bet · GG01JuU24 · 1993-03-24 00:00:00 — 1992/93JuU24ANDRA HUVUDTITELN I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslagdels om anslag till domstolsväsendet för /94,dels om riktlinjer för instansordningen i de allmännaförvaltningsdomstolarna. Utskottet behandlar i samband därmedett antal motioner avseende medelstilldelningen och i övrigt medanknytning till domstolsväsendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag utom såvitt avseranslaget till Domstolarna m.m. I den delen föreslår utskottet,med bifall till en motion från (s) och i anledning av motionerfrån (nyd), att ökar anslaget med 3 000 000 kr.Utskottet avstyrker bifall till övriga motioner.Till betänkandet har fogats fem reservationer varav tre från(s), en från (m, fp, c och kds) och en från (nyd). I proposition 1992/93:100 bilaga 3 () harregeringen föreslagit atttill för /94 anvisa ettramanslag på (punkt D 1, s. 94 och 95),till Domstolarna m.m. för /94 anvisa ettramanslag på (punkt D 2, s. 96--101),godkänna de riktlinjer för instansordningen i de allmännaförvaltningsdomstolarna som angetts i propositionen (avsnitt4.1). 1992/93:Ju401 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om separata uppehållsrum för vittnen ellermålsäganden i avvaktan på att målet ropas ut.1992/93:Ju402 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en sammanläggning av medHudiksvalls tingsrätt.1992/93:Ju403 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutbildning i miljöfrågor för jurister.1992/93:Ju404 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en parlamentarisk utredning för attfastlägga riktlinjerna för utformningen av det framtidarättsväsendet.1992/93:Ju410 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de små tingsrätterna.1992/93:Ju412 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attMotala och tingsrätter inte bör läggas samman medLinköpings tingsrätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna attförmyndarskapsärenden samt bouppteckningsärenden bör vara kvarvid tingsrätterna.1992/93:Ju413 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tingsrätt.1992/93:Ju414 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tingsrätternas organisation.1992/93:Ju415 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att Tierpstingsrätt bör finnas kvar.1992/93:Ju417 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tingsrätternas organisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om specialdomstolar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,5. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar3000000 kr för personalutbildning och chefsutveckling inomdomstolsväsendet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att jourdomstolar inte bör införas,1992/93:Ju418 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett bibehållande av den nuvarandetingsrättsorganisationen.1992/93:Ju422 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av en reform i fråga om den centraladomstolsadministrationen.1992/93:Ju424 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre resurser till de allmännadomstolarna för att klara av den ökande arbetsbördan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de små domstolar som ärkostnadseffektiva bör bibehållas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att höja domarkårens ochdomstolarnas anseende hos allmänheten.1992/93:Ju802 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna attden personal, poliser, psykologer, jurister,barnhälsovårdspersonal m.fl. som har att göra med barn i svårasituationer bör utbildas för den uppgiften.1992/93:Ju826 av och (nyd) vari yrkas2. att beslutar anslå till utbildningav domare, åklagare och nämndemän i syfte att förbättrakunskapen om det sexualiserade våldets offer,1992/93:Ju836 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inrätta ett system med jourdomstolarför