bet · GG01NU28 · 1993-05-13 00:00:00 — Återstodenkommer att fördelas av regeringen med utgångspunkt i bl.a. deriktlinjer som har förordats i Biobränslekommissionensslutbetänkande (SOU 1992:90) Biobränslen för framtiden.Enligt utskottets uppfattning är inte några restriktionerav det slag som motionärerna gör gällande förbundna medvillkoren för stöd. En förutsättning för att stöd skall kunnalämnas är givetvis att det är fråga om kraftvärmeproduktion ochinte renodlad värmeproduktion, exempelvis i hetvattencentral.Någon åtgärd med anledning av motion 1992/93:Jo91(kds) är därför inte motiverad. Motionen avstyrks i här aktuelldel. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning i frågaom riktlinjerna för stödet.AnslagFrån och med innevarande budgetår anvisas medel tillbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion överJordbruksdepartementets huvudtitel. Stödet ges tillinvesteringar såväl i nya som i befintliga anläggningar. Ibudgetpropositionen (bil. 10 s.92) föreslås ett anslag på 200miljoner kronor för bidrag för ny energiteknik för budgetåret1993/94.I motion 1992/93:N432 (v) förespråkas att 600 miljoner kronorutöver regeringens förslag anvisas till insatser för nyenergiteknik. Vid utskottsbehandlingen har företrädaren förmotionen klargjort att av det föreslagna utökade stödet avser300 stöd till främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktion. Staten bör påskynda det kommersiellagenombrott som förestår på områdena för förnybar energi, ansermotionärerna.Utskottet godtar regeringens förslag om anslag.Följaktligen avstyrks det krav på ytterligare medel som framförsi motion 1992/93:N432 (v) såvitt det gäller stöd tillbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion.Viss lokalisering av biobränsleproduktionStockholmsregionen bör stimuleras att öka användningen avbiobränsle, heter det i motion 1992/93:Jo676 (fp). Andelenbiobränsleanvändning är här mycket låg, anför motionärerna ochframhåller bristen på förbränningsanläggningar som orsakhärtill.Västsveriges speciella behov av och möjligheter tillbioenergiförbränning bör enligt vad som sägs i motion1992/93:Jo89 (s) beaktas vid fördelningen av stimulansmedel.Också enligt vad som sägs i motion 1992/93:N418 (kds) ärVästsverige det område som bör prioriteras vid satsningar påbiobränsleeldade värmeanläggningar.Utskottet hänvisar även beträffande de nu aktuellamotionerna till vad som har sagts om riktlinjerna förfördelningen av återstoden av det anslagna beloppet på 625miljoner kronor. Några bestämmelser om begränsning av stödettill vissa geografiska områden finns inte. Med det sagdaavstyrker utskottet motionerna 1992/93:Jo676 (fp), 1992/93:Jo89(s) och 1992/93:N418 (kds), de båda förstnämnda i här aktuelldel.Insatser för ny energiteknikRiktlinjerSom har framgått i det föregående lämnas stöd tillinvesteringar i anläggningar för vindkraft och solvärme. Ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 72) begärs riksdagensgodkännande i fråga om förslag till inriktningen av stöd tillvissa solvärmeanläggningar. Det sammanlagda beloppet uppgår till50 från ,dvs. Hälften av stödet avsersolvärmeanläggningar i bostäder, och resterande hälftenanläggningar inom övriga områden -- t.ex. sådana som är anslutnatill gruppcentraler eller fjärrvärmesystem.Regeringen uppger att intresset är litet för stöd tillinvesteringar i den mer storskaliga solvärmetekniken. Orsakenbedöms vara att kostnaderna för denna teknik är förhållandevishöga jämfört med konventionella system. Enligt regeringensuppfattning bör därför utvecklingsinsatserna på detta områdeförstärkas. Detta bör ske genom att Energiteknikfonden tillförsytterligare medel. Som framkommer i det följande föreslås att160 av anslaget för insatser för ny energitekniköverförs till Energiteknikfonden. Härav avses de medel somtidigare anvisades för stöd till investeringar inom övrigaområden för solvärmeanläggningar komma att överföras tillutvecklingsinsatser avseende storskalig teknik.Utskottet har inte någon invändning mot