bet · GG01JoU18 · 1993-04-13 00:00:00 — Forskning för kunskap och framsteg Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1992/93:170om forskning för kunskap och framsteg i den del som berör Miljö-och naturresursdepartementets verksamhetsområde (avsnitt 14).Utskottet föreslår att godkänner de riktlinjer förmiljöforskningen som regeringen förordar. Det innebär bl.a. attforskning om biologisk mångfald, klimatförändringar och ettkretsloppsanpassat samhälle skall utgöra prioriteradeforskningsområden. Vidare tillstyrker utskottet regeringensförslag om medelsanvisning till miljöforskning, till och till kretsloppsforskning. Ettantal följdmotioner och fristående motioner avstyrks med bl.a.den anmärkningen att de motioner som gäller miljöforskningensinriktning m.m. till stor del sammanfaller med regeringensöverväganden eller kan antas bli tillgodosedda inom ramen för deföreslagna forskningsinsatserna.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (s) och enmeningsyttring (v). Regeringen har i proposition 1992/93:170 avsnitt 14 (Miljö-och naturresursdepartementet) föreslagit(B 4) 1. att godkänner de riktlinjer förmiljöforskningen som har angetts,(B 4) 2. att till Miljöforskning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på ,(B 11) 1. att godkänner de riktlinjer för som har angetts,(B 11) 2. att till för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,(B 12) 1. att godkänner de riktlinjer för forskningför en kretsloppsanpassad samhällsutveckling som har angetts,(B 12) 2. att till Forskning för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling för /94anvisar ett reservationsanslag på 32 760 000 kr.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen presenteras regeringens forskningspolitik föråren 1993/94 -- 1995/96.Propositionen inleds med några mer övergripande avsnitt ominnehållet i en ny forskningspolitik m.m. Där finns bl.a.överväganden om miljöstrategisk forskning (s. 38) och forskningför en bättre miljö (s. 64 f.). Därefter redovisas regeringenskonkreta förslag om riktlinjer för forskningen, anslag m.m. i 14olika avsnitt, ett för varje departement som berörs. Förslageninom Miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområderedovisas i avsnitt 14. Regeringen anger där bl.a. vilkaforskningsområden som bör prioriteras och föreslår vissaanslagsförstärkningar på miljöforskningens område. Motioner väckta med anledning av propositionen1992/93:Jo22 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär en utvärdering av dendjurförsöksverksamhet som förekommer i , med hänsyn tilldels metodernas relevans, dels försökens syfte,2. att hos regeringen begär ett program förutvärdering av tillgängliga alternativ tilldjurförsök,3. att som sin mening ger regeringen till känna attutbildning i alternativa metoder för djurförsök skall ingå ihögskolans grund- och forskarutbildning med medicinsk ochbiologisk inriktning,4. att hos regeringen begär ett samlat kraftfulltprogram för forskning kring alternativa metoder i nästkommandeforskningsproposition.1992/93:Jo23 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående SEI:s verksamhet.1992/93:Ub121 av m.fl. (v) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöforskning,22. att till Miljöforskning för /94anvisar utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes ,23. att till för /94 anvisar 18 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,1992/93:Ub128 av m.fl. (s) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna attadekvat forskning för att mäta måluppfyllelser angåendebiologisk mångfald bör prioriteras,32. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskningen för ett kretsloppsanpassatsamhälle,33. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samfinansiering av kretsloppsforskning medberörda branscher,34. att för /94 anvisar 8 000 000 krtill internationella miljöinstitut utöver regeringensförslag,35. