inte minst förkvinnorna är det av stor vikt att högskolorna i skogslänendecentraliserar sina kurser till orter utanför högskoleorten,och att högskolorna och universiteten ger möjligheter tilldistansutbildning.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen har lagtfram förslag om förstärkningar av högskolorna i , Skövdeoch /. Särskilda medel har i propositionenföreslagits för distansutbildningsändamål under anslaget D42.Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.För universitet och Tekniska högskolan i fattats beslut om utökningar, som medföratt deras totala utbildningsvolym växer avsevärt de närmasteåren.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1992/93:Ub647 yrkande 1, 1992/93:A425 yrkande5, 1992/93:A444 yrkande 3 och 1992/93:A810 yrkande 16.Högskoleutbildningen på det tekniska området bör enligtmotion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 8 -- inom ramen för den imotionen föreslagna ökningen av det totala antalethelårsplatser -- öka avsevärt i förhållande till regeringensförslag. Motionärerna vill att den yrkestekniskahögskoleutbildningen (YTH-utbildningen) skall byggas ut med 200årsstudieplatser /94. Vidare anser de att den planeradeutbyggnaden av ingenjörsutbildningen bör fullföljas och attregeringens bedömning på den punkten är kortsiktig ochfelaktig. Särskilt understryker de vikten av attingenjörsutbildningens volym inte begränsas vid de tekniskahögskolorna, som har ett särskilt ansvar för att utveckla denkortare ingenjörsutbildningens kvalitet. Motionärerna anserliksom regeringen att ingenjörsutbildningen inte bör förlängasgenerellt, men att det är bra om högskolorna kan erbjudaingenjörerna en möjlighet till fördjupning och profilering omytterligare 40 poäng. Civilingenjörsutbildningen bör enligtmotionärerna byggas ut med ca 600 nybörjarplatser /94samtidigt som andelen som fullföljer påbörjad utbildning ökargenom bättre stöd till studenterna. Samma förslag framförs imotion 1992/93:Ub905 (s) yrkandena 2, 3, 5 och 6.I motion 1992/93:Fi211 (nyd) yrkande 25 -- som väcktes underallmänna motionstiden och således innan proposition 1992/93:169lades fram för -- välkomnas de i budgetpropositionenaviserade extra satsningarna för att skapa nya möjligheter ochett nytt intresse för utbildning inom den naturvetenskapligaoch tekniska sektorn.Utskottet hänvisar till vad utskottet i det föregående anförtom avsevärt ökade kostnader för förslagen i motionerna1992/93:Ub55 och 1992/93:Ub905. När det gälleringenjörsutbildningens längd föreligger ingen motsättningmellan regeringens och motionärernas förslag. Det föreliggerheller ingen motsättning vad gäller högskolornas möjlighet attbredda innehållet eller profilera sina utbildningar mot bredarearbetssätt, t.ex. i gränssnittet mellan teknik och samhälls-och beteendevetenskap som man erfarenhetsmässigt vetintresserar kvinnor. Ett förstärkt stöd till studenterna icivilingenjörsutbildningen så att en större andel än hittillsfullföljer studierna kan förväntas bli en följd av det nyaresurstilldelningssystemet. Vad som anförs i motion1992/93:Fi211 yrkande 25 påkallar inte något tillkännagivandeav riksdagen.