bet · GG01FiU10 · 1993-02-25 00:00:00 — Det finns emellertid ingen anledning att förneka att det har varitsvårt att förutse att arbetslösheten skulle få den nuvarande omfattningen.Arbetsmarknaden drabbades hårt av den våldsamma överhettningen av ekonomin islutet av . Enligt utskottets uppfattning finns det även skäl attbefara att de negativa effekterna av överhettningen ännu inte värkt ut.Arbetsmarknadsläget kan därför bli ännu sämre än vad finansplanens prognosvisar. Dessa omständigheter talar för att åtgärderna mot arbetslösheten börförstärkas. Utskottet återkommer senare i betänkandet med förslag tillåtgärder.I motion Fi203 (s) ställs krav på ytterligare medel tillarbetsmarknadspolitiken, infrastrukturinvesteringar och ytterligare stöd tillbyggsektorn och den offentliga sektorn.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att motionärerna bortser frånkravet att föra över resurser från den skyddade till den konkurrensutsattasektorn. Utskottet är av samma mening som motionärerna att arbetslöshetenförutom negativa sociala konsekvenser också innebär ett slöseri medproduktionsresurser. Den ekonomiska politiken måste ha en sådan inriktning atten resursöverföring till den konkurrensutsatta sektorn underlättas ochförbereds. Ekonomin måste ges de bästa förutsättningar att utnyttja den ökningi exportefterfrågan som börjar ge sig till känna. Utskottet ser det som brist att dessa avvägningsproblem vid val av åtgärder knappast allsobserveras i den socialdemokratiska motionen.I motion Fi203 (s) föreslås vidare att budgetens inkomstsida förstärks genomen höjning av inkomstskatten för de löntagare som har de högsta inkomsterna.Därutöver föreslås en höjning av arbetsgivaravgifterna.Syftet med den genomförda skattereformen var bl.a. att genom stora sänkningarav marginalskatterna befrämja de tillväxtskapande krafterna i ekonomin.Utskottet vill bestämt avvisa att marginalskatterna nu höjs. En ökad tillväxtmåste förbli ett centralt mål för den ekonomiska politiken.En höjning av arbetsgivaravgifterna motiveras i motionen med att den flytandekronkursen för den konkurrensutsatta delen av ekonomin har, i kombination meden måttlig löneutveckling och gynnsam utveckling av produktiviteten, bidragittill en väsentlig förbättring av konkurrenskraften. För denna sektor är, ansermotionärerna, den ytterligare förbättring av konkurrensläget som blirresultatet av att arbetsgivaravgifterna sänks därför inte motiverad. Motbakgrund av dessa överväganden föreslår motionärerna att en begränsad del avden tidigare arbetsgivaravgiftssänkningen återtas i syfte att täcka en del avunderskottet i arbetsmarknadsfonden.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning. Denkonkurrenskraftsförbättring som kommit svenskt näringsliv till del under år1992 förklaras förvisso till stor del av kronans depreciering. Som utskottetser det beaktar emellertid inte motionärerna konsekvenserna av att Sverigeövergått från ett system med fast växelkurs till ett system med rörlig kurs.Den svenska kronan är , som framgått av utskottets redovisning avdet ekonomiska läget, med stor sannolikhet undervärderad. Därtill kommer den iår och förutsedda betydande ökningen av exporten att innebära attkronans värde stärks. Den depreciering av den svenska kronan som kanavläsas kommer följaktligen inte att vara bestående. Utskottet har tidigare ibetänkandet framhållit vikten av att den kommande expansionen blir exportledd.Det finns därför all anledning att inte ändra krisuppgörelsens beslut att sänkaarbetsgivaravgifterna.