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationella institut,36. att anvisar till miljöforskning(anslag B4) utöver regeringens förslag,37. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöforskning,39. att för /94 anvisar ytterligare11000000 kr under anslaget B 12 för inrättandet av ett"och styrmedelsforskning",40. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om styrmedelsforskning och närmandet mellanekologi och ekonomi.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:Kr515 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om roll vad avser forskningmed anknytning till turism och rekreation.1992/93:Jo609 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgrundläggande forskning, konsekvensstudier samt skydd avsumpskogar.1992/93:Jo635 av och Hans Nyhage (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att vid oljesanering i beboddahus använda mikrobiologiska saneringsmedel.1992/93:Jo645 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförstärkt forskning kring rinnande vatten. har haft regeringens uppdrag attbelysa hur relevant den sektorsfinansierade miljöforskningen ärför samhället och hur resultaten sprids och används, samt attlägga förslag till prioriteringar av insatser inom detta område.Kungliga har haft i uppdrag att göra enutvärdering av den svenska miljöforskningens kvalitet ochinriktning. uppdrag har redovisats i rapporten"Svensk miljöforskning. Utvärdering av kvalitet och inriktning".Innehållet redovisas delvis i Miljöforskningsutredningensslutrapport miljöforskning (SOU 1992:68).Under rubriken anförs bl.a. följande.Utmärkande för svensk miljövård har varit att forskningsresultathar fått ett snabbt genomslag i form av konkreta åtgärder.Samtidigt är det viktigt att beakta miljöproblemens ändradekaraktär. Regionala och globala problem kommer alltmer iförgrunden. Sådana problem kräver internationella lösningar.Beslut och rekommendationer vid UNCED, om miljöoch utveckling, är viktiga exempel. Det utökadeforskningssamarbetet med EG bör ses som en möjlighet att genomgemensamma forskningsresultat påverka EG:s miljöarbete. Desamstämmiga synpunkterna från olika remissorgan på utredningenär att ökad uppmärksamhet måsteägnas miljörelaterad forskning utanför sektorsorganensmiljöforskning, liksom att behovet av helhetssyn ytterligare böruppmärksammas.Under rubriken anförs bl.a. attforskningsinsatserna i stort bör följa utredningens förslag.Regeringen anser också att de åtaganden som gjort iinternationella överenskommelser kan komma att påverkaprioriteringarna inom forskningsområdet. För att fullföljaintentionerna i konventioner och handlingsprogram frånUNCED-konferensen kommer ytterligare forskning att krävas såvälnationellt som i internationellt samarbete. Forskning inomsådana områden där verkar för internationellamiljööverenskommelser i övrigt bör stärkas. Regeringen villdärför framhålla betydelsen av forskningssatsningar inomområdena biologisk mångfald, klimatforskning, forskning för ettkretsloppsamhälle och ökade insatser för internationalisering(prop. s. 514--516).MotionernaI motion Ub121 yrkande 21 (v) begärs ett riksdagsuttalande ommiljöforskningens inriktning på grundval av bl.a. en uppräkningi motionen av ett antal prioriterade områden. Miljöteknik ochmiljöanpassade produkter och processer är avgörande för Sverigesframtid ur flera aspekter. Avgörande för den samhällsekonomiskanyttan av FoU-insatser är att man satsar på framtidssektorer somkan ingå i det ekologiskt anpassade samhället. FoU inommiljöområdet måste också fortfarande vara på en hög nivå när detgäller grundfakta och datainsamling. Den allvarligastekunskapsbristen för klimatförändringar och miljösituationenfinns i och i . Bland prioriterade områdennämns i motionen miljömedicin, akvatisk kemi och atmosfärkemi,delar av den terresta ekologin, kustnära marinekologi, kloreradekolväten, kemiska och mikrobiella markprocesser, ekologi ochgenetik med anknytning till biologisk mångfald, klimatforskning,miljöteknik