bet · GG01SkU34 · 1993-05-18 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionerna.I två motioner föreslås en växling mellan fordonsskatt ochdrivmedelsskatt. I motion Sk651 av m.fl. (s)anförs att en regional utjämning kan uppnås genom att en delav bensinskatten i stället tas ut i form av fordonsskatt, somredan är regionalt differentierad. I motion Jo677 av JanJennehag m.fl. (v) föreslås ett motsatt tillvägagångssätt.Motionärerna begär ett tillkännagivande om att miljöhänsynenbör ökas genom att skatten på fordonsinnehav slopas och istället tas ut på drivmedel (yrkande 4).Enligt utskottets mening har fordonsskatten fördelen att dentas ut löpande och att hänsyn kan tas till det enskildafordonets egenskaper. Detta framgår också av fordonsskattensnuvarande utformning där fordonstyp och vikt styrskatteuttaget. Hänsyn som dessa kan inte tas viddrivmedelsbeskattningen. Härtill kommer utvecklingen mot enytterligare betoning av skatterna som ekonomiskt styrmedel fören god miljö, där det finns ett behov av att kunna anpassaskatteuttaget till utsläpp som inte enbart är relaterade tilldrivmedelsförbrukningen, t.ex av kväveoxider (jfr prop.1992/93:179 Åtgärder mot klimatpåverkan, s.159). Det finnssåledes enligt utskottets mening inte någon anledning attöverväga att slopa fordonsskatten.När det gäller yrkandet om en växling från bensinskatt tillfordonsskatt vill utskottet erinra om att förslaget i dennämnda propositionen om åtgärder mot klimatpåverkan innebäratt godkänner den s.k. klimatkonventionen om enstabilisering av utsläppen av koldioxid vid nivå år2000. () har som ett led ien pågående översyn av användningen av skatter som styrmedelberäknat effekterna av den genomfördabensinprishöjningen. Enligt VTI:s bedömning medför ettbensinpris på dagens nivå att biltrafikens utsläpp kan dämpasså att utsläppen av koldioxid fram inteöverstiger nivå.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella motionerna.I motion Sk637 av () begär motionärentillkännagivanden om att det behövs en differentieradförsäljningsskatt som premierar energisnåla bilar för attuppnå minskade utsläpp av klimatpåverkande gaser (yrkande 1)och att i olika internationella sammanhang bör arbetaför att krav ställs på bilindustrin att utveckla teknik somger energisnålare och mer miljövänliga bilar (yrkande 2).I proposition 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkananförs att det system för miljöklasser för motorfordon somligger till grund för den differentierad försäljningsskattenbehöver vidareutvecklas. En utredning med uppgift att se överdessa regler aviseras därför. Utredningen skall bl.a. övervägaom en komplettering av miljöklasserna med gränsvärden förutsläpp av koldioxid är ett verkningsfullt instrument.Uppdraget kommer att påbörjas . Ipropositionen anförs också att regler för koldioxidutsläppfrån personbilar får störst effekt om de samordnas mellanolika länder och att en samordning med EG är viktig.Regeringen bör därför enligt vad som anförs på olika sättbidra till att kommande gemensamma europeiska fordonskrav fåren utformning som medför en påtaglig minskning avkoldioxidutsläppen.Som framgår kommer frågan om en premiering av bensinsnålafordon att behandlas i den aviserade utredningen, och harregeringen redan uppmärksammat behovet av en internationellsamordning av de krav som bör ställas på detta område.Utskottet ser därför inte någon anledning tilltillkännagivanden i dessa frågor utan avstyrker motionen.I motion Sk628 av () begärs en skyndsamutredning av sänkta skatter på nya bilar såsom sänktaccis, momsavdrag och lägre förmånsbeskattning i syfte att fåtill stånd en uppgång i försäljningen.Utskottet har i det föregående tillstyrkt vissaskattesänkningar som syftat till att avkonkurrensneutralitetsskäl anpassa den svenska beskattningentill vad som inom EG kan beräknas gälla för den tyngretrafiken. Förslag om skattesänkningar i syfte att stimuleratill en ökad försäljning av personbilar är utskottetemellertid inte berett att nu biträda. Utskottet avstyrkermotionen.I motion Jo630 yrkande 10 av m.fl. (s) begärsen översyn för att uppmärksamma skatter som motverkarhushållning med naturresurser och god miljö, t.ex.förmånsbeskattningen av bilar.Utskottet erinrar om att förmånsbeskattningen av tjänstebilarredan är föremål för utredning, bl.a. i syfte att få tillstånd en bättre överensstämmelse mellan körsträckor ochförmånsvärde. Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk601 av m.fl. (s) föreslårmotionärerna att bilmodeller som har svaga lås skallbeläggas med en särskild avgift som skall användas förinformation om bilinbrott m.m.Utskottet ser positivt på ansträngningarna att söka få tillstånd en förbättring av billåsens kvalitet men anser att ensärskild skatt på sådana bilar skulle medföra administrativaoch andra kostnader som inte står i proportion till vad somkan uppnås. Enligt utskottets mening bör i första hand andraåtgärder än nya skatter övervägas. Utskottet avstyrkermotionen.I motion Sk611 av och ()begärs en snabb utredning i syfte att jordbrukstraktorersom används för transporter på allmän väg skall belastas medsamma kostnader som andra fordon på allmän väg.Utskottet anser nu liksom tidigare (1991/92:SkU22) att enökning av beskattningen i enlighet med motionärernas önskemålriskerar att medföra en ökning av antalet transporter vilketinte förbättrar trafiksäkerheten. Utskottet avstyrkermotionen.I två motioner framställs yrkanden rörande veteranbilar. Imotion Sk621 av och () anförsatt en rullande 30-årsregel för befrielse från fordonsskattbör införas (yrkande 2) och att importen av kulturhistorisktintressanta fordon bör underlättas genom en schablonaccis(yrkande 3). Också i motion Sk655 av ()föreslås en rullande 30-årsregel för befrielse frånfordonsskatt.Dessa frågor har utretts inomKommunikationsdepartementet, och i rapporten (Ds 1993:19)Regler för hobbyfordon som avlämnats föreslåsförändringar som innebär att motionärernas önskemål skulletillgodoses. Enligt utskottets mening bör den fortsattaberedningen av denna rapport nu avvaktas. Utskottet avstyrkerdärför motionerna.EnergiområdetEnergibeskattningens allmänna utformning behandlas i tvåmotioner. I motion Jo707 yrkande 2 av m.fl. (v)begärs en omläggning av skattesystemet i riktning mot ettuttag baserat på energi- och råvaruförbrukning.Energiförbrukningen skall enligt dessa motionärer styras bortfrån fossil- och kärnkraftsenergi. I motion N439 yrkande 1 avMarianne och () begärs etttillkännagivande om att skattelagstiftningen måste gynnabioenergi.Enligt den s.k. energiöverenskommelsen (prop.1990/91:88, NU40) måste omställningen av energisystemet, vidsidan av säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning ochvälfärd. När kärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan ske avgörs av resultaten av hushållning med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser.Biobränslekommissionen har haft i uppdrag att analysera delångsiktiga förutsättningarna för en ökad kommersiellanvändning av biobränslen samt lämna förslag till åtgärder föratt stärka biobränslenas konkurrenskraft. I ett delbetänkande(SOU 1991:93) El från biobränslen har kommissionen lagt framriktlinjer för användningen av sammanlagt 625 miljoner kronorför utveckling av tekniken på detta område. I sittslutbetänkande (SOU 1992:90) Biobränslen för framtiden läggerkommissionen fram sin analys av situationen och föreslår bl.a.en koldioxidskatt om per kg på fossila bränslen förelproduktion för att förbättra biobränslenas konkurrenskraft.Biobränslekommissionens förslag redovisas i proposition1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan. I propositionenanförs att många skäl talar för att en koldioxidskatt om 8öre/kg bör införas på ny elproduktion fr.o.m. den 1 januari1994. Det framgår att frågan om skattens närmare utformningkommer att beredas i den grupp inom som förnärvarande gör en översyn av kraftvärmens beskattning.Enligt utskottets mening syftar såväl