bet · GH01JoU6 · 1993-11-09 00:00:00 — Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94 I betänkandet behandlas en proposition angående villkoren förvegetabilieproduktionen i jordbruket efter budgetåret 1993/94.Bl.a. föreslås åtgärder för en fortsatt anpassning av densvenska jordbruks- och livsmedelssektorn till EG.Omställningsprogrammet förändras i vissa avseenden; bl.aavskaffas den s.k. odlingsbegränsningen fr.o.m. 1994.Arealbidraget /95 föreslås höjt till /ha ochinlösenpriset för spannmål blir /kg. Direktbidraget tillmjölkproduktionen avvecklas fr.o.m. /95. Enmiljöavgift på kadmium i handelsgödsel införs fr.o.m. den 1januari 1994.Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringens förslag. Det ipropositionen föreslagna kravet på återbetalning med /hagentemot de brukare som ej uppfyllt kraven iomställningsprogrammet kan utskottet däremot ej godta. Utskottetföreslår, med anledning av motioner, (s) och (nyd), attriksdagen begär en mer utförlig analys av regeringen i fråga omförutsättningarna för att fullfölja omställningsprogrammet medhänsyn till bl.a. befintliga produktionsalternativ för odlarnaoch till ett eventuellt medlemskap i betänkandet har fogats fem reservationer och enmeningsyttring. Regeringen () har i proposition1993/94:3 föreslagit att riksdagen1. godkänner vad som förordats i fråga om inlösenpris ocharealbidrag för /95 (avsnitt 2.1),2. godkänner vad som förordats i fråga omomställningsprogrammet för /95 (avsnitt 2.2) samt3. antar förslag till lag om ändring i lagen (1984:409) omavgift på gödselmedel.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås åtgärder för en fortsatt anpassningav den svenska jordbruks- och livsmedelssektorn till deförhållanden som råder inom EG. Omställningsprogrammet, somutformades i enlighet med livsmedelspolitiska beslut,kommer att förändras i viss mån. Ändringarna består bl.a. av attodlingsbegränsningen och kvoteringen baserad odlingupphör fr.o.m. /95. Kravet på återbetalningkommer att differentieras. För de jordbrukare som inte harvidtagit en varaktig åtgärd för att ställa om åkermarken föreden men i övrigt uppfyllt kraven iomställningsprogrammet bör återbetalningskravet uppgå till2 /ha. De jordbrukare som har brutit mot övriga villkor iomställningsprogrammet kommer däremot att krävas pååterbetalning av hela det utbetalade beloppet.Inlösenpriset för spannmål /95 föreslås bli1,/kg och arealbidraget /ha för aktuell odling av degrödor som ingår i stödarealen. Direktbidraget tillmjölkproduktionen avvecklas fr.o.m. /95.En miljöavgift på kadmium i handelsgödsel införs fr.o.m. den 1januari 1994.Lagförslaget fogas som bilaga till detta betänkande.Utfrågning m.m.Jordbruksministern har tillsammans med tjänstemän frånJordbruksdepartementet informerat utskottet om läget imedlemskapsförhandlingarna med EG såvitt avserjordbrukspolitiken, m.m.Företrädare för har lämnat uppgifterom bl.a. jordbrukets lönsamhetsutveckling och effekterna avslopade kobidrag.En skrivelse om den föreslagna avgiften på kadmium igödselmedel har inkommit från (). 1993/94:Jo1 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inlösenpris och inkomststöd för budgetåret1994/95,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om ett utvecklatlandskapsvårdsstöd med den inriktning som motionen anger,3. att avslår vad som i propositionen förordas ifråga om omställningsprogrammet för /95,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibehållande av direktbidraget tillmjölkkor i norra (stödområdena 1--4),5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en miljöskatt på fosfor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kadmiumavgift på fosforgödsel.1993/94:Jo2 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till hur ettstöd till kan utformas inom ramen för aktuellt stöd tilljordbruket.1993/94:Jo3 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett permanent stöd tillomläggning från konventionell till ekologisk odling att