ungdomar,1992/93:A472 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om indragning eller sammanslagning av de småtingsrätterna. InledningDomstolsväsendet har ett budgetsystem med treårigabudgetramar. Vid förra årets budgetbehandling föreslogs dock,med hänsyn till de förändringar som förväntades av bl.a.Domstolsutredningens (Ju 1989:06) arbete, att medelsbehovet fördomstolsväsendet skulle läggas fast för endast den då kommandetvåårsperioden, dvs. för innevarande budgetår och för budgetåret1993/94 (1991/92:JuU20, rskr. har alltsåunder avgivit en förenklad anslagsframställning /94.I december 1991 redovisade sitt uppdraggenom betänkandet (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet.Betänkandet innehåller olika förslag om arbetsfördelningenmellan domstolarna och den offentliga förvaltningen och mellande allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna.Utredningen tar också upp frågor om omprövning, överklagande ochinstansordning samt vissa processrättsliga frågor. Betänkandethar remissbehandlats, och förslagen bereds iJustitiedepartementet.Ursprungligen var tanken att även frågan om domstolsväsendetsorganisation skulle utredas av (dir.1989:56). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1991:94) återkalladeemellertid regeringen uppdrag i den delen.Domstolarnas organisation har i stället utretts inomJustitiedepartementet, och förslag har redovisats idepartementspromemorian (1992:38) Domstolsväsendet, organisationoch administration . Promemorian innefattar ävenfrågor om specialdomstolarnas och framtid.Promemorian har remissbehandlats.I departementspromemorian föreslås bl.a. att de minstatingsrätterna skall slås samman med andra tingsrätter för attdärmed skapa bärkraftiga enheter för framtiden. Detta skullemedföra att 24 tingsrätter skulle komma att läggas ned.Förslaget utsattes för stark kritik vid remissbehandlingen.Motionsvägen har förts fram ett alternativt förslag till enframtida tingsrättsorganisation, den s.k. Statskontorsmodellen.Enligt denna organisationsmodell skulle det vara möjligt attbehålla ett stort antal tingsrätters dömande verksamhet genomatt lägga ansvaret för bl.a. budget- och personalfrågor på denstörsta tingsrätten i varje län.Som en inledning till utskottets befattning med frågan omtingsrättsorganisationen anordnade utskottet enoffentlig utskottsutfrågning. Vid denna utfrågning uttaladestatssekreteraren bl.a. att departementspromemorians förslag omneddragning av antalet tingsrätter inte föranletts av kritik mothur den nuvarande ordningen fungerar utan att avsikten varit atthöja beredskapen . Dokumentation frånutfrågningen bifogas detta betänkande som bilaga.Utskottet vill här anmärka att olika frågor, som i sin tur kankomma att aktualisera frågor om tingsrättsorganisationen, förnärvarande bereds i . Domstolsutredningenhar sålunda i sitt betänkande utförligt behandlat frågan omrenodling av domstolarnas verksamhet. Utredningens övervägandenmynnar ut i ett förslag om att sådana arbetsuppgifter som liggervid sidan av den egentliga målhanteringen, de s.k.sidofunktionerna, i stor utsträckning skall föras bort fråntingsrätterna. Det gäller t.ex. verksamheten hosinskrivningsmyndigheterna och tingsrätternas hantering avbouppteckningsärenden och förmynderskapsärenden.Enligt de av statsmakterna uppdragna riktlinjerna fördomkretsindelningen (prop. 1969:44, 1LU 1969:38) bordedomkretsarna helst göras så stora att de gav arbetsunderlag förminst tre domare. Härifrån skulle dock undantag kunna göras.Första lagutskottet anförde i sitt betänkande sammanfattningsvisatt stor betydelse måste fästas bl.a. vid samhörigheten igeografiskt och annat hänseende mellan olika orter och bygder,vid kommunikationer och vid förutsättningarna över huvud tagetför behövlig kontakt mellan domstolen och domkretsens olikadelar. Utskottet betonade också att stor hänsyn borde