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet yrkande 1 imotion Fi203 (s).I motion Fi211 (nyd) framhålls att ekonomi är i svår kris.Ansvaret för det som skett ligger hos det politiska etablissemanget, som underårtionden drivit igenom den politik som enligt motionärerna avslöjas.Systemet måste ändras. I motionen föreslås bl.a. betydande ändringar ochnedskärningar i transfereringssystemen, en ny företagsbeskattning, kraftigaresatsningar på ROT-sektorn, ett påskyndat och utökat genomförande avinfrastrukturinvesteringar, kraftig sänkning av turistmomsen och konkurslagarsom anpassas till krisen. Omedelbar sänkning av räntenivån ochräntemarginalerna ses som en förutsättning för att kunna dra ur krisen.Vidare förordar motionärerna med hänsyn till det prekära läge som Sverigesekonomi nu befinner sig i att regeringen bedriver en aktiv inkomstpolitik.Riksdagen bör lagstifta om allmänt lönestopp. För att de i motionenföreslagna åtgärderna utan dröjsmål skall kunna genomföras kräver motionärernaatt en kristidskommission tillsätts för att leda ur krisen. Nydemokrati understryker att de framförda förslagen måste beaktas i sin helhet.Utskottet vill med anledning av den inriktning av den ekonomiska politikensom förordas i motion Fi211 (nyd) anföra följande.I motion Fi211 (nyd) föreslås kraftiga besparingar i bl.a.transfereringarna till hushållen, biståndet och flyktingpolitiken.Inräknas effekterna på budgeten av förslagen inom skatteområdet blir resultatetför /94 att budgetunderskottet enligt motionärernas egnauppskattningar skulle minska med i jämförelse medregeringens förslag. Detta skulle innebära ett minskat lånebehov för staten ochdärmed öka möjligheterna att pressa ned räntenivån. Realismen i budgetförslagetmåste starkt ifrågasättas, inte minst vad gäller möjligheterna att uppnå deeftersträvade besparingseffekterna under nästa budgetår. Det är t.ex. interimligt att tänka sig att stödet till barnfamiljerna skall förändras på ett sågenomgripande sätt som motionärerna föreslår redan från . Fleraav besparingsförslagen avser verksamhet och påverkar intestatsbudgeten. Visserligen kan staten tillgodogöra sig sådana besparingar genomen minskning av statsbidragen, men görs det i den omfattning som motionärernaförespråkar, mister statsbidragen sin utjämnande effekt.Ny demokrati har i tidigare motioner om inriktningen av den ekonomiskapolitiken ställt sig bakom åtgärder för att åstadkomma en bättre fungerandemarknadsekonomi. Sådana förslag återkommer också i den nu aktuella motionen. Ilikhet med vad som sägs i finansplanen pekar t.ex. motionärerna pånödvändigheten av en fortsatt avreglering av arbetsmarknaden. Utskottetkonstaterar emellertid att motionärerna i den nu aktuella motionen ocksåförordar att regleringar införs inom två viktiga områden av ekonomin för attföra ur krisen. Sålunda föreslås att banksystemet förstatligas under enövergångsperiod. Staten skulle därigenom kunna både sänka räntenivån och minskadagens stora skillnader mellan inlånings- och utlåningsräntor.Vidare förordas, förutom i motion Fi211, även i motionerna Fi210 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) och Fi204 av (nyd) att riksdagensnarast inför en lag om allmänt lönestopp. I motion Fi204 (nyd) framhållsvikten av att det skapas förutsättningar för statsmakterna att aktivt kunnamedverka till en sänkning av lönenivåerna om det skulle befinnas varaoundgängligen nödvändigt.I motion Fi207 av (nyd) och motion Fi208 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) föreslås inrättandet av enkristidskommission som skall föra ur krisen.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att en räntereglering ellerlångtgående inkomstpolitiska åtgärder positivt skulle bidra till en lösning avSveriges ekonomiska problem. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om denförra regeringens försök att genom ständigt återkommande prisregleringar stoppaden stigande inflationen . Effekterna av dennaregleringspolitik blev den motsatta. Utskottet avvisar de förslag tillregleringsåtgärder som förordas i här aktuella motioner.Förslaget att inrätta en kristidskommission som skall ta över vissabefogenheter från regering och riksdag avvisas bestämt av utskottet.Ny demokrati understryker i sin partimotion att partiets förslag till enalternativ inriktning av den ekonomiska politiken måste beaktas i sin helhet.Det underlättar naturligtvis inte möjligheterna att skapa ett starkt stöd fören stram inriktning av den ekonomiska politiken om man från Ny demokratis sidainte är beredd att ställa sig bakom enskilda komponenter i den ekonomiskapolitiken.