gällafr.o.m. omläggningsåret och finansierat inom ramen för aktuelltjordbrukspolitiskt stöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att det ekologiska jordbruketinte bör omfattas av ett framtida trädesprogram.1993/94:Jo4 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om borttagande av direktbidrag till mjölkkor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arealbidrag.1993/94:Jo5 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av framförhållning i de politiskabeslut som påverkar växtodlingens villkor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att fastställa eventuellaalternativ för jordbrukare, som anmält areal till omställning,att använda marken för annat ändamål än odling av prisregleradegrödor,3. att som sin mening ger regeringen till känna attde jordbrukare som anmält mark till omställning och intefullföljt sitt åtagande bör åläggas störreåterbetalningsskyldighet än /ha, i den mån ekonomisktförsvarbara alternativ kan påvisas. Villkoren för vegetabilieproduktionen efter /94InledningRegeringen föreslog budgetproposition (prop.1992/93:100 bil. 10) åtgärder för att anpassa villkoren för densvenska vegetabilieproduktionen till de villkor som gäller inomEG.I propositionen om vissa frågor rörande jordbruket ochträdgårdsnäringen (prop. 1992/93:183) aviseradejordbruksministern sin avsikt att lägga fram förslag tillriksdagen om ytterligare steg i anpassningen till EG av de pris-och stödnivåer som avser /95.Mot bakgrund av regeringens förslag till anpassning avomställningsprogrammets utformning i budgetpropositionen harriksdagen sedermera beslutat (bet. 1992/93:JoU13, rskr.1992/93:231) att godkänna regeringens förslag om en fortsatttillämpning av systemet med inlösenpriser samt ett införande avarealbidrag . beslut innebär attinlösenpriset och arealbidraget spannmålsskördskall uppgå till /kg resp. /ha. Vidare harriksdagen fastställt arealbidragets omfattning och angivitriktlinjerna för en fortsatt anpassning avomställningsprogrammet. anförde att"regeringens förslag frångås såvitt avser kravet på omställningav stödarealen som villkor för arealbidrag under budgetåren1993/94 och 1994/95". Vidare föreslog utskottet att regeringenskulle verka för att omställningsprogrammet i största möjligautsträckning anpassas till EG:s trädesprogram. Utskottet varmedvetet om att en sådan anpassning förutsätter överväganden ombåde tekniska frågor och mer övergripande ekonomisk-politiskafrågor, såsom t.ex. trädesvillkoren, varaktigheten ochåterbetalning av omställningsstödet. Med anledning av detta harfrågan om kravet på varaktighet, odlingsbegränsning,återbetalning och trädesvillkor inom omställningsprogrammetberetts inom regeringskansliet.I betänkandet (SOU 1992:14) Mindre kadmium i handelsgödselföreslås ett införande av miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel.PropositionenRiksdagens beslut med anledning av budgetproposition(prop. 1992/93:100 bil. 10, bet. 1992/93:JoU13, rskr.1992/93:231) innebär att ett system med inlösenpriser ikombination med arealbidrag för odling av spannmål,proteingrödor, oljeväxter, sockerbetor, potatis etc. skall gällaunder /95. Jordbruksministern återkommer tillfrågan om nivåerna för inlösenpriser och arealbidrag /95.Ett viktigt led i regeringens strategi för jordbruket införett EG-medlemskap är att medverka till att svenskajordbruksföretag som har goda förutsättningar att producera ochkonkurrera på EG:s villkor skall kunna bestå underövergångsperioden. EG:s stöd till vegetabiliesektorn ligger påett antal områden avsevärt över stöd till jordbrukarna.Med deprecieringen av den svenska kronan har skillnadenförstärkts ytterligare. En flytande kronkurs försvårarjämförelsen av den långsiktiga stödnivån för jordbrukare iSverige och inom EG, men under antagande om att den grönakronkursen är 1 ecu = blir stödnivån inkl.arealbidrag ca /kg. I propositionen föreslås ettinlösenpris på /kg för spannmål och ett arealbidrag på900 kr/ha. Det