bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Detvore, enligt motionärernas förmenande, mycket olyckligt om Afroartsbiståndsverksamhet skulle tvingas upphöra på grund av biståndsmyndigheternasoklara mandat för en organisation av typ Afroart.UtskottetSom framgår av propositionen åligger det att främjamottagarländernas handel och svara för information och rådgivning omavsättningsmöjligheterna på den svenska marknaden. Regeringen föreslår ocksåatt den s.k. importgarantin (garantiram för stöd till marknadsföring avu-landsprodukter) höjs till 12 miljoner kronor.Enligt utskottets uppfattning är Afroarts verksamhet av sådan karaktär attden skulle kunna komma i fråga för stöd från , såväl genom informationoch rådgivning som genom importgarantier. Det ankommer på , ej påriksdagen, att ta ställning såvida ansökan om stöd av nämnda slag inkommer frånAfroart.Med det anförda avstyrker utskottet motion U276 (s, fp, c, kds).Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag till medelsram,kapitaltillskott samt utfästelse- och garantibemyndigande.Projektbistånd till vissa länderPropositionenVåren 1988 beslöt att inrätta anslagsposten Projektbistånd tillvissa länder. Avsikten var att möjliggöra insatser till länder som befinner sigi ett kritiskt skede där utgången kan bli avgörande för landets framtidautvecklingsmöjligheter. Inom anslagsposten finns viss beredskap för oförutseddainsatser.Föredragande statsråd anser det lämpligt att över anslagsposten även gemöjlighet åt andra myndigheter än SIDA till samarbete i nya former med några avde mer utvecklade programländerna.Regeringen förslår att anvisas till anslagsposten /94. Regeringens närmare överväganden återfinns i propositionenpå s. 172.MotionernaI motion U250 (s), yrkande 33, föreslås att inga medel anslås tillprojektbistånd. Motionärerna anför att anslagsposten ej längre fyller sinursprungligen avsedda funktion, nämligen att möjliggöra strategiskt stöd tillicke-programländer i kritiska situationer.UtskottetRegeringen har, jämfört med innevarande budgetår, föreslagit en neddragningav anslagsposten , vilket är betydligt mer än genomsnittet för övrigaanslagsposter. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt attbibehålla medel på denna anslagspost för att på ett flexibelt sätt kunna görainsatser i stater där oförutsedda möjligheter uppkommer. Utskottet har ingeninvändning mot den i propositionen föreslagna medelsramen.Därmed avstyrks motion U250 (s) yrkande 33.Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderPropositionenAnslagsposten stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderanvänds i anslutning till internationellt samordnade aktioner och möjliggöradditionellt stöd till de fattigaste och mest skuldtyngda länderna som genomförstrukturanpassningsprogram. Regeringen förutser ett fortsatt omfattande behovav insatser för /94 och föreslår att anvisastill anslagsposten. Överväganden och motiv återfinns i propositionen på s.172--175.MotionenI motion U233 (v), yrkande 13, krävs avslag på regeringens förslag att anslå500 mkr till skuldlättnader. skall, enligt motionärerna, medverka tillekonomiska reformer i , men inte på IMF:s villkor. Enligt sammamotion, yrkande 16, måste ekonomiska reformer utgå från de konkretabetingelserna i varje land och varje region. Reformerna måste vara socialtacceptabla, som de måste utformas så att utvecklingen blir hållbaroch inte slutar i en rovdrift på naturen. Motionärerna föreslår (yrkande 17)att avsätts för att stödja ekonomiska reformer i ,syftande till en hållbar utveckling.UtskottetUtskottet är av uppfattningen att gemensamma, internationellaöverenskommelser om skuldlättnader har betydligt större genomslagskraft änunilaterala, och det delar mot denna bakgrund det synsätt som framförs ipropositionen.Ett viktigt element i den svenska skuldstrategin är att skuldlättnadsåtgärderutformas med hänsyn till skuldsituationen i olika länder, till att olika typerav skulder måste behandlas olika och till att en rimlig fördelning av