och avfallsteknik. Dessa prioriteringar får inteinnebära att vissa områden försummas och att dettvärvetenskapliga arbetet försvåras. Stödet till industrins FoUbör koncentreras på förbättrad miljöutbildning främst förtekniker och ekonomer, stimulans till ökade kontakter mellanindustrins produktutvecklare och högskolornas forskare, ökadsatsning på forskningsinformation, stöd till kollektivforskning, stöd till mindre och medelstora företag därmiljöforskning och miljöanpassning är låg.I motion Ub128 (s) anförs under rubriken ochnaturresursdepartementets verksamhetsområde att motionärernainstämmer i regeringens prioritering när det gällerväxthusgaser, ozonskiktet, marknära ozon, avfall samtsamhällsvetenskaplig forskning. Särskilt vill man prioriteraforskningen kring olika miljöpolitiska styrmedel. Forskningen omorganiska och andra miljögifter måste få fortsatt stöd.Forskningen om hur användningen av genetiskt modifieradeorganismer påverkar miljön måste intensifieras liksom forskningsom rör den biologiska mångfalden. I ett avsnitt rörandekretsloppsforskningen framhålls särskilt vikten av attstyrmedelsforskningen ökas för att utveckla avgifter, skatterm.m. som kan minska andelen skadliga ämnen och delar i olikaprodukter. Motionärerna föreslår därför att ett centrum förmiljöekonomi och styrmedelsforskning inrättas. Även denkommunaltekniska forskningen handlar om kretslopp och bör gesökat stöd. Det gäller t.ex. utveckling av icke vattenburnaavloppssystem. Delar av denna forskning bör bekostas i högregrad av branschen. Motionärerna föreslår att regeringen ges iuppdrag att diskutera möjligheterna till delfinansiering medberörda branscher samt med och de kommunalabolagen. Därmed skulle forskningsanslaget för ettkretsloppsanpassat samhälle successivt kunna öka och inom någraår fördubblas. Motionen utmynnar i en rad yrkanden om attadekvat forskning för att mäta måluppfyllelse angående biologiskmångfald skall prioriteras (yrkande 21) och om tillkännagivandeav vad i motionen anförts om kretsloppsforskning,samfinansiering av kretsloppsforskningen, miljöforskningensinriktning och styrmedelsforskning (yrkandena 32, 33, 37, 39 och40). Den del av motionen som gäller kretsloppsforskningen samtinrättande av ett centrum för miljöekonomi ochstyrmedelsforskning behandlas dock i ett följande avsnitt.I två fp-motioner från allmänna motionstiden anförs synpunkterrörande miljöforskningen och närliggande frågor. Båda motionernautgör upprepningar av tidigare väckta motioner. Enligt motionJo645 bör forskningen kring rinnande vattendrag förstärkas.Enligt motion Jo609 krävs mer grundläggande forskning omvåtmarkernas funktion, sumpskogar m.m.Utskottets övervägandenUtskottet hänvisar inledningsvis till regeringens merövergripande uttalanden om forskningspolitikens syfte ochinriktning. Det framhålls att denna politik syftar till attskapa förutsättningar för vetenskapen att nå kunskapensfrontlinje. Den utgår från att forskningsresultat inte kankommenderas fram utan skapas i det naturliga samspelet människoremellan. Utskottet vill särskilt framhålla att regeringenförklarat sig avstå från att själv i enskildheter avgöra hurforskningsförstärkningen skall fördelas. Det är, som framgår avpropositionen, i första hand en uppgift för forskningsråd,forskningsnämnder och övriga organ inom universitets- ochhögskoleväsendet att mer i detalj styra resurserna till olikaforskningsområden och forskningsprojekt. Genom den nyahögskolelag som antogs av i december 1992tillförsäkras universiteten och högskolorna ökad frihet bl.a.vad gäller studieorganisation, utbildningsutbud, inrättande avprofessurer samt disposition av resurser för grundutbildning ochforskning. När det gäller forskningen har principen omforskningens frihet kommit till uttryck bl.a. i 1 kap. 6 §högskolelagen (1992:1434). I paragrafen föreskrivs som allmännaprinciper att 1. forskningsproblem får fritt väljas, 2.forskningsmetoder får fritt utvecklas och 