vidtagna åtgärder sompågående arbete till en ökad användning av biobränslen såvälför värmeproduktion som för produktion av elkraft. Till grundför detta arbete ligger energiöverenskommelsen. Det finnsenligt utskottets mening inte någon anledning tilltillkännagivanden i enlighet med motionärernas yrkanden, ochutskottet avstyrker därför motionerna.I motion Sk608 av () framhålls att enstatlig stimulans av en övergång till inhemska bränslen börgenomföras och kan ske t.ex. genom en avdragsrätt iinkomstdeklarationen för inköp av vedpannor ochjordvärmeutrustningar.Enligt utskottets mening bör i första hand andra åtgärderanvändas för att tillgodose ett eventuellt behov av stimulanstill inköp av vedpannor och jordvärmeutrustningar. Utskottetavstyrker yrkandet.I motion Sk630 av Skånberg (kds) föreslås en tillfälligmomsbefrielse för biobränslen. Enligt motionären skulle ensådan i ge god stimulans för att odla gröda i ställetför att ställa av åkermark.Enligt utskottets mening är det mindre lämpligt att sökastimulera efterfrågan på biobränslen genom en befrielse frånmervärdesskatt. Även om priset till konsument kan sänkas pådetta sätt har befrielsen inte någon effekt när det gällerindustrins inköp, eftersom mervärdesskatten inte representerarnågon kostnad för industrin. En befrielse kan tvärtom få tillresultat att biobränslen blir dyrare för industrin genom attden som tillhandahåller bränslet inte kan lyfta av siningående mervärdesskatt. Utskottet avstyrker yrkandet.I motion Sk354 yrkande 15 av m.fl. (s) yrkarmotionärerna att beslutar ersätta den generellanedsättningen av industrins energiskatter med ettskattetak på 0,av företagens omsättning. Härigenom kanskattenedsättningen begränsas till den energiintensivaindustrin, vilket ger en långsiktig budgetförstärkning på 2miljarder kronor. Övrig exportkonkurrerande industri är enligtmotionärerna tillgodosedd genom kronans lägre värde. I motionSk388 yrkandena 19 och 20 av m.fl. (v) anförsatt energibeskattningen av industrin bör återställas genom attreduktionen av koldioxidskatten sänks från till 50%.Ger detta en för stor belastning kan skattetaket sänkas till0,av omsättningen. I omläggningen ingår att industrinskall erlägga skatt för el. Omläggningen ger budgetåret1993/94 ca . I motion N432 av . (v) anförs att energiskatterna för industrin bör görasom så att investeringar som minskar industrinsenergikonsumtion gynnas.Ett viktigt inslag i den omläggning av energiskatterna somgenomfördes är enligt utskottets mening attnedsättningsreglerna för den energiintensiva industrinavvecklas fram . Genom denna förändring blirenergiskattebelastningen helt beroende av företagetsenergiförbrukning, och incitamenten tillenergieffektiviseringar och begränsningar avkoldioxidutsläppen förstärks. Det framgår av propositionen omåtgärder mot klimatpåverkan (s. 206) att industrins utsläpp avkoldioxid från förbränning och industriprocesser har minskatmed och att de specifika utsläppenhar minskat . Enligt utskottets mening ärdet inte befogat med några ytterligareklimatpolitiska åtgärder från statens sida gentemotindustrisektorn. Utskottet avstyrker motionerna.I två motioner tar motionärerna upp biobränslenaskonkurrenssituation vid leverans till industrin. I motionSk624 av () begärs en utredning omförutsättningarna för att ge fjärrvärmeverken skatteåterbäringockså för den del av leveransen till industri som avserskattefria bränslen som torv och ved. I motion Sk648 avBirgitta m.fl. (c, m, kds) anförs att det förekommeratt biobränsleeldade fjärrvärmecentraler byter till sig värmesom producerats med beskattade bränslen för att komma åtskatterestitutionen och begär ett tillkännagivande om att detär motiverat med en utvärdering av hur den lägre skatten påindustrins bränslen slår när det gäller att främja en övergångtill förnybar energi.Den lägre energibeskattningen av industrin gäller ocksåfjärrvärmeleveranser. Som en följd förlorar biobränslena idessa sammanhang en del av det försteg som de har genom