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motionernaFi204 (nyd) yrkandena 1 och 2, Fi207 (nyd), Fi208 (nyd), Fi210 (nyd) och Fi211(nyd) yrkandena 1, 5 och 13.I motion Fi212 (v) framhålls att det våldsamt ökande budgetunderskottetoch nödvändigheten av sänkta räntor gör det omöjligt att späda på underskottetytterligare. I stället måste en kraftfull omfördelning ske så att det storapassiva sparandeöverskott som finns i delar av hushålls- och företagssektornstyrs över till effektiv efterfrågan på konsumtionsvaror, investeringar ochkommunala tjänster. Enbart så, menar motionärerna, kan arbetslösheten effektivtbekämpas. I motionen betonas att låg inflationstakt är ett viktigt mål för denekonomiska politiken, men ännu viktigare är att arbetslösheten nedbringas. Demest effektiva åtgärderna för att bromsa inflationen är fördelningspolitiken.Om man minskar alltför höga inkomster och vinster kan också låginkomsttagarenöja sig med lägre lönekrav. Viktiga inslag i den inriktning av den ekonomiskapolitiken som förordar är bl.a.höjd skatt för höginkomsttagare, sänkt matmoms, höjda arbetsgivaravgifter ochenergiskatter, kraftig uppskrivning av anslagen till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, en kraftig satsning på ett ROT-program.I motion Sk388 yrkande 8 av m.fl. (v) återkommer förslagetom en höjning av arbetsgivaravgifterna.Utskottets ställningstagande till motion Fi212 (v) vad gäller riktlinjernaför den ekonomiska politiken sammanfaller i flera hänseenden med vad utskottetanförde i anslutning till den socialdemokratiska motionen Fi203 om denekonomiska politiken. På samma sätt som i motion Fi203 (s) tar inteVänsterpartiet hänsyn till de negativa effekterna som en höjning avmarginalskatterna och arbetsgivaravgifterna skulle få på tillväxten. Ej hellerobserveras kraven på att skapa förutsättningar för att föra över resurser frånekonomiskt skyddad sektor till den konkurrensutsatta. I avsnittet om riktlinjerför förordas i stället en utbyggnad av den offentliga sektorn.Motionärernas förslag om att överföra det man kallar för ett passivtsparandeöverskott till effektiv efterfrågan leder med stor sannolikhet tillkraftigt ökad import. Det marginella importinnehållet är erfarenhetsmässigtmycket stort vid ökning av den privata konsumtionen.Utskottet avstyrker motionerna Fi212 (v) yrkandena 1 och 21 och Sk388 (v)yrkande 8.Som en viktig del vid utformningen av den ekonomiska politiken serVänsterpartiet förslaget i motion Fi715 av m.fl. (v) attstärka den ekonomiska demokratin. I motionen föreslås att en parlamentariskutredning tillsätts för att upprätta förslag till företagsanknutnalöntagarfonder, vidgad placeringsrätt för AP-fonderna och förköpsrätt för deanställdas samlade organisationer om ett företag skall byta huvudägare.Utskottet vill med anledning av motion Fi715 (v) anföra följande.Löntagarfonderna avskaffades av . Motivet tillriksdagens åtgärd var fondernas negativa effekter på utvecklingen avsamhällsekonomin. Utskottet ser ingen anledning till att i andra formeråteruppliva dessa fonder. Förslagen i motion Fi715 (v) avvisas bestämt avutskottet.ROT-programI motion Fi209 av och () och i motionFi212 av m.fl. (v) yrkande 16 föreslås åtgärder somytterligare förstärker insatserna mot arbetslösheten. I motion Fi209 (s) krävsett ROT-program för kommunala anläggningar, och i motion Fi212 (v) föreslåstidigareläggning av affärsverkens investeringar.Som utskottet anfört inledningsvis måste åtgärder för att komma till rättamed det svåra läget på arbetsmarknaden få högsta prioritet. Finansutskottetförordar därför att åtgärder vidtas för att stimulera till ökad ROT-verksamhetunder . Enligt utskottets mening bör åtgärderna ha följandeinriktning:Den outnyttjade arbetskrafts- och produktionskapacitet som finns skallanvändas för att förhindra ytterligare utslagning.