bördornaåstadkoms mellan olika parter. Utskottet konstaterar att regeringen har föravsikt att arrangera ett internationellt seminarium för att ytterligarediskutera skuldproblemets omfattning och möjliga, vidare åtgärder.I föregående års betänkande om internationellt utvecklingssamarbete (bet.1991/92:UU15) konstaterade utskottet att det inte delar uppfattningen om attIMF generellt skulle spela en negativ roll. IMF har en nyckelposition när detgäller de ekonomiska strukturanpassningsprogrammen. Sådana program är, enligtutskottets uppfattning, nödvändiga för att komma till rätta med strukturellaobalanser och för att lägga en grund för en långsiktigt stabil tillväxt. Det ärinte självklart att dessa program missgynnar fattigare grupper. Så drar t.ex.landsbygdsbefolkningen nytta av en riktigare jordbrukspolitik. Utskottetbetonar dock vikten av att programmen kombineras med sociala åtgärder för attskydda de mest utsatta grupperna.Härmed avstyrks motion U233 (v) yrkandena 13, 16 och 17.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag till medelsram.Medelsanvisning under anslaget C 3 m.m.Regeringen föreslår att till C3. Andra biståndsprogram anvisas ettreservationsanslag för /94 på 1804500000kr.De förslag i den socialdemokratiska partimotionen U250 (s) rörande olikaanslagsposter som utskottet behandlat i det föregående uppgår totalt till1719500000 kr.I motion U265 (nyd), yrkande 1, föreslås att 1 mindre än vadregeringen föreslagit anvisas, eller 772 000 000 kr.Vänsterpartiets förslag i motion U233 (v) under olika anslagsposter, vilkabehandlats i det föregående, uppgår totalt till 2099500000kr.Med anledning av regeringens proposition föreslår utskottet atttill reservationsanslag C 3. Andra biståndsprogram för /94anvisa 1 . Utskottet avstyrker motionerna U233 (v) och U250 (s),båda i berörda delar, samt motion U265 yrkande 1 (delvis).Utskottet har i det föregående redogjort för de av regeringen förordaderiktlinjerna för utvecklingssamarbete samt för redovisade, gjorda utfästelser.Utskottet tillstyrker regeringsförslagen. Med hänvisning till vad utskottetanfört i det föregående föreslår utskottet att bemyndigar regeringenatt göra de utfästelser och åtaganden som förordats i propositionen.Administration av biståndetPropositionen (s. 176)Föredragande statsrådet anför att det är önskvärt att Utredningen omstyrnings- och samverkansformer inom biståndet (SOU 1993:1) kompletteras föratt man på ett systematiskt sätt skall få en uppfattning om möjligheterna attrationalisera förvaltningen och göra ekonomiska besparingar. Han avser därförsnarast tillsätta en utredare med uppdrag att avlämna förslag till besparingarinom biståndsadministrationen.I propositionen framhålls att förvaltningsanslagen (C 4--8 samt C10. )budgeterats utan hänsyn tagen till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändrade principer för budgetering av myndigheternasförvaltningsanslag. Dessa principer godkändes av vid behandlingen avförra årets budgetproposition (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:FiU20, rskr.1991/92:128--129), och de preciseras i årets budgetproposition(prop.1992/93:100, bil.1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2).Eftersom de belopp som kommer att ställas till myndigheternas dispositionsenare kommer att fastställas enligt nämnda principer kan de komma att avvikafrån budgeterat belopp.Vidare anförs i propositionen att myndigheternas planeringsramar, till följdav den planerade besparingsutredningen, beräknats utan hänsynstagande tilleventuella framtida rationaliseringsuttag.C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)Propositionen (s. 177--179)1991/92 Utgift 265 356 4341992/93 Anslag 293 758 0001993/94 Förslag 303 219 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 293 758 000 + 9 461 000SIDA har till regeringen inkommit med en förenklad anslagsframställningbaserad på myndighetens fördjupade anslagsframställning 1991. Med avvikelsefrån planeringsramen föreslår SIDA att det i basen för förvaltningskostnaderslutligt