innebär att den svenske jordbrukaren får ca 1,27kr/kg spannmål. Eftersom den svenska kronan inte är bunden tillEG:s ecu finns det givetvis en viss osäkerhet om vadstödrelationen kommer att vara för ettEG-medlemskap. I propositionen om vissa frågor rörandejordbruket och trädgårdsnäringen (prop. 1992/93:183) föreslogsatt regeringen skulle kunna justera referenspriserna omberäkningsgrunderna, såsom valutakurser etc., förändras(1992/93:JoU20).Ett differentierat arealbidrag kommer att lämnas årsodling av spannmål, oljeväxter, proteingrödor (matärt, foderärt,åkerbönor samt vicker till mognad), sockerbetor, matpotatis,potatis för stärkelse och råsprit, konservärter, bruna bönor ochfrövall under förutsättning att odlingen inte sker påomställningsareal. Jordbruksministerns bedömning är således attarealbidraget inte bör kvoteras individuellt för varje enskildföretagare utifrån odling av prisreglerade grödor. Meden dylik utformning öppnas en möjlighet för jordbrukare attanpassa sin odling till de nya villkor som råder vid ettEG-medlemskap. Resurserna kan därmed omfördelas effektivt mellanbrukningsenheter.MotionernaI motion Jo1 av m.fl. (s) framhålls attbesluten att införa arealbidrag och förlänga systemet medinlösenpris för spannmål kommer att leda till ytterligareöverskottsproduktion av spannmål. Motionärerna anser att detsvenska jordbruket därmed råkar i ett ogynnsamt läge inför ettEG-inträde. Inom EG finns ett betydande och kostsamtspannmålsöverskott. Eftersom avsikten med CAP-reformen är attminska kostnaderna för jordbruket måste överskotten reduceras.Motionärerna står därför fast vid sin tidigare framfördauppfattning att ett jordbruk i balans mellan produktion ochefterfrågan ger det svenska jordbruket och den svenskalivsmedelsindustrin de bästa förutsättningarna att klarakonkurrensen inom EG. För denna uppfattning finns stöd i enrapport från (F 1993:11). Motionen utmynnari denna del i yrkanden om förlängning av det inkomststöd sombeslutades med /ha. Kostnaden för detta beräknastill . Införandet av ett arealbidrag enligtEG:s regler bör anstå tills vi blivit medlemmar och omfattas avEG:s gemensamma jordbrukspolitik. Vidare yrkas att inlösenprisetpå spannmål bestäms till /kg och att regeringen får iuppdrag att utreda om landskapsvårdsstödet kan utvecklas så attdet medverkar till säkerställande av biologisk mångfald ochstimulerar ekologisk odling. Ersättningen bör ställas i relationtill de kollektiva nyttigheter i form av landskapsvård m.m. somjordbrukaren producerar (yrkandena 1 och 2).I motion Jo2 av och ()anförs att en stor grupp lantbrukare med kobidragets avskaffandekan hamna i en ny krissituation. Många av de berörda företagenär inte lämpade för spannmålsodling. Därför krävs det att ävenvallodlingen erhåller ett arealstöd. I förhållande tillnuvarande stöd skulle det få positiva regionalpolitiskaeffekter. Det skulle bl.a. bidra till att upprätthålla det öppnalandskapet i skogs- och mellanbygderna där andelen vallodling äravsevärt större än i slättjordbruket.I motion Jo3 av och () förordasett permanent omläggningsstöd för övergång från konventionellodling till ekologisk odling. Stödet bör finansieras inom ramenför det nuvarande jordbruksstödet. Vidare yrkas att detekologiska jordbruket ej omfattas av det framtida trädeskravet.Motion Jo4 av och ()hänvisar till tidigare centermotioner om ett särskilt stöd iform av arealbidrag till vall i skogs- ochmellanbygder (yrkande 2). Något konkret yrkande framförs ej.Enligt motion Jo5 av m.fl. (nyd) behöverbönderna en viss framförhållning för att kunna planera sinverksamhet. Det är inte tillräckligt att få veta sinaförutsättningar för odlingsåret så sent som hösten före.Propositionen borde därför ha kommit till förbehandling redan under våren 1993.Utskottets övervägandenVad först gäller behovet av framförhållning ijordbrukspolitiken kan utskottet givetvis instämma i detallmänna önskemålet att besluten tidsplaneras på ett sätt somger näringen