3. forskningsresultatfår fritt publiceras.I avsnitt 1.13 (s. 64 f.) anför regeringen bl.a. att det föratt skapa en bättre miljö ställs stora krav på kreativitet,aktivitet och samarbete mellan företrädare för industri,myndigheter, universitet och högskolor. Miljöforskningen harhittills till stor del varit inriktad på att studera effekternaav miljöstörande aktiviteter, snarare än att precisera gränsernaför olika typer av resursutnyttjande och finna goda lösningar.Effektstudierna behöver nu kompletteras med en ny, merresultatorienterad forskning, för att få fram praktiskttillämpbara kunskaper.Miljöforskningen är interdisciplinär till sin karaktär.Universiteten och högskolorna bör underlätta gränsöverskridandeforskning genom att skapa centra eller nätverk. Anslagsgivarebör stimulera gränsöverskridande forskning vid medelstilldelningoch genom att initiera programforskning där sådant samarbete gesföreträde. Regeringen föreslår därför satsningar innefattandesåväl teknik som ekonomi och beteendevetenskap. Satsningarnamåste bygga på ett samarbete mellan forskarvärlden, näringslivetoch kommunerna så att nyvunna kunskaper snabbt kommer tillanvändning (prop. s. 66).Utskottet har ingen erinran mot de allmänna överväganden somgörs i propositionen om miljöforskningen. Utskottet har ihuvudsak ej heller några invändningar att rikta mot desynpunkter på miljöforskningens inriktning m.m. som framförs imotionerna Ub121 yrkande 21 och Ub128 yrkande 37. I väsentligadelar sammanfaller motionärernas förslag med de prioriteringarsom görs i propositionen. Den omständigheten att regeringen ipropositionen lyfter fram ett relativt litet antalforskningsområden torde inte innebära att de mer i detaljbeskrivna ämnesområdena i motionerna kommer att tillmätas mindrebetydelse. Det bör framhållas att de huvudämnen inom forskningoch utveckling som nämns i propositionen -- biologisk mångfald,klimatfrågor och kretsloppssamhället -- inrymmer ett mycketstort antal underliggande/närliggande forskningsområden inombl.a. de naturvetenskapliga, tekniska och samhällsvetenskapligaområdena. Utskottet utgår från att motionerna till stor del blirtillgodosedda inom ramen för de förstärkningar avmiljöforskningen som propositionen innefattar och föreslår attde i angivna delar lämnas utan någon vidare åtgärd frånriksdagens sida. Det kan tilläggas att regeringen i det ovannämnda inledningsavsnittet (s. 66) också uttalar sig angåendeprioriteringen av forskartjänsterna. Mot den bakgrund som däranges prioriteras tjänster inom följande områden: ekologi ochgenetik för biologisk mångfald, bärkraftigt naturresursbruk,riskvärdering/miljömedicin, klimatförändring, miljöanpassadteknikutveckling, samhällsvetenskap, kustnära marinekologi,atmosfärskemi och akvatisk kemi. Även dessa överväganden liggerdelvis i linje med synpunkterna i motionerna Ub121 och Ub128.Utskottet delar regeringens bedömning i avsnitt 14 (s. 513 f.)att forskningen behöver stärkas på flera områden i syfte attbevara den biologiska mångfalden. Av särskild betydelse ärbehovet av att inom de areella näringarna vidareutvecklabrukningsmetoder som i så stor utsträckning som möjligt äranpassade till de ekologiska systemens naturligaföryngringsprocesser. Särskilda insatser behövs för att isamarbete med de areella näringarna snabbt ta frambrukningsmetoder som upprätthåller en hög biologisk mångfald ochsamtidigt medger en hög produktion. Som framhålls ipropositionen är det viktigt att kopplingarna till utbildningoch rådgivning ses över. Det kan tilläggas att utskottet ibetänkandet 1992/93:JoU20 behandlar regeringsförslag områdgivningen till jordbruket och trädgårdsnäringen.I anslutning till yrkande 21 i motion Ub128 vill utskottetframhålla att frågor om måluppfyllelse i forskning om biologiskmångfald rimligen måste ingå som ett naturligt led i mångaforskningsprojekt inom detta område. Utskottet utgår härvid frånatt motionärerna med måluppfyllelse avser t.ex. i vad mån