regeringensförslag när det gäller inriktningen av stödet tillsolvärmeanläggningar.AnslagRegeringen framlägger förslag om anslag till insatser för nyenergiteknik såväl i budgetpropositionen som iklimatpropositionen. Det sistnämnda förslaget behandlas i detföljande avsnittet.I budgetpropositionen (bil. 13 s.89) föreslås ett anslag på222 för investeringar i vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar.Ett betydligt större anslag förordas i motion 1992/93:N432(v). Totalt vill motionärerna, som har redovisats,anslå utöver regeringens förslag tillinsatser för ny energiteknik; under ärendets beredning harframkommit att härav skall avse stöd tillvindkrafts- och solvärmeanläggningar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag.Därmed avstyrks yrkandet i berört avseende i motion 1992/93:N432(v).Insatser för miljöanpassade fordon och drivmedelRiktlinjerI klimatpropositionen (bil. 4 s. 206) föreslås riktlinjer förinsatser för miljöanpassade fordon och drivmedel. De bilar somavses är el- och hybridbilar samt alkoholdrivna fordon. Medlenskall tillföras Energiteknikfonden; ansvaret för fördelningen avdessa föreslås ligga på . Inom anslagets ram bör, enligtregeringens mening, en utökad satsning på ett miljöanpassatframtida transportsystem inledas.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen harförordat när det gäller riktlinjer för det utökade stödet tillny energiteknik.AnslagFör insatserna för miljöanpassade fordon och drivmedelföreslår regeringen att skall anslås. Av detföreslagna beloppet förutsätts 5 miljoner avse teknikupphandlingav bl.a. kollektivtransportfordon.Avslag på regeringens nu aktuella förslag begärs i motion1992/93:Jo86 (s) med hänvisning till att dessa medel behövs förfinansiering av de av motionärerna föreslagna åtgärderna förutveckling av en miljöanpassad energiförsörjning i de baltiskastaterna.Utskottet godtar regeringens förslag till anslag ochavstyrker därmed det här berörda yrkandet i motion 1992/93:Jo86(s).Stöd till utbyggnad av fjärrvärmeRiktlinjerI klimatpropositionen (bil. 4 s. 203 ) erinras om attanvändningen av fossila bränslen inom fjärrvärmesektorn harminskat avsevärt. Däremot är oljeanvändningen fortfarandebetydande i anläggningar utanför denna sektor. Regeringenföreslår därför medel för att de ekonomiska möjligheterna skallförbättras när det gäller anslutning av mindre block- ochgruppcentraler samt småhus till befintligt fjärrvärmenät. Stödetavses vara tidsbegränsat och utgå avinvesteringskostnaden.Kritik i främst två avseenden mot inriktningen av stödet försfram i motion 1992/93:Jo92 (kds). Den begränsning som går ut påatt stödet kommer i fråga endast för anslutning till befintligafjärrvärmenät bör tas bort, anser motionären. Som motiv anförhan att även små anläggningar -- där ägarna tillsammansombesörjer uppvärmningen -- borde få del av stödet. Resonemangetsynes baserat på uppfattningen att sådana anläggningar intealltid ligger i lämplig närhet till ett redan utbyggt nät.Vidare menar motionären att stöd inte bör utgå om anslutningengörs till fjärrvärmeverk som eldas med fossila bränslen.Utskottet delar regeringens uppfattning att en anslutningtill fjärrvärme kan vara ett miljömässigt och ekonomiskt rimligtalternativ för medelstora uppvärmningssystem i strävan attminska utsläppen av koldioxid. En fördel med ökad anslutningtill befintliga fjärrvärmenät är att underlaget för en utbyggnadav den kombinerade produktionen av kraft och värme härigenomökar. Det är därför önskvärt att medelstora block- ochgruppcentraler liksom småhus ansluts till fjärrvärmenät där detär tekniskt och ekonomiskt möjligt. Utskottet vill framhålla attinvesteringar i fjärrvärmesystemen, som innebär att små ochmedelstora oljeeldade pannor ersätts med fjärrvärme, kommer attreducera koldioxidutsläppen från värmeproduktionen.Såvitt gäller motionärens synpunkter om att stöd bör utgå intebara när det gäller befintliga fjärrvärmenät vill utskottethänvisa till regeringens förslag om stöd till utveckling avmiljövänlig