Åtgärderna skall bidra till att öka den offentliga sektorns sparandegenom att indirekta effekter inräknas.Åtgärder som kan påräkna en betydande andel privat finansiering börprioriteras.Mot denna bakgrund anser utskottet att följande åtgärder bör vidtas:1. Stöd för reparation och bostadsförbättringsåtgärderRBF-stödet (dvs. räntestödet för reparation av främst allmännyttans hyreshus)bör förlängas att gälla . Förslaget bör träda i kraftden . Kostnaden beräknas till per år.2. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissa kommunalabyggnaderBidrag skall utgå till kommuner för reparation och underhåll av skolor,sjukhem, ålderdomshem, daghem och vissa kulturlokaler. Idrottsanläggningar,samlingslokaler eller va-nätet bör inte omfattas av bidraget. Den totala kostnaden härför får uppgå till 800 miljoner kronor.3. Räntebidrag för ombyggnad av bostäderRegeringen bör bemyndigas medge att de ansökningar för ombyggnad av bostädersom inkom så sent att de inte hann behandlas skall omfattas av1992 års regler. Åtgärderna kommer att omfatta ca 5000 lägenheter. Kostnadenberäknas till för år 1993.4. Ombyggnad av äldrebostäderSatsning i form av direktbidrag till ROT-verksamhet bör göras inomäldrebostäder till en kostnad av . Utskottet förutsätteratt regeringen utformar reglerna.5. resurser för kulturmiljövård räknas upp tillfälligtmed 50 miljoner kronor.6. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenBidragsramen för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden utökas med 15miljoner kronor.7. Avdrag mot fastighetsskatten för vissa underhållsåtgärderSkattereduktion mot fastighetsskatten medges för villaägare,bostadsföreningar, bostadsrättsföreningar och bostadshyreshusägare förunderhålls- och reparationsåtgärder t.o.m. den 31 december 1994.Avdrag skall medges av direkta arbetskostnader under förutsättningatt åtgärden utförs av momsregistrerat företag. Skattereduktionen medges endastför arbetskostnader som överstiger per lägenhet, ochskattereduktionen får uppgå till maximalt , lika för alla. Dentotala kostnaden beräknas till 1,5 miljarder kronor.8. RäntesubventionerÖverenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna ombesparingar på bostadssektorn om såsom de redovisas ifinansutskottets betänkande 1992/93:FiU1 (s. 86) ligger fast.Finansutskottet föreslår i detta betänkande att medel anvisasför underhåll och reparationer av vissa kommunala byggnader (punkt 2, ovan).Utskottet återkommer till detta. förutsätter att vad utskottethär har anfört om åtgärder för att komma till rätta med det svåra läget påarbetsmarknaden beaktas av övriga utskott vid behandlingen av hithörande frågorunder . Förslag i dessa frågor bör enligt utskottets meningföreläggas . Det bör ankomma på resp. utskott att ange dennärmare utformningen av förslagen.Vad utskottet nu anfört om ROT-åtgärder och med anledning av motionernaFi209 (s) och Fi212 (v) yrkande 16 bör som sin mening ge regeringentill känna.Reparation och underhåll av kommunala fastigheterNär behandlade olika förslag till åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr. 134) prövadesockså frågan om huruvida ytterligare åtgärder borde sättas in för att stimuleratill ökad ROT-verksamhet, dvs. reparation samt om- och tillbyggnad.Finansutskottet framhöll därvid att i rådande arbetsmarknadsläge bordesysselsättningsskapande åtgärder inom byggsektorn också kunna inriktas motvissa upprustningsbehov inom den offentliga sektorn. Vad utskottet närmastavsåg var ett stimulansbidrag för reparation och underhåll av vissa kommunalafastigheter. Inom många kommuner finns ett eftersatt reparations- ochunderhållsbehov, och att främja sådana åtgärder skulle ge en väsentligsysselsättningseffekt.Enligt utskottets mening bör nu fatta beslut om en sådan satsning.Under åren 1993 och 1994 bör sålunda ett särskilt stimulansbidrag lämnas tillkommuner för reparation och underhåll av skolor, sjukhem, ålderdomshem, daghemsamt vissa kulturbyggnader. Såsom utskottet framhöll börbidraget däremot inte omfatta va-nätet, eftersom reparation och underhåll avdetta