olikabrukningsmetoder eller bevarandeåtgärder ger mätbara resultatnär det gäller bibehållen eller ökad artrikedom av växter, djuroch lägre organismer. Utan att gå närmare in på de enskildaforskningsprojektens utformning vill utskottet framhålla att deti många fall torde vara svårt att bedriva meningsfull forskningom biologisk mångfald om man inte beaktar behovet avmetoder för att mäta måluppfyllelse i den mening som här avses.Motionen torde således i denna del bli tillgodosedd utan någotsärskilt riksdagsuttalande.De forskningsfrågor m.m. som nämns i motionerna Jo609 ochJo645 -- sumpskogar, våtmarker och rinnande vatten --karaktäriseras av att de avser viktiga biotoper för växter ochdjur. Det kan således förutsättas att de angivnaforskningsområdena kommer att beaktas inom ramen för de ökadesatsningarna på forskning om biologisk mångfald som regeringenföreslår. Dessutom vill utskottet framhålla att regeringen iproposition 1992/93:226 om skogspolitiken lagt fram förslag sombl.a. utgår från att pågående inventeringar av nyckelbiotoperoch sumpskogar fullföljs . Motionerna är ihuvudsak tillgodosedda och påkallar ingen särskild åtgärd.När det gäller klimatforskning delar utskottet regeringensuppfattning att ytterligare forskningsinsatser krävs om degrundläggande mekanismerna för klimatförändringar. Systematiskaanalyser av klimatdata samt hydrologiska och oceanografiska databör utföras med tyngdpunkt på . Forskning kring effekterpå ekosystem och samhällsfunktioner i ett nordligt klimat måsteutföras grundad på olika scenarier. Det är också viktigt attSverige bedriver forskning kring skogens roll som sänka förkoldioxid. Utskottet har ingen erinran mot regeringens uttalandeatt det finns ett starkt behov att särskilt stödja denklimatrelaterade forskningen och skapa en nationell kommitté meduppgift att samordna denna forskning och svara för ensammanhållen rapportering till regeringen.Beträffande forskning för ett kretsloppssamhälle anserutskottet i likhet med regeringen att det är nödvändigt att fåstörre kunskap om de miljöproblem som hänger samman medindustrisamhällets produkter och deras innehåll av olika ämnen,liksom om produkternas nedbrytningsprocesser och långsiktigaverkan i storskalig spridning. Här finns ett stort behov av ökadforskning om återvinning, återanvändning och avfallsbehandlingmen också forskning om utnyttjande av förnybara naturresurserinom nya användningsområden. Helhetssynen på problemen får integå förlorad. Det är av största vikt att hela kedjan råvara --industriprocess -- distribution -- användning -- kvittblivningutforskas väl. Forskning kring ekonomiska mekanismer ochincitament är central i sammanhanget.Under rubriken för internationaliseringanför regeringen bl.a. att omfattningen och inriktningen avforsknings- och utvecklingsverksamheten inom den europeiskagemenskapen avgörs i fleråriga ramprogram. EFTA-länderna harhittills kunnat delta i forskningsprogrammen på program- ochprojektnivå. Det innebär att svenska forskare får delta i olikaprojekt och att deras deltagande finansieras av Sverige.I det pågående tredje ramprogrammet inom EG har enförstärkning av miljöforskning och forskning i biologiska ämnengjorts. Miljöforskning förekommer dels integrerat i fleradelprogram, dels i det enskilda miljöforskningsprogrammetEnvironment, som startade och avslutas . Budgetenuppgår preliminärt till 550 miljoner ecu. Miljöforskningenkommer att utgöra ett viktigt ämnesområde även i det planeradefjärde ramprogrammet.En bedömning av den kommande treårsperioden är att antaletmedverkande svenska forskare i EG:s miljöforskningsverksamhetkommer att öka. Utöver den inträdesavgift för deltagande somSveriges regering genom avtal inbetalar till EG behövsfinansiellt stöd för att bekosta den del av projektens kostnadsom inte betalas av EG. är genom sinforskningsnämnd den största svenska finansiären av svenskmiljöforskning och har av regeringen utsetts till huvudansvarigsvensk