förbränningsteknik för små biobränsleeldade pannor.Som har framgått i det föregående behandlar jordbruksutskottetfrågan om riktlinjerna för denna del av stödet.Vad härefter gäller motionärens krav på att stödet endastskall utgå för anslutning till fjärrvärmeverk i vilkabiobränslen används vill utskottet erinra om denenergiskattereform som trädde i kraft den 1 januari 1993.Härigenom kan ökad konkurrenskraft för biobränsle vidfjärrvärmeproduktion åstadkommas.Med vad utskottet nu har anfört tillstyrks regeringens förslagtill riktlinjer för stödet. Motion 1992/93:Jo92 (kds) avstyrksföljaktligen i berörd del.AnslagTill insatser för utbyggnad av fjärrvärmenäten föreslås ettanslag på för nästkommande budgetår. Medlenskall användas för ett tidsbegränsat investeringsstöd på 15%.Avslag på förslaget yrkas i motion 1992/93:Jo86 (s).Motionärerna anser, som har nämnts i det föregående, att ensamlad insats bör göras för en miljöanpassad energiförsörjning iÖsteuropa. De medel som motionärerna förespråkar för dettaändamål -- -- förutsätts bli finansieradebl.a. genom att det av regeringen föreslagna stödsystemet förutbyggnad av fjärrvärmenätet inte genomförs.Utskottet anser att det av regeringen föreslagna stödet ärett viktigt inslag när det gäller strävan att minskakoldioxidutsläppen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedel. Motion 1992/93:Jo86 (s) avstyrks följaktligen i dennadel.Bidrag till EnergiteknikfondenI budgetpropositionen (bil. 13 s. 91) anförs beträffandeEnergiteknikfonden att den tillförs medel sommotsvarar per kubikmeter av den allmänna energiskatten påoljeprodukter. Genom den omläggning av energibeskattningen somriksdagen beslutade om (prop. 1991/92:150 bil. I:5,bet. FiU30) slopades den allmänna energiskatten på bränslen ochelektrisk kraft för industrin och växthusnäringen den 1 januari1993. Regeringen föreslår nu att Energiteknikfonden i ställetfinansieras över statsbudgeten, varvid ett nytt anslag börinrättas. Beräkningen av anslagets storlek görs med ett beloppsom motsvarar per kubikmeter olja av koldioxidskatten påoljeprodukter. För /94 beräknas sålunda att 72miljoner kronor bör tillföras anslaget.Utskottet godtar regeringens förslag om medel tillEnergiteknikfonden.MiljölånI två motioner lanseras förslag om vad motionärerna betecknarsom miljölån. I båda fallen är det fråga om stöd till renvärmeproduktion, dvs. inte kombinerad kraft- ochvärmeproduktion.Genom det befintliga stödsystemet underlättas introduktionenav bioenergi när det gäller större anläggninger, heter det imotion 1992/93:Jo85 (m). Däremot behövs ett statligt stöd tillbyggande av biobränsleeldade anläggningar i intervallet 0,5--5MW, hävdar motionären. Ett sådant stöd -- miljölån -- skullebestå i dels en garanterad ränta , dels en statliggaranti.Upphovsmännen till motion 1992/93:Jo84 (c) förespråkar påsamma sätt en garanterad ränta , men räntan ärdärtill preciserad till . Som motiv för sitt förslag anförde att utbyggnaden av bioenergisystemet i rådande lågkonjunkturborde kunna betraktas som ett arbetsmarknadspolitisktinstrument.Enligt utskottets uppfattning kommer bl.a. de här tidigarebehandlade förslagen om stöd till mindre panncentraler och tillfjärrvärme samt om främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktion att i stor utsträckning tillgodose desyften som motionärerna värnar om. befarar utskottetatt införande av ytterligare ett stödsystem skulle medförasvårigheter till överblick. En räntegaranti av det slag somförespråkas kan vidare -- till den del som systemet skulleinnefatta en subvention -- medföra icke önskvärdakonkurrenssnedvridande effekter. Skulle de nu föreslagnaåtgärderna inte ge önskvärt resultat förutsätter utskottet attregeringen prövar vilka ytterligare insatser som behövs. Med detnu sagda avstyrks motionerna 1992/93:Jo85 (m) och 1992/93:Jo84(c).Effektivare användning av energiRiktlinjerVåren 1991 antog ett femårigt program föreffektivare användning av energi (prop. 1990/91:88, bet. NU40).Programmet, som har en total medelsram