att deär skattefria. Det finns emellertid enligt utskottets meninganledning att framhålla att omläggningen av industrinsenergiskatter finansierats genom en höjning avkoldioxidskatten. Omläggningen kan därför inte sägas hamissgynnat biobränslena som helhet.En produktionsform som uppmärksammats såväl i samband medenergiöverenskommelsen som vid omläggningen av industrinsenergiskatter är kraftvärmeverken, dvs. verk med samtidigproduktion av kraft och värme. Dessa har genom sitt effektivautnyttjande av bränslet särskilda miljöfördelar. Ikraftvärmeverken används såväl fossila bränslen sombiobränslen. befriades kraftvärmeverken frånallmän energiskatt på den del av bränslet som används förvärmeproduktion. Denna befrielse slopas som ettled i de åtgärder som vidtagits för att stabilisera densvenska ekonomin. I anslutning till detta senare beslutframhölls behovet av att en tidigare aviserad översyn avkraftvärmeområdet genomfördes.Regeringen har härefter beslutat inrätta eninterdepartemental arbetsgrupp som skall analysera effekternaav den nuvarande beskattningen av kraftvärme ochbeskattningens betydelse för förutsättningarna för enutbyggnad av kraftvärmeverk och fjärrvärmeverk under1990-talet. Energibeskattningens betydelse för bränslevalet ikraftvärmeverk och fjärrvärmeverk skall undersökas särskilt,och härvid skall biobränslenas möjligheter att varakonkurrenskraftiga beaktas. Det finns enligt direktiven ävenanledning att se över nuvarande regler för vilka bränslen somskall anses ha använts för leveranser till industri ochväxthusodling. Också följderna av Biobränslekommissionensförslag om en koldioxidskatt på bränsle vid elproduktion skallanalyseras.Enligt utskottets mening är det angeläget att den lägreskatten för industrin inte tillåts leda till att biobränslenainte kan göra sig gällande på detta område, och utskottetförutsätter att arbetsgruppen skyndsamt analyserar dettaproblem och lägger fram förslag till lösningar.Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Genom det anförda tillgodoses i allt väsentligt syftet med deaktuella motionerna. I den mån så inte är fallet avstyrkerutskottet dem.I motion Kr519 yrkande 3 av och (c,fp) begärs ett tillkännagivande om att turistindustrin börjämställas med annan industri när det gäller befrielsen frånskatt på el. Detta skulle enligt motionärerna innebäralättnader för liftar och snötillverkning i fjällen.Utskottet är inte berett att tillstyrka en elskattebefrielseför turistindustrin och avstyrker därför motionen.I motion Sk603 av och ()anförs att principen om elskattebefrielse för egenproduceradvindkraft är riktig. Enligt motionärerna bör dock en översynav reglerna göras i syfte att få till stånd en befrielse för400000 kWh egen kraft i verk med en effekt på högst 1500kW och en höjning av gränsen för yrkesmässig distribution till200000 kWh. Vidare bör befrielsen gälla också för el somproduceras i en andelsförening eller liknande.Undantag från energiskatten gäller för elkraft som produceratsav en producent som förfogar över en generatoreffekt om 100kW, eller vid vindkraftsproduktion 500 kW, och som intedistribuerar elkraften yrkesmässigt. Distribution anses somyrkesmässig när inkomsten utgör skattepliktig intäkt inäringsverksamhet. gick gränsen för yrkesmässigdistribution vid fler än tio förbrukare eller mer än 20000kWh per år.Undantaget för vindkraftverk avsåg ursprungligen verk med eneffekt om 100 kW. Mot denna regel riktades kritik på dengrunden att en jämförelse av generatoreffekten i ettvindkraftverk och ett vattenkraftverk inte var rättvisande,eftersom vattenkraftverken har en helt annan tillgänglighet.Riksdagen beslutade som en följd härav att höja gränsen förvindkraftverk till 500kW med verkan fr.o.m. den 1 januari1992.Ett särskilt stöd för vindkraftverk infördes i samband medenergiöverenskommelsen. Stöd utgick inledningsvis till 25%av investeringskostnaden. I samband med omläggningen avindustrins energiskatter aviserades en avsättningav för insatser