tas tillsynpunkter från lokalt håll rörande bygdens behov frånrättsvårdssynpunkt och i fråga om service. Utskottet ansåg t.ex.att stor försiktighet måste iakttas med indragning avtvådomardomstolar om en indragning av domstolen skulle påtagligtförsämra den rättssökande allmänhetens möjligheter till serviceeller eljest medföra väsentliga olägenheter för enskilda ellerdet allmänna. Sådana skäl kunde enligt första lagutskottetsmening vara så starka att de motiverade behållandet också av endomkrets som gav underlag för endast en domare.Utskottet har gjort uttalanden omtingsrättsorganisationen (JuU 1973:44, JuU 1974:9, JuU1978/79:26, JuU 1985/86:28 och JuU 1986/87:25). Utskottet hardärvid ånyo understrukit vikten av domstolarnas lokalaförankring. Utskottet har också betonat vikten av att hänsyn tastill skäl av sysselsättnings- och regionalpolitisk natur.Justitieministern har beslutat att inte lägga framnågot förslag om nerdragning av antalet tingsrätter medanledning av promemorian.När utskottet nu på nytt behandlar frågan omtingsrättsorganisationen kan utskottet konstatera att ovanangivna utgångspunkter för organisationen alltjämt har bärighet.Samtidigt måste givetvis organisationen vara utformad på ettsådant sätt att den bidrar till en hög kvalitet pårättsskipningen och ett allmänt gott resursutnyttjande inomdomstolsväsendet. Utskottet noterar att den slutsats som kandras av nu befintliga uppgifter är att några avgörandeinvändningar inte kan riktas mot den nuvarande organisationen.Utskottet konstaterar att de frågor som tas upp i motionernaJu402, Ju410, Ju412, Ju413, Ju414, Ju415, Ju417, Ju418, Ju424och A472 saknar aktualitet. Utskottet avstyrkerbifall till dem.DomstolsverketInledningDomstolsverket är central förvaltningsmyndighet för deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,Bostadsdomstolen, arrende- och hyresnämnderna,Försäkringsöverdomstolen, och de allmännaadvokatbyråerna. har också till uppgift att pådet allmännas vägnar föra talan mot beslut i rättshjälpsfrågor.Från anslaget till betalas också kostnaderna förverksamheten vid och fördomstolsväsendet.MedelstilldelningenRegeringen har föreslagit att anvisar ett ramanslagpå till Domstolsverket.Utskottet tillstyrker bifall till regeringens förslag ommedelsanvisning.Domstolsverkets framtidDomstolsverket fick i regleringsbrevet för budgetåret 1992/93bl.a. i uppgift att delegera budgetansvar i så stor utsträckningsom möjligt till enskilda domstolar. I departementspromemorian(1992:38) behandlas bl.a. den fortsatta decentraliseringen avadministrationen från . I promemoriankonstaterades att borde avvecklas som centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet. Desamordningsuppgifter som måste hanteras centralt bedömdes varaav sådan art att de kunde hanteras inom ellerav ett särskilt stabsorgan.Vid remissbehandlingen av promemorian ansåg en överväldigandemajoritet av remissinstanserna att det finns ett stort behov aven central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet och attDomstolsverket inte bör avvecklas.I budgetpropositionen (s. 26) anför departementschefen att dengrundläggande tanken bakom förslagen i promemorian är att imöjligaste mån minimera de centrala administrativabeslutsfunktionerna inom domstolsväsendet och låta domstolarnata ett större administrativt verksamhetsansvar. Den centralaverksamheten bör koncentreras till i första handutvecklingsfrågor och frågor av ekonomisk natur samt vissastödfunktioner. Departementschefen anför vidare att hon tagitintryck av vad många remissinstanser anfört, nämligen att endecentralisering av administrationen kan ske inom ramen för denbefintliga myndighetsstrukturen. Detta innebär, enligtdepartementschefen, att verkets nuvarande karaktär av centraltämbetsverk av mer traditionell typ ändras och att organisationendärmed krymps. Frågan om framtida uppgifter ochorganisation