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1992/93:Ub55 yrkande 8 delvis, 1992/93:Ub905yrkandena 2, 3, 5 och 6 samt 1992/93:Fi211 yrkande 25.Frågan om inrättande av en ny teknisk högskola tas upp iåtta motioner. För att klara expansionen avcivilingenjörsutbildningen bör förutsättningarna för attetablera en ny teknisk högskola utredas, heter det imotionerna 1992/93:Ub55 (s) yrkande 8, 1992/93:Ub905 (s)yrkande 4 och 1992/93:N281 (s) yrkande 3. Med anknytning tilldessa yrkanden framförs i motion 1992/93:Ub61 (s) yrkande 5 attSödertörn bör komma i fråga för lokalisering av en sådan. Imotion 1992/93:Ub74 (s) påtalas vikten av att civilingenjörerfinns att tillgå i alla delar av landet, varför utbildningenbör förläggas till ytterligare orter (yrkande 1). Därvid börman välja högskoleorter med tre- och fyraåriga tekniskautbildningsprogram (yrkande 2). En sådan ort är . Imotionerna 1992/93:Ub661 (c) och 1992/93:Ub688 (s) yrkande 1föreslås att fullständig civilingenjörsutbildning skallförläggas till . Motion 1992/93:Ub79 (v) slutligenpekar också på att det finns utbildningsorter i landet som nuhar en bred kompetens och erfarenhet som möjliggör enfullständig civilingenjörsutbildning (yrkande 3).Utskottet anser liksom regeringen att den nödvändigautbyggnaden av civilingenjörsutbildningen nu med fördel kan skegenom att de befintliga tekniska högskolorna och de universitetsom har examensrätt för civilingenjörsexamen utvidgar sittsamarbete med andra högskolor på olika håll i landet. Likasåbör man utnyttja möjligheten att öka antalet civilingenjörergenom att vidareutbilda personer som avlagt ingenjörsexamen.Deras kunskaper bör kunna tas till vara så att deras väg tillcivilingenjörsexamen förkortas jämfört med den reguljärastudiegången. Utskottet vill dock betona attingenjörsutbildningen har en egen profil och avslutas med ensärskild examen, ingenjörsexamen, med andra mål äncivilingenjörsexamen. Ingenjörsutbildningen bör organiseras såatt målen för ingenjörsexamen uppnås och inte primärt för attutgöra en första etapp av en utbildning tillcivilingenjörsexamen. Frågan om att ge flera högskolorutbildningsuppdrag och examensrätt för civilingenjörsexamen kansjälvfallet aktualiseras i framtiden.Med det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna 1992/93:Ub55 yrkande 8 delvis, 1992/93:Ub61yrkande 5, 1992/93:Ub74, 1992/93:Ub79 yrkande 3, 1992/93:Ub661,1992/93:Ub688 yrkande 1, 1992/93:Ub905 yrkande 4 och1992/93:N281 yrkande 3 lägger propositionen i denna del tillhandlingarna.Arkitektutbildning bör enligt motion 1992/93:Ub614 (fp)yrkande 1 etableras i /97, nämligen vidUniversitetet i . Medel bör ställas till universitetetsförfogande /96 för planering av denna utbildning(yrkande 2). En arkitektutbildning i skulle enligtmotionären ha stor betydelse när det gäller att utveckla detekonomiskt och kulturellt givande kraftfältetregionalt-internationellt.Utskottet noterar -- liksom i dessanslagsframställning -- att antalet sökande tillarkitektutbildning just nu är lågt. Den kraftiga nedgången påbyggarbetsmarknaden har också medfört att det för närvaranderåder överskott på arkitekter. Utskottet anser inte attriksdagen nu bör uttala att ytterligare universitet ellerhögskolor skall ha rätten att utfärda arkitektexamen, varförriksdagen bör avslå motion 1992/93:Ub614.Det finns enligt motion 1992/93:Ub448 (kds) godaförutsättningar att lokalisera energiinriktadhögskoleutbildning till Norduppland, vilket skulle kunna varaett led i att öka tillväxten och sysselsättningen där.Utskottet hänvisar till vad som anförts i det föregående omatt högskolestyrelserna måste vara beredda att ta ett minstlika stort ansvar som för kompetensförsörjningen ilandet och i sin resp. region. Det ankommer på universitet ochhögskolor själva att besluta om lokalisering avhögskoleutbildning utanför resp. högskoleort. Utskottetföreslår att avslår motion 1992/93:Ub448.I motion 1992/93:Ub85 (s) yrkande 2 framhålls behovet avspeciallärarutbildning. Motionärerna befarar att det nyaresurstilldelningssystemet kan medföra risker för att dennautbildning får svårt att hävda sig i den lokala prioriteringen.Utskottet delar motionärernas grundinställning att det ärviktigt att barn med särskilda