på ,innefattar fyra delområden, nämligenteknikupphandling av energieffektiva produkter och processer,energieffektiva pilot- och demonstrationsanläggningar inomindustrin samt i lokaler och bostäder,samordning och utveckling av information rörande effektivenergianvändning till mindre och medelstor industri,arbete med energideklarationer, m.m.Ansvaret för resp. delområde åvilar den berördasektorsmyndigheten. För samordning av myndigheternas arbete medenergieffektivisering svarar , i vilketingår cheferna för , ,, för byggnadsforskning och Konsumentverket.Teknikupphandlingsdelen utgör det dominerande inslaget iprogrammet; för denna del har avsatts.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 66) föreslås en förlängningav programmet för effektivare användning av energi med ,dvs. t.o.m. /98. Förlängningen skall avse den delav programmet som gäller teknikupphandling. Medelsramen om 750miljoner kronor föreslås emellertid vara oförändrad.I motion 1992/93:N432 (v) efterlyses ett förslag frånregeringens sida om hur energieffektivisering och energisparandeskall utvecklas. Motionärerna framhåller vikten av att det görsen åtskillnad mellan de två formerna av åtgärder.Effektivisering innebär att ett givet energibehov tillgodosesmed lägre energiåtgång, t.ex. byte till högisolerande fönster.Sparande däremot är en minskning av energibehovet, t.ex. genomen sänkning av inomhustemperaturen. Det krävs , menarmotionärerna, en målmedveten satsning på båda dessa områden. Dehänvisar till att aktörerna inom energisektorn både teoretisktoch praktiskt har visat hur man med modern energiteknik kan görastora effektiviserings- och sparvinster.Utskottet finner förslaget om en förlängning av programmetför effektivare energianvändning välmotiverat. Enligt utskottetsuppfattning är teknikupphandling en effektiv metod för att drivapå utvecklingen av tekniken. Utveckling och etablering av nyteknik är en tidskrävande process. Genom att programperiodenutsträcks förbättras förutsättningarna för ett långsiktigtsyftande arbete, anser utskottet. Förslaget synes i dettaavseende ligga i linje med syftet i motion 1992/93:N432 (v). Meddet sagda tillstyrker utskottet propositionen i här aktuelltavseende; motionsyrkandet avstyrks.AnslagI budgetpropositionen (bil. 13 s. 88) föreslås ett anslag förnästa budgetår på till insatserna föreffektivare användning av energi.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ommedel.Energinormer för hushållsapparater m.m.I två motioner aktualiseras frågan om energinormer förelektriska hushållsapparater; i den ena efterlyses dessutomenergideklarationer för sådana apparater.Bland de mest kostnadseffektiva insatser som kan göras för enminskning av energibehovet är att föreskriva normer för högstatillåtna elåtgång, hävdas det i motion 1992/93:Jo86 (s). Såsomalltför svaga styrmedel betecknas deklaration om energiåtgångresp. Enligt motionärernas uppfattning börregeringen verka för att EG fastställer sådana normer dels förnya hushållsapparater, dels för viss serietillverkad utrustningför industriell användning.Kritik riktas i motion 1992/93:Jo88 (-) mot att regeringeninte har tagit fasta på förslag från ominförande av obligatoriska deklarationer och normer förenergiåtgången i elektriska hushållsapparater.Våren 1991 ställde sig bakom regeringens förslag(prop. 1990/91:88, bet. NU40) om att för enfemårsperiod skulle anvisas till för ökadeinsatser inom områdena produkttestning, energideklarationer ochmärkning av hushållsapparater och vissa andra energiförbrukandeprodukter.I budgetpropositionen (bil 13 s. 68) redogörs för resultatetav den rapport som och har utarbetat påregeringens uppdrag i fråga om normer för maximal elförbrukningi hushållsapparater. En förutsättning för utformning av normerär att det finns standardiserade metoder för bl.a. mätning ochdeklaration av energiförbrukningen. De båda myndigheterna harberäknat ytterligare kostnader om förbl.a. sådana insatser.Regeringen anför att frågan om frivilliga normer avseendemaximal