läggs in vissa kostnader som genom temporära lösningar tilldelatsmyndigheten i form av överskridanden. Vidare föreslås en överföring av medelfrån anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA motsvarande kostnaderna förtvå tjänster för handläggning av aidsfrågor. Dessa förslag stöds avföredragande statsrådet.I propositionen får SIDA också stöd för äskandet om iengångsanvisning för utbyggnad av myndighetens tekniska kapacitet i samband medövertagande av vissa tjänster från Utrikesdepartementet.Under förutsättning att tidigare anvisade kompetensutvecklingsmedel bedöms haanvänts effektivt föreslås i propositionen att SIDA får ytterligare 3 miljonerkronor i kompetensutvecklingsmedel för kommande budgetår.Föredragande statsrådet föreslår ett rationaliseringsuttag om 2,4 %.SIDA kommer att omfattas av systemet med räntebeläggning av statligamedelsflöden.Planeringsramen för budgetåren 1993/94--1994/95 beräknas till603138000kr.Regeringen föreslår att till Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)för /94 anvisa ett ramanslag på 303219000 kr.MotionenI motion U265 (nyd), yrkande 2, föreslås att de verksamheter som SIDA arbetatmed bör delas upp mellan nya och befintliga huvudmän.Vissa delar bör helt avvecklas. SIDA:s myndighetsanslag bör minskas med 153,2miljoner kronor till 150 miljoner kronor.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens medelsförslag vad avserSIDA:s förvaltningsanslag (C 4). Utskottet anser inte att de i motionenföreslagna förändringarna bör ifrågakomma.Härmed avstyrks motion U265 (nyd) yrkande 2.C 5. Styrelsen för u-landsutbildning i ()Propositionen (s. 179--181)1991/92 Utgift 52 953 9591992/93 Anslag 23 014 0001993/94 Förslag 24 963 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 23 014 000 + 1 949 000Av propositionen framgår bl.a. att styrelsens resultatredovisning indikeraratt resultatkravet uppfyllts. Främst synes härmed avsessjälvkostnadstäckningsgraden för språkenheten. Styrelsen redovisar också enproduktivitetsökning (beräkningen baserad på tidsmått).Sandö har inlett undervisning i nya språk och kan numera erbjuda utbildningäven i estniska, polska, tyska och ryska. Volymen för uppdragsutbildning(främst i språk) har dock minskat, vilket till viss del beror på omläggningenav den svenska personalbiståndspolitiken.I sin förenklade anslagsframställning menar styrelsen att de övergripande målsom gäller är på väg att nås. Styrelsen vidhåller sitt förslag i den fördjupadeanslagsframställningen (1990) att det vore mer kostnadseffektivt om myndighetenfick överta vissa utbildningar som bedrivs på SIDA:s kursgård.Föredragande statsrådet noterar att de övergripande mål som gäller förtreårsperioden /92--1993/94 ligger fast. Regeringen har dessutom beslutatatt de övergripande mål och verksamhetsmål som gällt för nämnda treårsperiodskall utsträckas till att omfatta även /95.Vad avser resultatbedömningen menar statsrådet att verksamheten bedrivs meden sådan inriktning att de uppnådda målen kan nås. Den ekonomiska redovisningenvisar att myndigheten väl klarat att rationalisera sin verksamhet.Riksrevisionsverket har inte haft några invändningar i sin revisionsberättelseavseende . Statsrådet förutsätter att den av redovisadeproduktivitetsökningen kompletteras med ett kostnadsrelaterat mått.I propositionen anges att planeringsramen för budgetåren 1993/94--1994/95 harberäknats till . Ramanslaget till Styrelsen för u-landsutbildningi () /94 föreslås uppgå till 24 963 000 kr.MotionenI motion U265 (nyd), yrkande 3, föreslås att anslaget till Styrelsen förSandö U-centrum minskas med till . Imotionen anges att utbildningen vid bör läggas ned.I motion U306 (s) föreslås att U-centrums unika förutsättningarutnyttjas genom att ytterligare utbildningsverksamhet inom biståndsområdetförläggs dit.