behov kan få den hjälp debehöver av utbildade speciallärare. Speciallärarutbildningenmåste därför fortleva i tillräcklig omfattning. Frågan hur detnya resurstilldelningssystemet inverkar på utbildningsutbudetingår i det som, enligt vad utskottet anfört i det föregående,skall studeras i regeringens uppföljning av det nya systemet.Utskottet förutsätter vidare att de universitet och högskolorsom anordnar speciallärarutbildning och som harexamensrätt för specialpedagogexamen, nämligen universiteten iLund, och samt Högskolan för lärarutbildning iStockholm, känner ansvar för utbildningen.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub85 yrkande 2.Regeringens förslag när det gäller dimensionering ochlokalisering av barn- och ungdomspedagogisk utbildning tasupp i åtta motioner. Den av regeringen föreslagna minskningenav utbildningens dimensionering totalt i landet bejakas imotion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 12, men motionärerna anser attutbildningen inte såsom regeringen föreslagit skall läggas nerhelt vid högskolorna i /och . De vill därför inte heller att dessa trehögskolor skall fråntas examensrätten för barn- ochungdomspedagogisk examen. I stället skall platsantalet minskadels vid de tre nämnda högskolorna, dels vid iUmeå samt högskolorna i och , och minska mera änvad regeringen räknat med vid universiteten i , Göteborgoch . Samma förslag beträffande Högskolan iFalun/framförs i motion 1992/93:Ub77 (s) yrkandena 1och 2, beträffande i motion 1992/93:Ub43(s) och beträffande i motionerna1992/93:Ub64 (s) och 1992/93:Ub84 (s, fp, c, kds).I motion 1992/93:Ub79 (v) yrkande 6 avvisas regeringensförslag om en minskad dimensionering av den barn- ochungdomspedagogiska utbildningen, som enligt motionärerna ärefterfrågad.Oförändrad omfattning av den barn- och ungdomspedagogiskautbildningen vid /föreslås i motion1992/93:Ub57 (s), där motionärerna hävdar att den befintligavolymen behövs för att upprätthålla kvaliteten i utbildningenoch att arbetsmarknaden för de berörda yrkesgrupperna bedömsvara god i länen omkring högskolan.Enligt motion 1992/93:Ub608 (s) -- som väcktes och således innan proposition 1992/93:169 ladesfram för -- bör förskollärarutbildning förläggas tillHelsingborg, oavsett om får utökat platsantaleller inte.I motion 1992/93:Ub687 (s) yrkande 7 anförs bl.a. attdimensioneringen av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna behöver ses över.Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkanden anföra följande.En betydande minskning av dimensioneringen av barn- ochungdomspedagogisk utbildning (förskollärar- ochfritidspedagogutbildning) är enligt utskottets mening -- liksomregeringens och flertalet motionärers -- nödvändig. Motbakgrund av den stora tillgång som finns på utbildadeförskollärare och fritidspedagoger och det begränsadenyrekryteringsbehovet av sådana på arbetsmarknaden skulle detinnebära allvarlig misshushållning att upprätthålla nuvarandedimensionering.Utskottet anser att det är till nackdel för utbildningenskvalitet att bibehålla en utbildning med ett minimalt antalplatser vid ett stort antal högskolor. De högskolor därregeringen föreslår att denna utbildning helt skall läggas nerkommer enligt regeringens förslag att kompenseras med resurserför att bygga ut sin verksamhet när det gäller ekonomi, teknik,språk och ADB. De kommer därigenom att kunna inriktas ihuvudsak mot behov inom industri, handel och serviceverksamhet,vilket under nuvarande förhållanden är en önskvärd utveckling.Som utskottet vid många tillfällen har påpekat ankommer detinte på att bestämma till vilken ort ett universiteteller en högskola skall förlägga utbildning som denläroanstalten har ansvar för. bör därför inte göranågot tillkännagivande om förläggning av barn- ochungdomspedagogisk utbildning till Helsingborg.