är en uppgift, och kommunerna har givits laglig rätt attfastställa va-taxan till en sådan nivå att nödvändiga investeringar kangenomföras. Det av utskottet föreslagna bidraget bör inte heller avsereparation och underhåll av idrottsanläggningar och samlingslokaler.Bidraget bör utgå av kostnaden och omfatta reparations- ochunderhållsarbeten som påbörjas före och som slutförs senast den30 . Bidraget bör administreras av , och förändamålet bör anvisas. För att markera att det är fråga omsysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur, bör medlen anvisas överreservationsanslaget B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder påArbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. Medlen bör anvisas på tilläggsbudgetför innevarande budgetår.Vad utskottet här anfört om att stimulera reparation och underhåll avkommunala fastigheter bör som sin mening ge regeringen till känna.Löneram för avtalsrörelsenI motion Fi201 av () föreslås att för varjeavtalsrörelse anger en total ram för hela avtalsområdet.Det är utskottets uppfattning att statsmakternas huvudsakliga uppgift införlöneförhandlingarna är att lägga fast stabila förutsättningar genom denekonomiska politiken. Lönebildningen bör avgöras av arbetsmarknadens parter ifria förhandlingar utan direkt inblandning av statsmakterna.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion Fi201 (fp).Penning-, valuta- och statsskuldspolitikenI motion Fi211 (nyd) anförs stark kritik mot . Motionärernaanser att den korta räntan skall sänkas till och att den svenskakronkursen skall fortsätta att flyta. Det finns enligt motionärerna klara bevispå att en sänkt kort ränta även sänker den långa räntan. rädsla förökad inflation till följd av sänkt kortränta är överdriven, anför man.Även i motion Fi212 (v) krävs att bör sänka den korta räntan.Med en trovärdig politik för att få bort underskotten kan också den långa räntafalla. Motionärerna anser att regeringen och överdriver riskerna förhögre inflation om marginalräntan sänks ytterligare.Motionärerna hävdar i detta sammanhang också att regeringen överskattarfördelarna och underskattar riskerna med ett svenskt deltagande i . Ettuppfyllande av konvergenskraven skulle låsa den ekonomiska politiken på ettsätt som gör det svårare att få ner arbetslösheten.Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Som framhålls i finansplanen innebär beslutet att lämna ecu-anknytningen attpenning- och valutapolitiken inte längre binds av kravet att försvarakronkursen. kan påverka de korta räntorna, främst den s.k.dagslåneräntan, men räntepolitiken påverkar också valutakursen. En låg räntakan pressa ned kronkursen och ge upphov till inflationsimpulser. En expansivpenningpolitik skapar därmed förväntningar om högre inflation ,vilket driver upp de långa räntorna. Det innebär att de principiella kraven påpenning- och valutapolitiken är desamma som . Räntepolitikensrörelsefrihet begränsas av uppgiften att dämpa inflationen. Låga räntor blirmöjliga enbart om penning- och finanspolitiken i förening förmår att skapaförtroende för penningvärdets stabilitet. I finansplanens prognoser ingår ensuccessiv neddragning av räntenivån. En viss sänkning av räntorna har också,som utskottet redovisat tidigare, skett sedan finansplanen och motionernaskrevs.En förutsättning för att kunna skapa ett fastare europeiskt samarbete ärbl.a. att konvergenskraven uppfylls. Det ger systemet enhetlighet ochstabilitet. Ett litet land som med stor utrikeshandel kan knappast utanbetydande negativa effekter på ekonomin upprätthålla ettsystem med rörlig växelkurs. Som utskottet ser det finns det stora fördelar förSverige med att delta i ett fastare europeiskt valutasamarbete. Det skulleinnebära lägre transaktionskostnader, vilket skulle ge betydandekostnadsbesparingar för svenska företag och konsumenter. Det blir lättare attuppnå prisstabilitet. Lönebildningen borde underlättas, eftersom parternakommer att veta att möjligheten att devalvera inte längre finns. Räntenivånblir densamma i som i övriga delar inom valutaområdet. Risken förvalutakriser och räntechocker elimineras. Utländska investeringar i Sverigeunderlättas därigenom, vilket leder till fler jobb och högre välfärd.