bet · GG01LU30 · 1993-03-09 00:00:00 — Anslag till kronofogdemyndigheterna, m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag omövergripande målsättning för exekutionsväsendet under budgetåren1993/94--1995/96 samt om anslag till kronofogdemyndigheterna /94. Vidare behandlas sju motionsyrkanden, avvilka två avser direkta anslagsfrågor medan ett motionsyrkanderör avgiftsfinansiering av kronofogdemyndigheterna. I fyramotionsyrkanden tas upp frågan om en ny regional indelning avkronofogdemyndigheterna.Utskottet tillstyrker en s-motion om att anvisa 4,5 miljonerkronor till kronofogdemyndigheterna utöver regeringens förslagför specialindrivningsenheternas verksamhet. Vidare tillstyrkerutskottet regeringens förslag om övergripande målsättning förexekutionsväsendet samt avstyrker bifall till de övrigamotionsyrkandena.Till betänkandet har fogats en reservation (m,fp,c,kds)beträffande anslaget till kronofogdemyndigheterna.SJUNDE HUVUDTITELN I proposition 1992/93:100 bilaga 8 föreslår regeringen() under punkt B1. att godkänner att den övergripande målsättningenför -- såvitt nu är i fråga -- exekutionsväsendet skall vara ienlighet med vad i propositionen förordats i avsnittetSlutsatser,4. att till Kronofogdemyndigheterna /94 anvisar ett ramanslag på 1 . 1992/93:L304 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom organisatorisk förändring av kronofogdemyndigheterna.1992/93:L307 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avgiftsfinansiering avkronofogdemyndigheterna.1992/93:L319 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en eventuell ny regionindelning avkronofogdemyndigheten avseende bör omfatta ochBlekinge med som regionhuvudort.1992/93:L323 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att se över förslaget om regionalisering avkronofogdemyndigheterna,2. att hos regeringen begär att beslut om förändradorganisation för kronofogdemyndigheterna skall underställasriksdagen.1992/93:L330 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny regionindelning av kronofogdeväsendet.1992/93:Ju223 av m.fl. (v) vari yrkas6. att under sjunde huvudtiteln anslaget B 3Kronofogdemyndigheterna för /94 anvisar ett extraanslag för insatser mot den ekonomiska brottsligheten på 30 000000 kr.1992/93:Ju817 av m.fl. (s) vari yrkas2. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar 4,5miljoner kronor till kronofogdemyndigheternasspecialindrivningsenheter. Allmän bakgrundKronofogdemyndigheterna utgör tillsammans med () landets exekutionsväsende. RSV har den övergripandeledningen och ansvaret för verksamheten.Kronofogdemyndigheterna är regionala myndigheter för frågor omverkställighet enligt utsökningsbalken (UB) och andraförfattningar. Som verkställande myndighet skallkronofogdemyndigheten enligt förordningen (1988:784) medinstruktion för exekutionsväsendet verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser, som kan bliföremål för verkställighet, fullgörs i rätt tid.Det finns en kronofogdemyndighet i varje län med säte i denort som anges i förordningen (1987:1314) om lokaliseringen avkronofogdemyndigheterna. Kronofogdemyndigheterna bedriver ocksåi betydande utsträckning sin verksamhet vid s.k. kronokontor påolika orter inom resp. län. Till varje kronofogdemyndighet ärknuten en styrelse med lekmän.Till frågor om verkställighet enligt UB hör i första handverkställighet av domar och andra exekutionstitlar. Omexekutionstiteln avser betalningsskyldighet verkställs den genomutmätning och i fråga om vissa fordringar genom införsel.Kronofogdemyndigheten verkställer också beslut om avhysning ochannan handräckning. Till kronofogdemyndighetens uppgifter hörockså att svara för exekutiv försäljning av bl.a. fast egendom.Utöver de exekutiva uppgifterna enligt UB har, som nämnts,kronofogdemyndigheterna att handlägga verkställighetsärendenenligt vissa andra författningar, t.ex. lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter samt mål omåtertagande av gods som köpts på kredit enligtkonsumentkreditlagen (1992:830) och lagen (1978:599) omavbetalningsköp mellan näringsidkare. Kronofogdemyndigheterna ärockså med ett fåtal undantag tillsynsmyndigheter i konkurs.Sedan den 1 januari 1992 handlägger kronofogdemyndigheternavidare den summariska processen, dvs. mål enligt lagen(1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning.Mål om verkställighet (utsökningsmål) handläggs enligt 1 kap.6 § UB som enskilt mål eller allmänt mål. Allmänt mål är ihuvudsak mål om uttagande av böter, vite, skatt, tull, avgiftoch liknande medel som tillkommer staten och som får utsökasutan föregående dom. Utsökningsmål som inte är allmänna ärenskilda.AnslagsfrågorPå grundval av en fördjupad anslagsframställning från RSV förbudgetåren 1993/94--1995/96 gör regeringen i proposition1992/93:100, bilaga 8, en resultatbedömning av -- såvitt nu är ifråga -- exekutionsväsendet --1991 samt enfördjupad prövning av verksamheten inför perioden1993/94--1995/96.I sin anslagsframställning anför RSV att antalet inkomnaärenden ökat kraftigt --1991 inomkronofogdemyndigheternas alla verksamhetsområden. Enligt verketkan man kan dock konstatera att kronofogdemyndigheterna lyckatshantera allt större ärendevolymer inom ramen för i stort settoförändrade resurser. Man har inte uppnått verksamhetsmålet attminska antalet gäldenärer eller de totala skuldbeloppen. Dettaberor emellertid enligt RSV på en rad förhållanden, varav mångaligger utanför kronofogdemyndigheternas kontroll.I budgetpropositionen anför föredragande statsrådet attperioden --1991 präglats av en kraftig ökning av antalet måloch ärenden inom samtliga kronofogdemyndighetersverksamhetsområden. På vissa delområden har volymökningarna desenaste åren varit drastiska. Föredragande statsrådet pekardärvid främst på antalet inträffade konkurser och antaletlöneborgenärer i ärenden om statlig lönegaranti vid konkurs, menockså på antalet ärenden om exekutiv försäljning av fast egendomm.m. I likhet med RSV gör statsrådet bedömningen attmyndigheterna i det stora hela har lyckats väl med att hanteraden växande ärendemängden. Vissa uppsatta verksamhetsmål, somt.ex. att minska antalet gäldenärer, har inte gått att uppnå.Föredragande statsrådet har samma uppfattning som RSV att dessasvårigheter beror på en rad omständigheter utanförkronofogdemyndigheternas kontroll. Enligt statsrådet har dockarbetet haft rätt inriktning och deprioriteringar som gjorts har varit riktiga.För perioden /94--1995/96 kommer enligt vad RSV uppger ianslagsframställningen verksamheten i hög grad att präglas aveffekterna av den lågkonjunktur som vi befinneross i. RSV bedömer att dessa effekter kommer att ligga kvar hoskronofogdemyndigheterna under hela planeringsperioden, även närkonjunkturen vänder uppåt igen. RSV föreslår för den kommandeperioden inte någon förändring i sak vad gäller övergripande målför exekutionsväsendet, dvs. att kronofogdemyndigheternasuppgift som verkställande myndigheter är att på uppdrag avborgenärer och andra sökande reglera rättsanspråk som inte kanregleras på frivillig väg. Ansökningar om verkställighet skallhandläggas snabbt och skyndsamt. I fråga om den förebyggandeverksamheten föreslår RSV dock ett förtydligande av innebörd attkronofogdemyndigheterna även i övrigt genom information ochliknande förebyggande åtgärder skall verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan bliföremål för verkställighet fullgörs frivilligt i rätt tid ochordning.Beträffande de yttre förutsättningarna förkronofogdemyndigheternas arbete /94--1995/96ansluter sig föredragande statsrådet i budgetpropositionen tillRSV:s bedömning. Det är enligt statsrådet knappast möjligt attnärmare beräkna hur arbetsmängden kommer att utvecklas underperioden. Till saken hör att det inte bara är konjunkturläge ochandra yttre omständigheter