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen med avslag på motionerna 1992/93:Ub43, 1992/93:Ub55yrkande 12, 1992/93:Ub57, samtliga delvis, 1992/93:Ub64 yrkande1 samt yrkande 2 delvis, 1992/93:Ub77 yrkande 1 delvis samtyrkande 2, 1992/93:Ub79 yrkande 6, 1992/93:Ub84 yrkande 1 samtyrkande 2 delvis, 1992/93:Ub608 och 1992/93:Ub687 yrkande 7(delvis) lägger propositionen i denna del till handlingarna.I motion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 13 framförs vissa förslagom åtgärder i övrigt på lärarutbildningens och den barn- ochungdomspedagogiska utbildningens område. anordnande av avkortad studiegång för barnskötare tillfritidspedagog/förskollärare samt utnyttjande avutbildningsvikariat.Utskottet anser inte att det finns anledning för riksdagenatt göra något sådant tillkännagivande som begärs i motionen,varför bör avslå yrkandet.När det gäller dimensioneringen av läkarutbildningenanförs i propositionen att en långsiktig prognos överläkarbehovet kommer att utarbetas i sådan tid att hänsyn tilldenna kan tas i nästa års budgetproposition. somläkartjänster är vakanta i inland har ett visstöverskott börjat skönjas främst i storstadsregionerna.Utbildningsministern är därför inte nu beredd att föreslå enökning av läkarutbildningen i , vilket begärts bl.a. avSamverkansnämnden mellan de fyra nordligaste landstingen.I tre motioner föreslås en utökning vid motionerna 1992/93:Ub82 (s, kds, v) och 1992/93:Ub701(s) bör antalet nybörjarplatser öka med 50 . I motion 1992/93:Ub35 (-) föreslås att enutökning av denna storlek läggs in i utbildningsuppdraget förbudgetåren 1994/95 och 1995/96. Samtliga motionärer erinrar omvad utbildningsutskottet anförde i betänkande 1991/92:UbU14,nämligen följande.Ett av syftena med treårsplanering av högskolans verksamhetär enligt utskottets mening att behov av skilda slag skallkunna bedömas i ett sammanhang och då underkastas en fördjupadprövning av . Utskottet anser det därför inte lämpligtatt föregriper regeringens aviserade proposition medtreårsbudget för perioden /94--1995/96 genom konkretaställningstaganden nu om utbyggnad av vissa utbildningar ellervissa högskoleenheter. Utskottet utgår emellertid från attregeringen i sin beredning beaktar både arbetsmarknadens behovav tillräcklig tillgång på personal med viss utbildning ilandets olika delar och samhällets behov av enhögskoleutbildning av hög kvalitet och gör de avvägningar sombehövs med hänsyn bl.a. till de ekonomiska resurser som finns.Utbildningsutskottet har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över propositionen och motionerna. Socialutskottetsyttrande bifogas detta betänkande som bilaga 4.Socialutskottet anser att läkarbristen i norrasjukvårdsregionen är oacceptabel och att en utökning avplatserna på läkarutbildningen i på ett avgörande sättskulle kunna förbättra läkarförsörjningen i regionen. Därföranser socialutskottet att nu bör fatta beslut om attgrundutbildningen av läkare i skall utökasmed 50 nybörjarplatser . Detta bör enligt socialutskottetske genom en omfördelning inom totalramen.Utbildningsutskottet erinrar om att beslut om antaletstudenter som skall antas till viss utbildning fr.o.m. detkommande budgetåret fattas av resp. universitet eller högskola.De utbildningsuppdrag som redovisas i propositionen ger utrymmeför lokala prioriteringar. Utskottet delarutbildningsministerns uppfattning att den aviserade långsiktigaprognosen om läkarbehovet bör avvaktas, innan tarställning till förändringar i läkarutbildningens dimensioneringoch lokalisering.