elförbrukning är en fråga för berörda branscher. Någraytterligare medel för arbetet med deklarationer och normer ärregeringen inte beredd att nu föreslå.Enligt lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater(prop. 1992/93:34, bet. LU13) får regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att vissahushållsapparater skall märkas med information om bl.a.energiförbrukning. Lagen -- som antogs av -- innebär en anpassning till EG:s direktiv om märkning avhushållsapparater, vilket genom har åtagitsig att följa.Inom EG pågår ett arbete med system för energinormer. Någotdirektiv har emellertid ännu inte presenterats.Utskottet anser -- liksom regeringen -- att det ärangeläget med samarbete mellan svenska myndigheter ochmotsvarande organ såväl inom övriga nordiska länder som inom EG.Medel utöver dem som beräknades i anslutning tillenergiöverenskommelsen för arbetet med deklarationer m.m. börinte nu anslås. Inte heller anser utskottet att något initiativav är påkallat. Motionerna 1992/93:Jo86 (s) och1992/93:Jo88 (-) avstyrks i berörda delar.BränsletillförselFossila bränslenI budgetpropositionen (bil. 13 s. 76) lämnas en redogörelseför verksamheten i (tidigare SwedeGasAB), som är helägt av AB.Det konstateras att den omläggning av energibeskattningen somträdde i kraft innebär ett försämratkonkurrensläge för naturgas jämfört med övriga fossila bränslenpå den del av gasmarknaden som utgörs av industrin. Riksdagenuttalade i anslutning till beslutet om ändrad beskattning bl.a.att frågan om hur naturgasen skall kompenseras härför bordeavgöras i förhandlingar mellan ägaren, staten, och VattenfallAB. Med hänvisning till de överläggningar som härefter har förtsuppger regeringen att anser att en fortsattkommersiell verksamhet inom förutsätterstora finansiella förändringar i naturgasbolaget; en bedömningav möjligheten till fortsatt drift kan göras under år 1993.Det anmäls i propositionen att finska och norskaintressenter undersöker förutsättningarna för en naturgasledninggenom . Avsikten är att naturgas från skallöverföras till för elproduktion där.I tre motioner tas frågan om det nyssnämnda projektet upp.Sverige bör verka för att den planerade gasledningen mellanNorge och kommer till stånd, heter det i motion1992/93:Jo86 (s). Vidare borde ombesörjas att naturgasen får enavsättningsmarknad i och att ledningsnätet i helaregionen integreras på sikt.En utredning om gasledningen mellan och Finlandefterlyses i motion 1992/93:N415 (s). Enligt motionärernasuppfattning skulle ett sådant nordiskt industriprojekt leda tillvälkomna arbetstillfällen och möjliggöra en mer miljöanpassaduppvärmning.Svenska staten bör tillmötesgå de finska och norska intressenagenom att lämna lån till utbyggnaden av gasledningen, anförs deti motion 1992/93:N438 (c). Det borde, menar motionären, varalika naturligt med statligt stöd till infrastruktursatsningarnär det gäller naturgas som när det gäller el.Enligt den träffade energiöverenskommelsen mellanföreträdare för Socialdemokraterna, liberalerna ochCenterpartiet skall riksdag och regering ange de förutsättningarsom kraftföretagen skall arbeta inom. Det är, heter det vidare,kraftföretagens uppgift att med utgångspunkt i den avstatsmakterna fastlagda energipolitiken planera och utvecklakraftsystemet så att landets behov av el blir tillgodosett.Riksdagen ställde sig sedermera bakom dessa riktlinjer (prop.1990/91:88, bet. NU40).Utskottet anser att det inte finns anledning att för någonviss del i energisystemet göra avsteg från uppfattningen omkraftföretagens ansvar. Samma utgångspunkt bör således gällaäven i fråga om investeringar avseende naturgas. Utskottet haringen invändning mot vad regeringen har anfört i frågan omförutsättningarna för naturgasverksamhet i NaturgasAB. Med det sagda avstyrker utskottet motionerna 1992/93:Jo86(s), 1992/93:N415 (s) och 1992/93:N438 (c), den förstnämnda iberörd del.Torvbrytning i HärjedalenTorv är en organisk jordart bildad av huvudsakligenförmultnade växtdelar. Återbildningen av torv sker