rimliga möjligheter att anpassaproduktionsinriktning m.m. efter de ändrade förutsättningarna.När det gäller den nu aktuella propositionen erinrar utskottetom att den beslutades vid regeringssammanträde den 3 juni 1993och att den i huvudsak avser resp. budgetåret1994/95, som börjar . Med det anförda föreslårutskottet att motion Jo5 yrkande 1 (nyd) lämnas utan vidareåtgärd.I fråga om inlösenpris och arealbidrag instämmer utskottet iregeringens bedömning att EG:s stöd till vegetabiliesektorn påflera områden avsevärt överstiger stödet till de svenskaodlarna. Härtill kommer att avkastningsnivån i flera viktigaEG-länder är högre än i , som kostnaderna förinsatsmedel m.m. är lägre. Dessa skillnader framgår bl.a. -- ochunderstryks ytterligare -- i nyligenpublicerade rapport om svenskt jordbruk inför EG. mening bör det vara ett viktigt led i anpassningeninför ett EG-medlemskap att svenska jordbruksföretag som hargoda förutsättningar att producera och konkurrera på EG:svillkor skall kunna bestå . Utskottettillstyrker därför regeringens förslag om ett inlösenpris för1994 års skörd om /kg spannmål och ett arealbidrag om 900kr/ha odling av spannmål, oljeväxter,proteingrödor, sockerbetor, matpotatis, potatis för stärkelseoch råsprit, bruna bönor och frövall. Ett villkor förarealbidrag skall vara att odlingen ej sker påomställningsareal. Med det anförda avstyrker utskottet motionJo1 yrkande 1 (s).Utskottet har tidigare uttalat sig mycket positivt omjordbrukets medverkan i landskapsvården och om behovet attutreda vilka stödinsatser som vid ett EG-medlemskap kan behövasi t.ex. södra och skogs- och mellanbygder(1992/93:JoU13 s. 27 f.). I den nu aktuella propositionenerinras om att EG:s miljöprogram för jordbruket vid ett svensktmedlemskap kommer att ge möjligheter att stödjaanimalieproduktionen, bl.a. genom ett stöd till extensivvallproduktion och till naturliga betesmarker. Utskottet villhär tillägga att de olika stödformerna inom ramen för EG:s stödför miljövänliga produktionsmetoder redovisas i Jordbruketsovannämnda rapport (s. 50 f.). Här ingår bl.a. stöd tillmiljövänlig jordbruksproduktion och till miljövårdande skötselav jordbruksmark i syfte att bevara eller återskapa biologiskmångfald och skönhetsvärden i landskapet. Stöd kan vidare gesför långliggande träda för upprättande av t.ex. biotoper ellernaturreservat eller för skydd av vattenmiljön. Likaså kan stöderhållas för att omvandla mark från växtodling till extensivtbete och till användning av mark för allmänhetens bruk ochrekreation. Inför ett EG-medlemskap måste en plan för en svensktillämpning av EG:s kompletterande miljöprogram påjordbruksområdet utarbetas. Av propositionen framgår attjordbruksministern ämnar föreslå regeringen att en särskildutredning får i uppgift att utarbeta förslag till ett sådantprogram. I samband härmed bör ett förslag till stöd föromläggning till ekologisk produktion ingå. Utskottet vill vidareerinra om att frågan om naturvårds- och miljöfrågor i svenskjordbrukspolitik inför EG också får en utförlig redovisning iproposition 1993/94:30 om en strategi för biologisk mångfald (s.63 f.). Utskottet utgår från att synpunkterna i motionerna Jo1yrkande 2 (s), Jo2 (kds), Jo3 (kds) och Jo4 yrkande 2 (c) kommeratt noga prövas i samband med det aviserade utredningsarbetet.Motionerna bör inte föranleda någon särskildåtgärd från sida.Omställningsprogrammet budgetåren 1994/95 och 1995/96PropositionenRiksdagen gav, i samband med sin behandling av 1993 årsbudgetproposition (bet. 1992/93:JoU13, rskr. 1992/93:231),regeringen i uppdrag att pröva frågan om en EG-anpassning avomställningsprogrammet till EG:s trädesprogram. betänkande angavs att anpassningen avomställningsprogrammet bör genomföras snabbare än vad somföreslogs i budgetpropositionen och att programmet bör anpassasi största möjliga utsträckning. ambition är att blimedlem i EG fr.o.m. . Mot bakgrund avriksdagens beslut måste därför beslut om en anpassning