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens medelsförslag vad avseranslaget till Styrelsen för u-landsutbildning i (C 5). Utskottet är avuppfattningen att utbildningen vid är av betydande värde medden huvudsakliga utformning den har. Det delar synpunkten imotion U306 (s) att ytterligare utbildningsverksamhet inom biståndsområdetmycket väl kan förläggas dit. Enligt utskottets mening ankommer det dock påmyndigheten själv att försöka utveckla och bredda verksamheten.Härmed avstyrks motion U265 (nyd) yrkande 3 och motion U306 (s).C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)Propositionen (s. 182--183)1991/92 Utgift 20 197 4911992/93 Anslag 25 405 0001993/94 Förslag 26 936 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 25 405 000 + 1 531 000SAREC har inkommit med en fördjupad anslagsframställning avseende1993/94--1995/96. Vad gäller /94 äskas en ökning om knappt 3mkr. SAREC avser med dessa medel bl.a. finansiera två nyaforskningssekreterartjänster, justera myndighetens löneprofil, överförakostnader avseende SAREC:s kontor i från sakanslaget samt utvecklakompetensen hos personalen.Föredragande statsrådet konstaterar att SAREC besitter en mycket högkompetens samt att förvaltningskostnadernas andel av totalkostnaderna är liten.Statsrådet menar att samtliga kostnader för skall finansierasöver förvaltningsanslaget samt att det är motiverat med en engångsanvisning på300 /94 för kompetensutveckling. Däremot avvisasförslagen om medel för två nya forskningssekreterartjänster och för att justeralöneprofilen.Ett sparbeting om för treårsperioden /94--1995/96 föreskrivs, varav bör avse /94.Planeringsramen för treårsperioden /94--1995/96 beräknas till 80 208 000kr.Regeringen föreslår att Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) för budgetåret1993/94 anvisas ett ramanslag på 26 936 000 kr.MotionernaI motion U233 (v), yrkande 60, föreslås att SAREC:s begärda ökning avadministrationsanslaget till skall beviljas för att möjliggörainrättandet av två nya tjänster som forskningssekreterare.I motion U265 (nyd), yrkande 4, föreslås att anslaget till SAREC minskas med11 mkr till . Motionärerna är övertygade om att det går att integrera del av verksamheten i den befintliga universitets- och forskningsvärlden.UtskottetUtskottet anser det inte motiverat att tillstyrka den höjda ambitionsnivånvad gäller SAREC:s administration som föreslås i motion U233 yrkande 60 (v).Medan universitetens och högskolornas roll är att utbilda samt att producerany kunskap, har SAREC andra huvuduppgifter, nämligen att stödja forskning, attfrämja vetenskapligt samarbete samt att stärka förmåga att byggaupp egen forskningskapacitet. Enligt utskottets uppfattning bör och kan SAREC:sverksamhet därför inte integreras i den befintliga universitets- ochhögskolevärlden.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 60 och motion U265 (nyd) yrkande 4.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag.C 7. Nordiska AfrikainstitutetPropositionen (s. 183--187)1991/92 Utgift 6 083 9841992/93 Anslag 6 013 0001993/94 Förslag 5 470 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 6 013 000 - 543 000Nordiska har inkommit med en fördjupad anslagsframställningavseende budgetåren 1993/94--1995/96. Av denna framgår bl.a. att det tidigarebehovet av att externfinansiera stora delar av verksamheten har minskat. Denordiska verksamhetsbidragen (från , Finnida och det norskaUtrikesdepartementet) höjdes relativt kraftigt , och de harsedan dess justerats med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Bidragenregleras i ettåriga kontrakt med automatisk förlängning.Föredragande statsrådet menar att Nordiska Afrikainstitutets nuvarandeverksamhet är lämpligt avvägd. Dokumentations- och publikationsverksamheternaär väl etablerade och av hög kvalitet och en kontinuerlig utveckling sker.Nordiska Afrikainstitutets struktur och arbetsformer är, enligt föredragandestatsrådets mening, unika. Verksamheten präglas av en praktisk nordism som ärangelägen att värna.I syfte att tydliggöra den nordiska forskningens ställning vid menar föredragande statsrådet att hela kostnaden för detsvenska bidraget bör redovisas under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. Det