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi211 (nyd) yrkandena 2 och 3samt Fi212 (v) yrkande 4.Riksdagen beslutade att avskaffa valutalånenormen. Ifinansplanen anförs mot denna bakgrund att valutalånenormen bör ersättas medriktlinjer för statens upplåning i valuta för finansiering av statsskulden.Regeringen avser att återkomma till i kompletteringspropositionen idessa frågor. avses inte omfattningen av statens skuld i utländskvaluta för finansiering av statsskulden väsentligen utökas på något annat sättän genom den överföring från till på 110 miljarderkronor i utländsk valuta som skedde i årets början.I finansplanen sägs vidare att de stora budgetunderskotten och den allmännautvecklingen på finansmarknaderna gör att statsskuldspolitiken får en ökadroll. Den snabbt ökande statsskulden innebär en stor refinansieringsbörda. Detfinns mot denna bakgrund, anför finansministern, anledning att förlängalöptiden på statsskulden. Statens upplåning bör vara förutsägbar för att bidratill ökad säkerherhet på kreditmarknaden och bättre fungerande marknader. Dettamedför lägre upplåningskostnader för staten. Det är vidare angelägetatt begränsa statens risktagande i skuldförvaltningen. Upplåningen, vare sigden sker i kronor eller i utländsk valuta, får inte heller bedrivas så att denförsämrar penning- och valutapolitikens verkningsgrad.Utskottet delar den uppfattning som redovisas i finansplanen och tillstyrkerde riktlinjer för statsskuldspolitiken som förordas i finansplanen.Utredning om utvecklingen på de finansiella marknadernaI tre motioner behandlas utvecklingen på de finansiella marknaderna underhösten 1992 och insyn och inflytande över vad som hände. I motionFi205 av (-) anförs att insyn och vetskap om vadsom föregick beslutet att låta kronkursen flyta är begränsad till ett fåtalpersoner. Allmänhetens tilltro till vårt politiska system kan bli allvarligtskadat om ingenting görs för attkartlägga valutaturerna. Regeringen bör enligt motionären ges i uppdrag attlägga fram en vitbok om vad som förevarit.I motion Fi206 av (nyd) behandlas utvecklingen på deinternationella finansiella marknaderna. Enligt motionären skapar de storabelopp som förflyttas på dessa marknader en betydande osäkerhet. De är ett hotmot demokratin, anser motionären, och föreslår att en utredning tillsätts föratt kartlägga de internationella finansmarknadernas uppbyggnad, omsättning ochtillväxt.I den tredje motionen om dessa frågor, motion K207 av . (v), hävdas att , regeringen och hamnadei en utpressningsliknande situation på grund av den oreglerade valutahandeln.Det blev de svenska och utländska valutahandlarnas värderingar som blevstyrande för penningpolitiken och den ekonomiska politiken. Möjligheterna attinföra någon form av politisk kontroll av valutahandel bör prövas, ansermotionärerna. Det representativa styrelsesättet bör förstärkas och kompletterasmed beslutsformer som ger ett mer direkt inflytande för samhällsmedborgarna.Som utskottet redovisat i det föregående hade den finansiella kris somutvecklades sitt ursprung i den ekonomiska utveckling somägde rum och . Genom denavreglering av den internationella valutahandeln som ägt rum under senare årkommer obalanser som uppkommer i ekonomierna att få snabbare genomslag påvalutaströmmarna . Det är enligt utskottets mening varken möjligteller önskvärt att försöka återinföra valutaregleringar av den typ som förekomunder och dessförinnan.Finansutskottet följde noga den finansiella utvecklingen under hösten 1992.Vid flera tillfällen hade utskottet överläggningar medriksbankschefen och orienterade sig om läget. Det första tillfället var redanunder sommaruppehåll i början av september.Frågan om roll och ställning har utretts avRiksbanksutredningen (dir. 1991:103) som kommer att lämna sitt betänkande idagarna.