avomställningsprogrammet fattas växtodling.Jordbruksministern föreslår därför följande EG-anpassning avomställningsprogrammet.Omställningsprogrammet års växtodlingssäsongMed varaktig omställning avses i det frivilliga svenskaomställningsprogrammet att den areal som anslutits tillprogrammet skall ha ställts om till annan användning äntraditionell livsmedelsproduktion före och attdenna areal fram till detta datum inte används förodling av s.k. prisreglerade grödor för livsmedelsproduktion.Efter ställs inga krav på omställningsarealensanvändning.EG:s trädesprogram kan beskrivas som ett obligatorisktträdesprogram som i princip skall gälla för all framtid.Trädeskravet fastställs beräknat på årets odling. Detill synes stora skillnaderna mellan omställningsprogrammet ochEG:s trädesprogram är principiellt viktiga, men i praktiken ärprogrammen tämligen lika och effekten av dem blir i stortdensamma. Det svenska omställningsprogrammet bör mot bakgrund avriksdagens uttalande nu justeras ytterligare för att kunnalikställas med EG:s trädesprogram.Det är ca 370 000 ha som anslutits tillomställningsprogrammet. Jordbrukarna har erhållit en ersättningmed ca för omställningen. Den 1 april 1992hade åtgärder vidtagits på ungefär hälften av arealen. Av denresterande anslutna åkermarken fanns det planer på varaktigomställning för hälften av arealen, och den övriga marken, dvs.totalt , låg i s.k. vänteläge. Omställningsprogrammet harmedfört ett minskat spannmålsöverskott och därmed minskadeexportkostnader. Det har inte heller lämnats något inkomststödför omställningsarealerna. Enligt jordbruksministern är detangeläget att en omställning kommer till stånd och han anserdärför att kravet på att jordbrukarna genomför en varaktigomställningsåtgärd före förblir oförändrat.Med tidigare förslag om att lämna arealbidrag för aktuellodling bör det bli möjligt även för jordbrukare som är anslutnatill omställningsprogrammet att anpassa sin odling tillförhållandena inom EG. De bör inte missgynnas av att de haranslutit sig till omställningsprogrammet och därmed bidragittill att kommer att ha en lägrekostnad för spannmålsexport än vad som annars hade varit fallet.Mot denna bakgrund anser jordbruksministern att kravet påodlingsbegränsning bör slopas för att bl.a. motverka ensnedvridning av konkurrensen mellan svenska jordbrukare. Inom EGförekommer inte några motsvarande bestämmelser.Med ett slopat krav på odlingsbegränsning samt en anpassningtill av vad som får odlas på omställd areal skerytterligare en anpassning till EG:s trädesprogram. Till skillnadfrån EG:s jordbrukare som endast binder sig i tagetkommer de svenska jordbrukarna inte att kunna odla livsmedeleller livsmedelsprodukter som konkurrerar med befintligproduktion om fem år.Kravet på återbetalning, för dem som bryter mot villkoren iomställningsprogrammet, bör vara kvar. De jordbrukare som harerhållit ersättning för omställning av mark har, även medföreslagna förändringar, förbundit sig att under en femårsperiodinte odla sådana grödor som tidigare prisreglerats, påomställningsmark. För att undvika att någon bryter mot dennagrundläggande del av avtalet bör kravet på återbetalning ståfast. För de jordbrukare som inte har vidtagit en varaktigåtgärd för att ställa om åkermarken före men iövrigt uppfyllt kraven i omställningsprogrammet böråterbetalningskravet uppgå till /ha.Arealbidrag och trädeskrav under en övergångsperiodEn utgångspunkt för förhandlingarna med EG är att Sverigeskall fullfölja sitt omställningsprogram.Detta innebär att vid ett EG-medlemskap fr.o.m. den 1 januari1995 kommer arealbidrag att lämnas odling avspannmål, oljeväxter och proteingrödor. avslogregeringens förslag budgetproposition om ettomställningskrav för budgetåren 1993/94 och 1994/95. Mot dennabakgrund bör det inte ställas något ytterligare omställningskravunder omställningsperioden. Den totala arealen omställd mark iSverige är ca 370 000 ha. Denna areal överstiger med ca100 000 ha den