som inverkar på arbetsbelastningenhos kronofogdemyndigheterna. Till övriga faktorer som kan fåbetydelse i sammanhanget hör de förändringar i avgiftssystemetoch uppbördsreglerna som statsmakterna beslutat om.Mot den angivna bakgrunden anser föredragande statsrådet attdet inte är meningsfullt eller ens möjligt att nu lägga fastnågon planeringsram för treårsperioden. För /94gör statsrådet den bedömningen att kronofogdemyndigheternabehöver ett visst resurstillskott för att klara den besvärligaarbetssituation som man nu befinner sig i. Även inomkronofogdemyndigheterna bör dock vissa besparingarkunna göras genom allmän rationalisering, ökad samverkan mellanmyndigheterna i fråga om administrativa funktioner m.m.Föredragande statsrådet erinrar i sammanhanget om sambandetmellan den förebyggande verksamhet som kronofogdemyndigheternabedriver och andra åtgärder som vidtas för att minskaantalet gäldenärer samt mål och ärenden hoskronofogdemyndigheterna. Statsrådet pekar därvid bl.a. på denyligen beslutade ändringarna i avgiftssystemet. För att detlångsiktiga målet för verksamheten skall uppnås är det av viktatt de förebyggande insatserna inte väsentligt eftersätts närarbetsbelastningen är hög i den löpande verksamheten.Mot bakgrund av den fördjupade prövningen drar föredragandestatsrådet följande slutsatser. När det gäller detövergripande målet för verksamheten inom exekutionsväsendetbör någon förändring i sak inte ske. I likhet med RSV anserstatsrådet dock att ett förtydligande bör göras i fråga om denförebyggande verksamheten. Vidare framhålls att kravet påskyndsam handläggning och hög kvalitet i utredningsarbetet börbetonas. Detta gäller alla typer av mål och ärenden somhandläggs av kronofogdemyndigheterna.I propositionen hemställs om godkännande av denövergripande målsättningen för exekutionsväsendet i enlighet meddet anförda. Vidare hemställer regeringen att /94 till kronofogdemyndigheterna anvisar ettramanslag på 1117367000kronor.Utskottet delar regeringens bedömning att någon förändring isak inte bör ske beträffande den övergripande målsättningen förexekutionsväsendet för perioden /94--1995/96. Det innebäratt kronofogdemyndigheternas uppgift som verkställandemyndigheter skall vara att på uppdrag av borgenärer och andrasökande reglera rättsanspråk som inte kan regleras på frivilligväg. I likhet med regeringen och RSV anser utskottet att det börframhållas att kronofogdemyndigheterna genom information ochliknande förebyggande åtgärder skall verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan bliföremål för verkställighet fullgörs frivilligt i rätt tid ochordning. Kravet på skyndsam handläggning och hög kvalitet iutredningsarbetet i alla typer av mål och ärenden hoskronofogdemyndigheterna bör, i enlighet med vad regeringenföreslår, betonas.Med det anförda godkänner utskottet vad regeringen förordatsom övergripande målsättning för exekutionsväsendet underperioden /94--1995/96.När det därefter gäller anslaget tillkronofogdemyndigheterna har två motionsyrkanden väckts omytterligare medel för bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten. I motion Ju817 av m.fl. (s)betonas betydelsen av kronofogdemyndigheternasspecialindrivningsenheter för kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Motionärerna föreslår att --utöver vad regeringen föreslagit i medel tillkronofogdemyndigheterna -- anvisas tillspecialindrivningsenheterna (yrkande 2). I motion Ju223 avGudrun m.fl. (v) föreslås att anvisar ettextra anslag på till kronofogdemyndigheternaför insatser mot den ekonomiska brottsligheten (yrkande 6).Utskottet vill för sin del kraftigt understryka betydelsen avkronofogdemyndigheternas specialindrivningsenheter i kampen motden ekonomiska brottsligheten. Såsom framhålls i motion Ju817sysslar dessa enheter med de allra svåraste indrivningsfallenoch har byggt upp en stor kunskap och en personkännedom som ärytterst värdefull. Härigenom har stora tillgångar kunnat säkrasi exempelvis skalbolagshärvorna. Att kronofogdemyndigheterna pådetta sätt kan lägga beslag på vinsterna är enligt utskottetsmening en mycket effektiv åtgärd för att minska den ekonomiskabrottsligheten. Mot bakgrund av det anförda delar utskottetmotionärernas uppfattning att ytterligare medel bör anslås förspecialindrivningsenheterna och utskottet finner att det imotion Ju817 föreslagna beloppet, , är välavvägt. Enligt utskottets mening bör medlen användas förutbildning och personalförstärkningar.Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motion Ju817yrkande 2. Utskottets ställningstagande innebär att riksdagentill kronofogdemyndigheterna för nästkommande budgetår böranvisa utöver regeringens förslag. Härigenomtillgodoses i viss mån även önskemålet i motion Ju223 yrkande 6.Kronofogdemyndigheternas verksamhet är till stor delavgiftsfinansierad.Enligt 17 kap. 1 § UB får staten i utsökningsmål ta utersättning för sina kostnader för förfarandet hoskronofogdemyndigheten i den omfattning som regeringenföreskriver (förrättningskostnader). Bestämmelser om sådanersättning finns i förordningen (1992:1094) om avgifter vidkronofogdemyndigheterna. I utsökningsmål tas ersättning ut iform av grundavgift, värderingsavgift, försäljningsavgift ochsärskild avgift (utsökningsavgifter). Grundavgift tas somhuvudregel ut i varje mål. I allmänt mål är grundavgiften 500kr. I enskilt mål är den enligt huvudregeln 1 000 kr.Värderingsavgift och försäljningsavgift utgör avgifter videxekutiv försäljning av t.ex. fast egendom. Värderingsavgiftenutgör en procent av det belopp som egendomen värderats till.Försäljningsavgiften är enligt huvudregeln av varjeköpeskilling. Särskild avgift tas ut när det uppkommer särskildkostnad för staten för en åtgärd i målet. Avgiften skall somregel motsvara kostnaden. Förordningen reglerar också bl.a.avgifter i mål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggandeoch handräckning. I sådana mål tas ansökningsavgift ut med 200kr.Av budgetpropositionen, bilaga 8, framgår hurkronofogdemyndigheternas avgiftsinkomster redovisas istatsbudgeten. Principen innebär att inkomsterna redovisas på ensärskild inkomsttitel i statsbudgeten och inte, som tidigare,under anslaget till kronofogdemyndigheterna. Anslaget budgeterassålunda brutto, dvs. utan att anslagsbeloppet minskas medberäknade avgiftsinkomster.I motion L307 av m.fl. (s) anförs,mot bakgrund av ökningen av antalet mål och ärenden hoskronofogdemyndigheterna , att avgifterna iverksamheten inte bör gå vid sidan av kronofogdemyndigheterna inpå andra konton i statskassan. Om avgifterna i stället kommyndigheterna direkt till del skulle en bättre anpassning avverksamheten till behoven kunna göras. En sådan ordning skulleenligt motionärerna innebära en bättre resursanvändning ochutgöra ett bidrag till effektiviseringen av offentligförvaltning. Motionärerna anser att denna fråga bör utredas medförtur.I föregående års budgetproposition har regeringen redovisat dehuvudprinciper för styrning av avgiftsfinansierad offentligverksamhet som bör gälla (prop. 1991/92:100 bilaga 1 s. 52 ff.).Principerna innebär bl.a. att bruttoredovisning på statsbudgeteni normalfallet bör tillämpas för offentligrättsliga avgifter förreglerande verksamhet. Verksamheten bör budgeteras på sedvanligtsätt och tillföras medel över ramanslag. Avgifterna redovisas påinkomstitel på statsbudgeten. För annan avgiftsfinansieradverksamhet som är efterfrågestyrd bör nettoredovisning påstatsbudgeten tillämpas. Sålunda bör undantag frånbruttoredovisningsprincipen kunna göras för offentligrättsligverksamhet i de fall verksamhetsvolymen är så svår att bedöma påförhand att finansiering över anslag framstår som mindreändamålsenlig. angivna principer föranledde inte någraerinringar vid riksdagsbehandlingen (bet. 1991/92:FiU20 s. 57,rskr. 