myndighet för EG:s miljöforskningsprogram.Svenskt deltagande i EG:s miljöforskning utgör ett komplementtill den nationella miljöforskningen. innebär attEFTA-länderna inkl. aktivt kan delta i EG:s "". Eftersom miljöforskning är ett betydandeinslag vid dessa är det mycket troligt att svenska miljöforskareoch administratörer i olika grad involveras i verksamheten. tillkommer också möjligheten för svenska forskareatt aktivt delta i EG:s omfattande program för Öst- ochCentraleuropa. I detta program utgör miljöforskningen enväsentlig del.Utskottet har ingen erinran mot vad som anförts i avsnittet omökade insatser för internationalisering.Anslagsfrågor m.m., fjortonde huvudtitelnB 4. MiljöforskningPropositionenRegeringen delar bedömning att enförstärkning av miljöforskningen är nödvändig för att uppfyllade mål som beslutade om för miljöpolitiken.Inom anslaget skall medel även fortsättningsvis avsättas föratt täcka kostnader för EG:s basprogram. Det är vidareangeläget att stödja enskilda forskningsprojekt för svenskaforskare inom bör stödja den långsiktigakompetensförsörjningen på miljöforskningsområdet genom attinrätta ytterligare forskartjänster på prioriterade områden.Långsiktiga avtal bör träffas med såväl universitet ochhögskolor som uppdragsmyndigheter. bör vidarestödja sådana forskningsprojekt som kan ge en långsiktigkunskapsutveckling till stöd för arbetet med att skydda miljön.Regeringen föreslår ett reservationsanslag på 159 372 000 krför /94.MotionernaI motion Ub121 påpekas att anslaget bl.a. belastats medkostnaderna för deltagande i EG:s miljöforskningsprogram med11,. Anslaget bör räknas upp utifrån behov,inflation, målsättning och deltagandet i EG:sforskningsprogram med (yrkande 22).Med hänvisning till vad som anförts i motion Ub128 omprioriterade forskningsområden yrkar Socialdemokraterna attanslaget höjs med (yrkande 36).I motion Kr515 yrkande 3 (s) föreslås ett tillkännagivande omNaturvårdsverkets roll vad avser forskning med anknytning tillturism och rekreation.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att anslaget till miljöforskningförstärkts kraftigt , från drygt112 för /91 till ca 152 miljonerkronor för /93. För nästa budgetår föreslås drygt159 . Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning angående medelsbehovet och avstyrker motionerna Ub121yrkande 22 och Ub128 yrkande 36.Motiveringen till yrkande 3 i motion Kr515 saknar dentydlighet och utförlighet som krävs för att motionen skall kunnaläggas till grund för något preciserat ställningstagande frånriksdagens sida. I den mån motionen berör rolli forskningssammanhang vill utskottet erinra om attforskningsnämnden vid , som framgår avpropositionen, bekostar ett tjugotal forskartjänster vid olikauniversitet och högskolor. Enligt regeringens överväganden börverket stödja den långsiktiga kompetensförsörjningen påmiljöforskningsområdet genom att inrätta ytterligareforskartjänster på prioriterade områden. Motionen avstyrks iberörd del.Stockholms internationella miljöinstitut (SEI)PropositionenUnder har en utvärdering gjorts av SEI:s verksamhet.Regeringen anför, med instämmande i vad utvärderarna anfört, attinstitutet har byggt upp en internationellt erkänd verksamhetoch utvecklat forskningen inom områden som är relevanta för deglobala miljöproblemen. Inriktningen bör vara i stort settdensamma . Regeringen anseremellertid att institutet bör öka sina insatser att spridaforskningsresultaten, så att de kommer till större användningbåde nationellt och internationellt.Regeringen anser att institutet i större omfattning bör kunnabli uppdragsfinansierat genom nationella och internationellauppdrag. Det statliga stödet bör på kunna minskas.En neddragning av anslaget föreslås . Med hänvisning till att SEI har vissainnestående medel föreslås för /93 ett bidrag om12 , vilket innebär en besparing med 13 miljonerkronor.MotionernaI motion Jo23 (c) understryks vad utvärderingen kommit framtill om SEI.