bereds nu i Justitiedepartementet.I motion Ju417 framhålls att det är viktigt att Domstolsverketfår den ställning och de resurser som krävs för att effektivtoch kompetent kunna svara mot domstolsväsendets behov. I motionJu422 framhålls vikten av att förändringar i fråga omDomstolsverkets uppgifter skall resultera i besparingar förstatsverket.Utskottet förutsätter för sin del att iframtiden får en ändamålsenlig organisation därrationaliseringsmöjligheterna tillvaratas. Några ytterligareuttalanden med anledning av motionerna Ju417 i denna del ochJu422 är med hänsyn till beredningsläget inte erforderliga.Utskottet avstyrker bifall till dem.Domstolarna m.m.InledningAnslaget till domstolarna m.m. omfattar anslagen till deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,Försäkringsöverdomstolen samt hyresnämnderna, arrendenämndernaoch Bostadsdomstolen. Från anslaget betalas även kostnaderna förde kansligöromål för som fullgörs av Sveahovrätt.Den 1 juli 1992 genomfördes slutligt den nya instansordningenför rättsskipningen i socialförsäkringsmål varvidförsäkringsrätternas verksamhet helt upphörde.Försäkringsrätternas återstående omkring 6 700 mål överlämnadesdå till kammarrätterna.Den i föregående års budgetproposition aviserade ändringen avhovrätternas domkretsar genomfördes . Härigenomhar län, som tidigare hörde under , förtsöver till domkrets.Också den förändring av domkretsindelningen för kammarrätternai och som aviserades genomfördesden . Den innebar att , som tidigarehörde under Kammarrätten i , flyttades över tillKammarrätten i Jönköping.Byggnadsstyrelsen var fram till lokalhållareför bl.a. domstolsväsendet. upphördeByggnadsstyrelsens lokalförsörjningsmonopol, ochlokalhållningsansvaret övertogs av resp. myndighet (prop.1990/91:150 bil. 1:1, FiU30). Det rent praktiska övertagandet avansvaret för hyresavtal m.m. för varje lokal genomförs nusuccessivt.Enligt budgetpropositionen skall alla myndigheter som harramanslag och som uppfyller bokföringsförordningensredovisningskrav fr.o.m. /94 i princip finansierasina investeringar i anläggningstillgångar med lån hosRiksgäldskontoret (prop. 1992/93:100 bil. 1 s. 116).Justitieministern har därför i propositionen föreslagit att detsärskilda reservationsanslaget D 3. Utrustning till domstolarm.m. avskaffas fr.o.m. /94. De investeringar somskulle ha finansierats via detta anslag får i ställetfinansieras genom lån hos . Justitieministernhar bedömt nyinvesteringsbehovet till förnästkommande budgetår. Hon föreslår därför att anslaget tillDomstolarna m.m. tillförs för täckande av förstaårets amorteringar och räntor m.m.Arbetsläget m.m.Beträffande arbetsläget i domstolarna kanföljande nämnas.I tingsrätterna minskade antalet inkomna tvistemål ,medan antalet inkomna brottmål ökade . Antalet avgjordatvistemål ökade , och antalet avgjorda brottmål ökade med4 %. Målbalansen för tvistemål ökade , och målbalansenför brottmål minskade . I dessa beräkningar ingår integemensamma ansökningar och notariemål.I tingsrätternas övriga verksamhet ökade både antalet inkomnakonkurser och antalet inkomna domstolsärenden . Antaletärenden vid inskrivningsmyndigheterna minskade med 32 %.I hovrätterna ökade antalet inkomna mål . Allahovrätter har haft en ökning av antalet inkomna mål. Störstprocentuell ökning har Hovrätten för Nedre haft, främstberoende på att hovrätten fått in ca 500 mål avseendehastighetsöverträdelser. I övrigt är ökningen jämnt fördelad vadbeträffar måltyper. Antalet avgjorda mål ökade , ochmålbalansen ökade med 31 %.Antalet inkomna mål till ökade , ochantalet avgjorda mål ökade . Målbalansen ökade med 8 %.I länsrätterna minskade antalet inkomna mål med ,och antalet avgjorda mål ökade med . Antaletbalanserade mål minskade med drygt 24 %.Den nya taxeringsprocessen och det förhållandet att deallmänna förvaltningsdomstolarna hartillförts två nya stora