128).Regeringen har genom avgiftsförordningen (1992:191) ochkapitalförsörjningsförordningen (1992:406) beslutat om generellaregler för avgiftsfinansierad verksamhet som baseras på denyssnämnda riktlinjerna. Förordningarna trädde i kraft den 1juli 1992.Utskottet vill, med hänvisning till den lämnade redogörelsen,särskilt framhålla att den bruttoredovisningsprincip somtillämpas i årets statsbudget beträffande anslaget tillkronofogdemyndigheterna stämmer överens med de huvudprinciperför styrning av avgiftsfinansierad offentlig verksamhet somstatsmakterna lagt fast. Utskottet finner inte någon anledningatt i förevarande sammanhang ifrågasätta dessa principer. Somregeringen framhållit i fjolårets budgetproposition (prop.1991/92:100, bilaga 1) ställer emellertid den förändradestyrningen av myndigheterna höga krav på uppföljning av denavgiftsfinansierade verksamhetens resultat. I enlighet härmedförutsätter utskottet att regeringen fortlöpande noggrant följerresultatutvecklingen inom kronofogdemyndigheternas verksamhet.Med hänvisning det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L307.Regionindelning av kronofogdemyndigheternaFöre den omorganisation av kronofogdemyndigheterna som skeddeden var landet indelat i 81 kronofogdedistrikt. Ivarje distrikt fanns en kronofogdemyndighet. RSV varcentralmyndighet för administrationen av exekutionsväsendet. Ettviktigt syfte med omorganisationen var att geförutsättningar för att avveckla de obalanser som hadekonstaterats i resursfördelningen mellan länen. Genom reformengavs RSV det fulla ansvaret för ledning, styrning och samordningav verksamheten i exekutionsväsendet. Verkets övergripandeledning gäller både kronofogdemyndigheternas fullgörande avexekutiva uppgifter och administrativa frågor.I föregående års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bilaga14 s. 9) hänvisade regeringen () till dendiskussion som förs på vissa statliga förvaltningsområden om dennuvarande länsindelningen är en lämplig grund för myndigheternasregionala indelning. Det anfördes att det inom vissa delar avden statliga verksamheten finns ett intresse av att skaparegionala enheter som omfattar större administrativa områden änett län. Den framtida regionala strukturen påverkas också av deninternationella utvecklingen. Föredragande statsrådet förklaradeatt han avsåg att föreslå regeringen att tillkalla enparlamentarisk beredning för det fortsatta arbetet med såväl denregionala verksamhetens uppbyggnad som landets indelning i län.Regeringen har bl.a. mot den angivna bakgrunden tillkallat enparlamentarisk beredning (C 1992:06) med uppgift att utformaförslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad och indelningpå regional nivå. Enligt direktiven (dir. 1992:86) börberedningen, om den finner skäl till det, utforma förslag tillny indelning eller ändringar i nuvarande länsindelning. Ianslutning härtill bör beredningen även bl.a. ta upp frågan omden anpassning av statliga myndigheters regionala organisationsom kan följa av en förändrad länsstruktur och sambanden mellanlokal, regional och central nivå. Beredningen bör enligtdirektiven redovisa resultatet av sitt arbete i denna del senastden . I första hand bör beredningens redovisning varainriktad på ett förslag till principbeslut om reformering av denregionala nivån. Därutöver bör behovet av fortsatta utredningarför ett genomförande redovisas.I regeringens särskilda direktiv för RSV:s nuaktuella anslagsframställning anfördes att RSV skulle redovisabl.a. möjligheter och begränsningar när det gäller att inomnuvarande myndighetorganisation för exekutionsväsendeteffektivisera det operativa arbetet genom att koncentrerasärskilda funktioner till vissa av myndigheterna, oberoende avlänsgränserna.Mot bakgrund härav har inom RSV en särskild utredningverkställts beträffande förutsättningarna för en regionalsamordning av verksamheten vid