belopp som av denna anledning bör överföras dit frånanslaget C 7. uppgår till 625 000 kr.Med hänsyn till kraven på besparingar inom biståndsbudgeten är regeringeninte beredd att tillstyrka de förslag om ytterligare resurser för tjänster ochförstärkta lönemedel som begärt.Planeringsramen för budgetåren 1993/94--1995/96 har beräknats till 16 410 000kr. bör institutet åläggas ett sparbeting på , varav 2 %bör avse /94.Regeringen föreslår att till /94 anvisar ett ramanslag på 5 470 000 kr.MotionernaI motion U233 (v), yrkande 61, föreslås att institutet får den ökning detbegärt. Motionärerna anser, att om skall gå in i EG:s för de afrikanskabönderna skadliga forskningsprojekt, behövs Nordiska Afrikainstitutetsforskning för att skapa balans. Ett anslag på yrkas.I motion U265 (nyd), yrkande 5, föreslås att inga medel anvisas på anslagetC7. Motionärerna menar, att den resurs och kunskapsbas som byggts upp inomNordiska bör nyttjas vid uppstartandet av den operativakatastrof- och biståndsbrigaden.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att ytterligare resurser för tjänsteroch förstärkta lönemedel ej kan ifrågakomma till följd av föreliggandebesparingskrav.Utskottet menar att verksamheten vid bör bibehållasi nuvarande form.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund budgetpropositionens förslag tillmedelsram.Härmed avstyrks motionerna U233 (v) yrkande 61 och U265 (nyd) yrkande 5.C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)Propositionen (s. 187--189)1991/92 Utgift 13 783 5011992/93 Anslag 18 745 0001993/94 Förslag 20 991 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 18 745 000 + 2 246 000Under /93 har BITS påbörjat en omstrukturering av myndighetenoch inlett ett utvecklingsarbete som syftar till att effektivisera myndigheten.Föredragande statsrådet konstaterar att BITS verksamhet ökat kraftigt underen följd av år. De administrativa resurserna är fortfarande otillräckliga,varför han anser ett ytterligare tillskott på förvaltningsanslaget om 1 miljonkronor motiverat. I det förvaltningsanslag som föreslås ingår enengångsanvisning om för kompetensutveckling och förflyttkostnader.Planeringsramen för budgetåren 1993/94--1994/95 har beräknats till 40 382 000kr.I propositionen föreslås att till Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /94 anvisar ettramanslag på 20 991 000 kr.MotionenI motion U265 (nyd), yrkande 6, föreslås att anslaget C 8 minskas med 4miljoner kronor till . Motionärerna menar att BITS anslag kanreduceras och verksamheten förberedas för omvandling inom en ny fräschorganisation. BITS har enligt budgeten ett anslag för sin förvaltning sommotsvarar av omsättningen, vilket av motionärerna anges som ett gottriktmärke.UtskottetUtskottet anser att organisationen för BITS verksamhet är ändamålsenlig om änunderdimensionerad vad avser administrativa resurser och har ingen erinran motbudgetpropositionens förslag till medelsram.Därmed avstyrks motion U265 (nyd) yrkande 6.C 9. Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i ()Propositionen (s. 189)1991/92 Utgift 5 636 8631992/93 Anslag 7 076 0001993/94 Förslag 7 076 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 7 076 000 +/- 0Anslaget för elevförmåner är avsett att täcka kostnader för förmåner förterminskursens deltagare enligt gängse värnpliktsförmåner. Utbildningsbidragetavser kostnader för dels volontärkursen, dels utbildningskostnaderna förkursdeltagare från frivilligorganisationer berättigade till volontärbidrag frånSIDA.I propositionen hemställs att till Bidrag till Styrelsen föru-landsutbildning i () för /94 anvisar ettförslagsanslag om 7 076 000 kr.MotionenI motion U265 (nyd), yrkande 7, föreslås att bidraget till Styrelsen föru-landsutbildning i () bör minska med till6 miljoner kronor.