målgrupper, socialförsäkringsmål ochpsykiatrimål, samt den ökande tillströmningen av mål enligtsocialtjänstlagen har radikalt förändrat länsrätternasmålstruktur.Antalet inkomna fastighetsmål minskade kraftigt ,från 19 923 inkomna mål till 3 597 mål . Någonstörre ökning kan inte förväntas . Enligt uppgift frånRiksskatteverket har endast 6 700 överklaganden kommit in tillskattemyndigheterna i anledning av taxering avlantbruksenheter. avgjorde länsrätternastörre delen av de balanserade målen avseende taxeringav småhus. Därmed fördubblades antalet avgjordafastighetstaxeringsmål, och balansen minskade med 43 %.Sedan den 1 juli 1991 anhängiggörs socialförsäkringsmålen ilänsrätterna. Beträffande dessa mål får därför en jämförelsegöras med det totala antalet inkomna och avgjorda mål ilänsrätterna och försäkringsrätterna . Antaletinkomna socialförsäkringsmål ökade 1992 , och antaletavgjorda sådana mål minskade . Länsrätternas balans avdessa mål ökade med 140 %.Den 1 januari 1992 tillfördes länsrätterna en ny målgruppgenom den nya psykiatrilagstiftningen. kom det in 12222 psykiatrimål, och det avgjordes 11 902 sådana mål.Tillströmningen av mål enligt socialtjänstlagen ökade med64%, vilket medförde att antalet inkomna s.k. Ö-mål, bortsettfrån de båda nytillkomna målgrupperna, ökade ochbalansen med 78 %.Antalet inkomna skattemål minskade , antalet avgjordasådana mål minskade , och balansen minskade med 30 %.Antalet inkomna körkortsmål minskade , och antaletavgjorda mål minskade . Balansen av körkortsmål minskademed 9 %.I kammarrätterna har antalet inkomna mål ökat med 22 %.Antalet avgjorda mål ökade , och antalet balanserade målökade . Den kraftiga balansökningen beror främst på attdrygt 6 700 mål överlämnades till kammarrätterna i samband medförsäkringsrätternas avveckling . Den ökademåltillströmningen bestod huvudsakligen av mål som överklagatsfrån länsrätterna. De båda nytillkomna målgruppernasocialförsäkringsmål och psykiatrimål stod för drygt hälften avmålökningen. Antalet mål enligt socialtjänstlagen ökade med 39%.I Regeringsrätten har antalet inkomna mål ökat ochantalet avgjorda mål ökat . Målbalansen ökade med 10 %.Antalet inkomna mål till Försäkringsöverdomstolen minskade med14 %, och antalet avgjorda mål ökade . Balansen av målökade marginellt.Det förefaller sålunda som om situationen på tingsrätterna närdet gäller brottmål och tvistemål stabiliserats. När det gällerövrig verksamhet är variationerna stora, och det är svårt attsäga om helheten innebär mer eller mindre arbete.Mer besvärande är situationen på hovrätterna där en ansenligmålökning och en kraftig ökning av målbalansen ger anledningtill oro.Också situationen på länsrätterna är svårbedömd beroende på denya stora målgrupperna, och i kammarrätterna har läget underåret utvecklats ungefär som i hovrätterna. Även här följs enbetydande ökning av antalet inkomna mål av en kraftigbalansökning. När det gäller länsrätterna bör det också noterasatt närmare en tredjedel av målbalansen består av mål som ärfärdiga för avgörande.Redan de nu redovisade omständigheterna leder till attarbetsförhållandena vid domstolarna måste följas med störstauppmärksamhet, särskilt som de allmänna förvaltningsdomstolarnaunder nästa budgetår kommer att tillföras nya stora målgrupper.Till den frågan återkommer utskottet i det följande. Utskottetvill också i likhet med understryka vikten avatt rationaliseringsarbetet fortsätter med oförminskad kraft.Utskottet måste dock också konstatera att situationen inte kanbemästras enbart genom rationaliseringar, och utskottet noteraratt regeringen avlämnat en lagrådsremiss med bl.a. förslag omfullföljdsbegränsningar till hovrätterna.MedelstilldelningenRegeringen har föreslagit att anvisar ett ramanslagpå till Domstolarna m.m.I motion Ju417 hemställs att ytterligare anvisasför personalutbildning och chefsutveckling, och i motion