areal som skulle behöva tas urlivsmedelsproduktionen med för rörlig träda.Jordbruksministern har vid denna beräkning beaktat att detreella trädeskravet inom EG blir med hänsyn tagen tillatt mindre företag inte berörs av det 15-procentigaträdeskravet. Arealen överstiger även den som skulle behövaställas om med hänsyn till EG:s beslutade regler förfast träda (20 alt. ). Det arealbidrag som kommer attlämnas till svenska jordbrukare för perioden fram till ettEG-medlemskap är dessutom lägre än EG:s arealbidrag. EG:strädesbidrag kommer att vara ca /ha och år vidtidpunkten för ett EG-medlemskap. Med förslaget om att behållaomställningsprogrammet t.o.m. växtodlingssäsongen kommerde svenska jordbrukarna att kunna ta del av EG:s trädesbidragtidigast . Dessa aspekter motiverar att det intenu ställs ett individuellt trädeskrav för att få arealbidrag föraktuell odling. Det är dock viktigt att omställningsarealen intefaller under den nivå som en tillämpning av skulleinnebära för tiden fram till ett medlemskap. En avstämning avvillkoren för arealbidrag får göras när förhandlingarna med EGavslutats.MotionernaSocialdemokraterna yrkar i motion Jo1 yrkande 3 avslag påregeringens förslag i fråga om omställningsprogrammet. Förslagetatt avskaffa odlingsbegränsningen avvisas av samma skäl sommotionärerna avvisar förslaget om inlösenpris. Av de senasteårens uppgifter om spannmålsöverskott och exportkostnaderframgår tydligt att det inte finns några produktionsskäl attytterligare utvidga odlingsmarken. Däremot finns det klaraekonomiska skäl att komma bort från ett statsfinansielltbetungande överskott. Motionärerna avvisar också förslaget attluckra upp reglerna för återbetalning av omställningsstödet.Villkoren för detta stöd är klara och entydiga. Om någonoklarhet uppstått i denna fråga är det regeringen och böndernasegna organisationer som har det fulla ansvaret för detta.I motion Jo5 (nyd) framhålls att de jordbrukare som anmältareal till omställning har gjort det i den fasta övertygelsenatt det skulle finnas alternativ till odling av prisregleradegrödor. Om sådana alternativ saknas är det inte bonden som felatutan innehållet i de politiska besluten som avvikit från gjordautfästelser. Regeringen bör därför återkomma till meden utförlig redovisning av de möjligheter som den enskildejordbrukaren har att leva upp till de krav som ställs på honom.En sådan redovisning kan sedan läggas till grund för enbedömning av återbetalningsskyldigheten (yrkandena 2 och 3).Utskottets övervägandenUtskottet har i samband med utfrågningen medJordbruksdepartementets företrädare fått kompletterandeinformation om hur det föreslagna återbetalningskravet är avsettatt utformas. Beloppet /ha relateras till den godkändaomställningsarealen för varje brukare och skall utgöra ettgenomsnittligt belopp som ställs i relation till det förstaårets genomsnittliga omställningsstöd om /ha. Det kommeratt differentieras på samma sätt som det första åretsgenomsnittliga stöd och skall dessutom differentieras iförhållande till vilket eller vilka år somvederbörande brukare uppburit omställningsbidrag (1--).Utskottet godtar i huvudsak regeringens förslag omomställningsprogrammet budgetåren 1994/95 och 1995/96. mening bör det grundläggande kravet på omställningtill annan användning än traditionell livsmedelsproduktion liggafast till . fram till detta datum fåromställningsarealen inte användas för odling av s.k.prisreglerade grödor. Efter ställs inga krav påomställningsarealens användning.När det gäller odlingsbegränsningen vill utskottet i likhetmed regeringen understryka att det inom EG inte förekommer någramotsvarande bestämmelser. Det bör påpekas att besluti samband med budgetbehandlingen innebar attomställningsprogrammet så långt möjligt borde anpassas till EG:sregler (1992/93:JoU13). Utskottet tillstyrker regeringensförslag att odlingsbegränsningen avskaffas årsväxtodlingssäsong och avstyrker därmed motion Jo1 yrkande 3 imotsvarande del (s).