vad gäller förnybarenergi, energihushållning samt vissa stödåtgärder i Baltikumoch . I proposition 1992/93:99 om vissa åtgärderinom klimatområdet och i har förslag tillsådana åtgärder lagts fram vad gäller /93. Närdet gäller vindkraften innebär förslaget att stödet ökas till35% av investeringskostnaden.Enligt utskottets mening är det viktigt attvindkraftsproduktion kan komma till stånd där förutsättningarför sådan produktion finns. Även om det redan lämnas stöd tillvindkraften via ett investeringsbidrag är utskottet därförinte främmande för tanken på ett produktionsstöd. Utskottet äremellertid inte nu berett att ta ställning till hur ett sådantstöd lämpligen bör utformas utan förutsätter att regeringenuppmärksammar frågan och återkommer till medett förslag. Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk650 av () tar motionären uppden lägre elskatten i norra . I motionen framhållsatt elskatten är per kWh i och perkWh i trots att klimatet är detsamma. Motionären anseratt skillnaden är alldeles för stor och att det finns skäl attutreda om inte det lägre skatteuttaget bör gälla i helaVästernorrlands län, som står för en betydande elproduktion.Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning attfrångå den gällande gränsdragningen, och utskottet avstyrkerdärför motionen.I motion Sk619 av () begärs etttillkännagivande om att en miljöavgift är en smidig och enkelmetod att likställa naturgrus med bergkross urkonkurrenssynpunkt.Enligt utskottets mening bör i första hand andra metoder änbeskattning användas för att skydda de naturliga grustäkterna.Utskottet avstyrker motionen. beträffande sänkt skatt på dieselolja, m.m.att med avslag på motionerna 1992/93:Sk50 och1992/93:Sk51 beslutar bifalla proposition 1992/93:192,res. 1 (s) - delvis2. beträffande beskattningen av blandbränslenatt beslutar utvidga skatteplikten tillblandningar med ner till mineralolja och undanta ingåendevegetabilisk och animalisk olja,3. beträffande viss följdlagstiftningatt beslutar bifalla proposition 1992/93:124såvitt nu är i fråga och 1992/93:179 såvitt nu är i fråga,4. beträffande skogsnäringens transporteratt avslår motion 1992/93:Sk643 yrkandena 1, 2och 4,5. beträffande en regionalt differentierad drivmedelsskattatt avslår motionerna 1992/93:Sk604,1992/93:Sk620, 1992/93:Sk625, 1992/93:Sk633,1992/93:Sk636 och 1992/93:A424 yrkande 1,men. (v) - delvis6. beträffande en växling mellan fordonsskatt ochdrivmedelsskattatt avslår motionerna 1992/93:Sk651 och1992/93:Jo677 yrkande 4,men. (v) - delvis7. beträffande beskattningen av blyad bensinatt avslår motion 1992/93:Sk654 yrkande 1,men. (v) - delvis8. beträffande försäljningsskatten på nya bilaratt avslår motion 1992/93:Sk637,9. beträffande sänkta skatter på bilområdetatt avslår motion 1992/93:Sk628,res. 2 (nyd)10. beträffande skatter som motverkar hushållningatt avslår motion 1992/93:Jo630 yrkande 10,res. 3 (s)11. beträffande en avgift på bilar med svaga låsatt avslår motion 1992/93:Sk601,12. beträffande jordbrukstraktoreratt avslår motion 1992/93:Sk611,13. beträffande veteranbilaratt avslår motionerna 1992/93:Sk621 yrkandena 2och 3 och 1992/93:Sk655,res. 4 (nyd)14. beträffande energibeskattningens allmänna utformningatt avslår motionerna 1992/93:Jo707 yrkande 2och 1992/93:N439 yrkande 1,men. (v) - delvis15. beträffande en avdragsrätt för inköp av vedpannoratt avslår motion 1992/93:Sk608,16. beträffande en momsbefrielse för biobränslenatt avslår motion 1992/93:Sk630,17. beträffande industrins energiskatteratt avslår motionerna 1992/93:Sk354 yrkande 15,1992/93:Sk388 yrkandena 19 och 20 samt 1992/93:N432yrkande 5,res. 5 (s)men. (v) - delvis18. beträffande biobränslen vid leverans till industrinatt med anledning av motionerna 1992/93:Sk624och 1992/93:Sk648 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,19. beträffande turistindustrins elskattatt avslår motion 1992/93:Kr519 yrkande 3,res. 6 (nyd)20. beträffande vindkraftatt avslår motion 1992/93:Sk603,21. beträffande