kronofogdemyndigheterna.Utredningen, som tagit sig namnet Regionaliseringsutredningeninom exekutionsväsendet (Regu), har presenterat resultatet avsitt arbete i RSV Rapport 1992:8 -- Sverigeskronofogdemyndigheter i regioner.Regu föreslår en helt ny myndighetsindelning förkronofogdemyndigheterna, där varje föreslagen region utgör enmyndighet. Som huvudalternativ föreslås att sju regioner bildas,nämligen Region med som huvudort, RegionBergslagen (), Region (), RegionStockholm (), Region (), RegionÖstra () samt (). Som ettalternativ föreslår utredningen en delning av Region i två regioner, nämligen Nordöstra medLinköping som huvudort och Sydöstra med somhuvudort.Enligt Regu möjliggör förslaget bl.a. att RSV får bättreförutsättningar att leda och samordna verksamheten och attkostnaderna för administration samt styrning och ledning kanreduceras väsentligt.Spörsmålet om en ny regionindelning av kronofogdemyndigheternatas upp i fyra motioner.I motion L304 av () hänvisas till attRegus förslag bl.a. innebär att kronofogdemyndigheterna iKristianstads län och sammanförs till en region,. Motionären menar att mycket talar för attRegionberedningens (C 1992:06) arbete leder till attKristianstad blir huvudort i regionen. Någon organisatoriskförändring i enlighet med Regus förslag bör inte genomförasinnan Regionberedningen slutfört sitt arbete.I motion L319 av m.fl. (s) påpekas att någonutvärdering av gällande ordning inte har skett. Vad gäller dekonkreta förslagen i Regu anser motionärerna att enregionindelning i bör omfatta och medKristianstad som huvudort.I motion L323 av m.fl. (s) framhålls attfrågan om en ändring av organisationen avkronofogdemyndigheterna bör underställas . Vad gällersjälva innehållet i Regus förslag anför motionärerna att RegionBergslagen är för stor och de län som omfattas har för litetekonomiskt och kulturellt samband med varandra.Även i motion L330 av m.fl. (s)framförs kritiska synpunkter på Regus huvudförslag tillregionindelning. Motionärerna anser att utredningens alternativmed en delning av Region i två regioner ärbättre. I andra hand förordas att förs samman medRegion vad utskottet inhämtat har RSV numera intagit denståndpunkten att det, med hänsyn till att länsindelningen blivitföremål för utredning, inte finns förutsättningaratt gå före med en regionindelning av exekutionsväsendet. RSVavstår därför från att gå in till regeringen med en hemställanom att nu genomföra en regionalisering. Med hänsyn till detanförda och då frågan om den regionala organisationen avmyndigheterna allmänt sett är föremål för utredning anserutskottet att motionerna inte nu bör föranleda någon riksdagensåtgärd. får givetvis anledning att återkomma om depågående övervägandena leder till förslag till förändringar avorganisationen. Utskottet avstyrker således bifall tillmotionerna L304, L319, L323 och L330. beträffande verksamheten inom exekutionsväsendetatt godkänner att den övergripande målsättningen förverksamheten inom exekutionsväsendet skall vara i enlighet medvad regeringen förordat i proposition 1992/93:100 bilaga 8,punkt B 1, under avsnittet Slutsatser,2. beträffande anslag till kronofogdemyndigheternaatt med bifall till motion 1992/93:Ju817 yrkande 2och med anledning av regeringens förslag och motion Ju223yrkande 6 till Kronofogdemyndigheterna för budgetåret1993/94 under sjunde huvudtiteln anvisar ett ramanslag på ,res. (m,fp,c,kds)3. beträffande avgiftsfinansieringatt avslår motion 1992/93:L307,4. beträffande regionindelning av kronofogdemyndigheternaatt avslår motionerna 1992/93:L304, 1992/93:L319,1992/93:L323 och 1992/93:L330.Stockholm den 9 mars 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), BertilPersson (m), (), (), CarinLundberg (s), (), () och Per ErikGranström (s). Anslag till kronofogdemyndigheterna (mom. 2)(), Per Stenmarck (m), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 6 slutar med "yrkande 6."