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag till medelsram.Härmed avstyrks motion U265 (nyd) yrkande 7.C 10. ()Propositionen (s.189--191)1991/92 Utgift -1992/93 Anslag 34 436 0001993/94 Förslag 36 441 0001992/93 Beräknad ändring 1993/94RegeringenAnslag 34 436 000 + 2 005 000Swedecorps verksamhet har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede. Denorganisationsmodell som valts för näringslivsbiståndet har medfört ett antalproblem. understryker vikten av att en organisationsändring kangenomföras den 1 juli 1993.Föredragande statsrådet konstaterar att är en myndighet underUtrikesdepartementet men att det också på uppdragsbasis administrerarriskkapitalsatsningar genom . Den valdaorganisationsmodellen har, enligt honom, visat sig innebära svårbemästradeproblem. En utredning har visat att en omorganisation bör genomföras. Bolagetoch myndigheten bör få separata styrelser och verkställande ledningar.Omorganisationen bör genomföras eller snarastdärefter som av praktiska skäl bedöms mest lämplig.Regeringen föreslår att till Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd () för /94 anvisar ettförslagsanslag på 36 441 000 kr.MotionenI motion U265 (nyd), yrkande 8, föreslås att anslaget C 10 minskas med 31,4miljoner kronor till . har enligt budgeten ettanslag för sin förvaltning som motsvarar av omsättningen, vilketförefaller motionärerna orimligt. De menar att uppenbara besparingar kan göras.UtskottetUtskottet noterar att regeringen, som framgår av propositionen (s. 190 f.),föreslår åtgärder för att finna lämpliga organisationsformer för detinternationella näringslivsbiståndet, och utskottet tillstyrker regeringensbudgetförslag vad avser Swedecorp.Härmed avstyrks motion U265 (nyd) yrkande 8.BiståndsramenUtskottets ställningstagande i det föregående omfattar vad som förordas ibudgetpropositionen under rubriken . Internationellt utvecklingssamarbete (sebil. I konsekvens härmed avstyrks yrkanden om ett högre biståndsanslag änvad som föreslås i budgetpropositionen, dvs. yrkande 62 i motion U233 (v) samtyrkande 1 i motion Jo705 (-).Likaledes avstyrks, i enlighet med vad ovan anförts, yrkandena i motionernaFi211, U234, U235 och U265 (samtliga nyd) under olika anslagsposter, vilkasammanlagt påverkar den totala biståndsramen på sätt som framgår av bilaga 2.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag om avräkning motbiståndsanslaget av vissa asylkostnader. Härmed avstyrks motion U233 (v)yrkande 2.Utskottet tillstyrker således budgetpropositionens förslag till medelsram vadavser utvecklingssamarbete med (littera C, bil. 4 till proposition1992/93:100). Utskottet hemställerAllmänna riktlinjer för biståndet1. beträffande enprocentsmåletatt med avslag på motionerna 1992/93:U233 yrkande 1, 1992/93:U235yrkande 2 i berörd del, 1992/93:U284 yrkande 1 och 1992/93:Fi211 yrkande 18 iberörd del förklarar motionerna 1992/93:U221 yrkande 1, 1992/93:U250 yrkandena2 och 3, 1992/93:U252, 1992/93:U260 yrkande 5, 1992/93:U269 och 1992/93:U282yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,res. 1 (nyd)men. (v) - delvis2. beträffande de biståndspolitiska målenatt förklarar motionerna 1992/93:U221 yrkande 5, 1992/93:U233yrkande 7 samt 1992/93:U250 yrkandena 1 och 5 i berörd del besvarade med vadutskottet anfört,res. 2 (s)3. beträffande ekonomisk och politisk självständighet som biståndsmålatt avslår motion 1992/93:U263,4. beträffande demokrati och mänskliga rättigheteratt förklarar motionerna 1992/93:U221 yrkande 10, 1992/93:U233yrkande 5, 1992/93:U250 yrkande 5 i berörd del, 1992/93:U278 och 1992/93:U608yrkandena 1 och 2 besvarade med vad utskottet anfört,5. beträffande bedömning av biståndsprojektatt förklarar motionerna 1992/93:U233 yrkande 20, 1992/93:U608yrkande 5 och 1992/93:U628 yrkandena 13 och 14 besvarade med vad utskottetanfört,6. beträffande redovisning av respekten för mänskliga rättigheter imottagarländeratt förklarar motion 1992/93:U608 yrkande 7 besvarad med vadutskottet anfört,7. beträffande biståndsavtal med folkrättslig aspektatt förklarar motion 1992/93:U608 yrkande 6 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande bistånd genom organisationer och fonderatt förklarar motion 1992/93:U608 yrkandena 3 och 4 besvarad medvad utskottet anfört,9.