den lägre elskatten i norra avslår motion 1992/93:Sk650,men. (v) - delvis22. beträffande en särskild skatt på naturgrusatt avslår motion 1992/93:Sk619,23. beträffande lagförslagatt med anledning av vad utskottet anfört ochhemställtdels antar de inledningsvis redovisade (prop. 1992/93:192)förslagen till1. lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt ochanvändning av vissa oljeprodukter, meddels den ändringen att 1§ erhåller följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §Dieseloljeskatt skall betalas Dieseloljeskatt skall betalastill staten enligt denna lag till staten enligt denna lagför oljeprodukter som är för oljeprodukter som ärskattepliktiga enligt lagen skattepliktiga enligt lagen(1957:262) om allmän (1957:262) om allmänenergiskatt. Skatt skall dock energiskatt. Skatt skall dockinte tas ut om oljeprodukten inte tas ut om oljeproduktenhar en lägsta har en lägstaflyttemperatur på C. flyttemperatur på C. Med oljeprodukter avses även sådana bränsleblandningar som anges i 1§ andra stycket lagen om allmän energiskatt. dels den ändringen att 5 § erhåller följande lydelse. 5 §Regeringens förslag Utskottets förslagDieseloljeskatt tas ut med 1 Dieseloljeskatt tas ut med per kubikmeter. Skatt skall dock inte tas ut för den del av bränslet som består av vegetabiliska eller animaliska fetter eller oljor eller metyl- eller etylestrar av fettsyror från sådana fetter eller oljor. dels den ändring i ingressen som föranleds härav, 2. lag om ändring i lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja, 3. lag om ändring i lagen (1992:1440) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327), 4. lag om ändring i lagen (1992:1442) om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon, dels antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskattHärigenom föreskrivs att 1 och 10 §§ lagen (1957:262) omallmän energiskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1Allmän energiskatt skall betalas till staten enligt denna lagför bränslen som anges i bilaga 1 till denna lag och förelektrisk kraft. Skatt skall betalas även för andra bränsleblandningar än sådana som tillhör tulltaxenummer 27.10 eller 38.14 förutsatt att blandningen innehåller minst 5 viktprocent av sådana oljor som erhållits ur eller ur bituminösa . 10 §2Skatt tas ut med i bilaga 1 Skatt tas ut, om inte annatangivet belopp för vikt- sägs i andra stycket, med ieller volymenhet. I fall som bilaga 1 angivet belopp föravses i 8§ första vikt- eller volymenhet. I fallstycket 3 tas dock skatten ut som avses i 8§ förstamed ett belopp som motsvarar stycket 3 tas dock skatten utskillnaden mellan skatt på med ett belopp som motsvarargasol som används för skillnaden mellan skatt pådrift av motorfordon och annan gasol som används förgasol. drift av motorfordon och annan gasol. För bränsleblandningar för vilka skatt skall tas ut enligt denna lag skall skatt dock inte tas ut för den del av blandningen som består av vegetabiliska eller animaliska fetter eller oljor eller metyl- eller etylestrar av fettsyror från sådana fetter eller oljor. För blandningen i övrigt tas skatten ut med belopp som anges i bilaga 1 för oljeprodukter.För oljor får volymen räknas om till C om temperaturenöverstiger C när skattskyldigheten inträder.Till miljöklass 1 hör oljor som har ett kokintervall(destillationsintervall) av olika bredd mellan 180 och Cvid destillat, en densitet mellan 800 och 820kilogram per kubikmeter C och som innehåller högst0,001 viktprocent svavel och högst 5 volymprocent aromatiskakolväten. Sådana oljor får inte innehålla klart mätbarapolycykliska aromatiska kolväten och måttet på den naturligatändvilligheten (cetanindex) får inte understiga 50.Till miljöklass 2 hör till miljöklass 1 inte hänförliga oljorsom har ett kokintervall (destillationsintervall) av olikabredd mella 180 och C vid destillat, endensitet per kubikmeter Coch som innehåller högst 0,005 viktprocent svavel och högst 20volymprocent aromatiska kolväten.