Ju424begärs i mer allmänna ordalag resursförstärkningar till deallmänna domstolarna i syfte att bl.a. genom kompetenshöjandeåtgärder förbättra domstolarnas anseende. I motion Ju826 begärsatt skall sättas av för utbildning av bl.a. domareför att förbättra kunskaperna om det sexualiserade våldetsoffer.Inför innevarande budgetår anförde regeringen ibudgetpropositionen 1991/92:100 att det ansträngda arbetslägetför i första hand hovrätterna och tingsrätterna måste mötas meden tillfällig förstärkning av personalresurserna. För dettaändamål avsattes i förslaget för vart och ett avbudgetåren 1992/93 och 1993/94. Därutöver tillfördes anslagetytterligare medel, dels en engångsförstärkning om 41000000kr för /93, dels en permanent förstärkning avanslaget på 18 000 000 kr.I årets budgetproposition anför departementschefen att detännu är för tidigt att ha någon bestämd uppfattning om huruvidadessa åtgärder är tillräckliga. Enligt departementschefen saknasdet nu underlag för att förorda anslagsförstärkningar tilldomstolsväsendet. Detta ställningstagande beror enligtdepartementschefen också på det rådande statsfinansiella lägetoch de stora besparingskrav som gäller för hela den offentligaverksamheten.Utskottet delar i stort regeringens uppfattning. Utskottetanser dock att ett mindre resurstillskott är nödvändigt, ochutskottet förordar en anslagsökning på 3 000 000 kr.Resurstillskottet skall användas för personalutbildning ochchefsutveckling; här bedömer utskottet en något höjdambitionsnivå nödvändig, bl.a. mot bakgrund av den omställningsom pågår inom domstolsväsendet. En sådan anslagsökningmöjliggör också ökade utbildningsinsatser när det gäller detsexualiserade våldet. Detta framstår enligt utskottets meningsom angeläget. Det sagda innebär att utskottet tillstyrkerbifall till motion Ju417 i denna del. Utskottet anser därmedäven motionerna Ju424 och Ju826 i stort tillgodosedda.Här noterar utskottet att regeringen aviserar ett förslag omen utökning av anslaget till domstolarna ikompletteringspropositionen. Bakgrunden är bl.a. någralagstiftningsärenden dels om stöd och service till vissafunktionshindrade (prop. 1992/93:259), dels ändrade bestämmelserom bostadsbidrag (prop. 1992/93:58) som behandlasi . Om förslagen vinner bifall kommer det bl.a. attmedföra att ett stort antal nya mål tillförs länsrätterna. Dentilltänkta lagstiftningen beräknas medföra kostnadsökningar fördomstolsväsendet med sammanlagt per år.I motion Ju802 anförs att bl.a. domstolsjurister bör utbildasbeträffande barn som utsatts för sexuella övergrepp.Rikspolisstyrelsen fick i uppdrag atttillsammans med bl.a. genomföra fortbildning avberörda yrkesgrupper inom rättsväsendet i syfte att ge ökadkunskap om bl.a. våld mot kvinnor och våldets effekter. En delav den utbildningen har genomförts. På regional nivå pågår förnärvarande utbildningsinsatser. Uppdraget skall redovisas senastden 1 juli 1993.Domstolsverket har också i sin övriga utbildningsverksamhettagit upp temat kvinnovåld och våldsbrott i olika regionalaprogram avsedda för både domare, advokater och personal frånkriminalvården. Även i de straffrättsseminarier somDomstolsverket ansvarar för behandlas frågor om våld mot kvinnoroch barn.När det gäller utbildningsinsatser avseende just sexuellaövergrepp mot barn kan bl.a. nämnas att anordnatregionala utbildningsdagar vid flera länsrätter i detta ämne.Domstolsverket bekostar också deltagande för domare i kurser ochkonferenser anordnade av t.ex. (),och . BRÅ har t.ex. anordnat flera konferenseri ämnet under medverkan av bl.a. domare (se BRÅ-PM 1992:4).Beträffande kan även nämnas att dess länsförbundplanerar att --1995 anordna regionala seminarierför bl.a. domare om sexuella övergrepp på barn ochbarnmisshandel. har också framställt en videofilmom sexuella övergrepp på barn vilken inköpts av Domstolsverketför utlåning till domstolarna.