långsamt.Sedan länge pågår en debatt om i vilken utsträckning som torvenskall ses som en förnybar resurs och om klimateffekterna vidbrytning resp. förbränning av torv genom utsläpp avväxthusgaser.I sitt slutbetänkande (SOU 1992:90) Biobränslen för framtidenkonstaterar (s. 345) att potentialen förproduktion av torv är mycket stor, även om hänsyn tas tillnuvarande miljömässiga och tekniska restriktioner. Kommissionenhar emellertid som en rimlig övre gräns för uttaget av torv satten kvantitet motsvarande den årliga nybildningen, som beräknastill 12netto. Därvid har bortsetts från möjligheten attklimatpolitiska hänsynstaganden kan komma att utgöra enrestriktion . Vidare har antagits att kostnaderna förproduktion av torv kan ligga kvar på nuvarande nivå, även vid enväsentlig ökning av uttaget.Kommissionen konstaterar att det inte finnstillräcklig vetenskaplig grund för att ta slutlig ställning ifrågan om torvens klimateffekter i olika tidsperspektiv. Som enkonsekvens av detta föreslås att torv fortsättningsvis skallundantas från koldioxidskatt. Däremot föreslås inte någonregeländring så att torven skall komma i åtnjutande avinvesteringsstöd.I motion 1992/93:N419 (m) aktualiseras ett prövningsärenderörande torvbrytning i Härjedalen.Utskottet har beträffande ärendet inhämtat bl.a. följande.Länsstyrelsen i beviljade koncession enligt lagen (1985:620) om vissatorvfyndigheter för bearbetning av torv inom Gullhögsflon iHärjedalens kommun. Avsikten var att torvråvaran skulle användasi kraftvärmeverk. Beslutet överklagades emellertid tillregeringen av företrädare för tre skilda intressen, nämligennaturvården och friluftslivet -- företrätt främst av --, rennäringen samt fiskevården. Med bifall tillöverklagandena upphävde regeringen länsstyrelsensbeslut. Regeringen anförde härvid att torvtäkt inom Gullhögsflonskulle få sådan inverkan på naturvårdens, friluftslivets ochrennäringens intressen att den inte skulle vara förenlig medbestämmelserna om skydd för sådana intressen i den s.k.naturresurslagen (1987:12). Vid den sålunda gjorda avvägningenmellan olika intressen, anfördes det vidare, hade deenergipolitiska, regionalpolitiska och ekonomiska intressen somfinns i projektet beaktats.Såsom framgått inledningsvis har företrädare för inför utskottet lämnat upplysningar och synpunkter iärendet.Genom regeringens beslut att inte meddela koncession äventyrasråvaruförsörjningen för detta företag, hävdas det i dennyssnämnda motionen. Drygt 600 personer är för sin försörjningberoende av företaget, påpekar motionären vidare. Riksdagenborde mot denna bakgrund göra ett uttalande som går ut på att defortsatta överläggningarna mellan staten och skall resultera i att bolagets råvarutillgång säkerställs.Det bör understrykas att den nu gjorda redovisningen avomständigheterna inte har inneburit någon prövning frånutskottets sida av det aktuella ärendet. Regeringsformen medgerinte heller en sådan prövning från sida.I en nyligen framlagd proposition om ändringar i minerallagenm.m. 1992/93:238) har regeringen lagt fram förslag somberör torvbrytning. Möjligheten enligt lagen om vissatorvfyndigheter för staten att i meddelade koncessioner förenergitorv föreskriva om produktionsavgifter m.m. skall enligtförslaget tas bort. Syftet härmed är bl.a. att åstadkomma enkonkurrensneutralitet mellan detta energislag och andra inhemskabränslen vad avser statliga pålagor. Enligt beräkningar avSveriges geologiska undersökning (SGU) uppgår de totalaintäkterna från dessa avgifter till ca per år.Näringsutskottet behandlar propositionen i betänkande1992/93:NU33.Med hänvisning till vad som anförts i det föregående och tillden omständigheten att bolaget inte är förhindrat att på nyttansöka om koncession avstyrker utskottet motion 1992/93:N419(m).Vissa biobränslenI det föregående har utskottet behandlat förslag i motionerrörande vissa biobränslen eller biobränslen för en vissanvändning; behandlingen har gjorts i anslutning till de förslagsom har förelagts i de här aktuella propositionerna.