bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Utskottet tillstyrker även förslageti budgetpropositionen att för nästa budgetår anvisar 100 miljonerkronor under samma anslag.De statliga betalningarna och PostgirotI en förordning (1974:591) som utfärdats av regeringen regleras frågan omstatlig myndighets skyldighet att anlita eller Postgirot. Riksdagengav regeringen rätt att besluta om avveckling av Postgirotsensamrätt till de statliga betalningarna (prop. 1991/92:100 bil. 1, bet. FiU20,rskr. I förra årets budgetproposition angavs bl.a. att förslaget omavveckling förutsatte en utveckling av det statliga betalningssystemet. Vidareanfördes att frågan om vilka förutsättningar som säkerställer Postgirotsmöjligheter att konkurrera på betalningsmarknaden behövde utredas ytterligareoch bli föremål för samlad prövning.I årets budgetproposition (bil. 7, ) anfördes attutvecklingen av den svenska girerings- och betalningsmarknaden mot ökadkonkurrens och förbättrad effektivitet bäst torde uppnås genom att två olikabetalningssystem, Postgirot och bankerna/bankgirot, bevaras. Emellertid börbefintliga barriärer mellan de båda systemen reduceras för att uppnå enkonkurrens på jämbördiga villkor. Som exempel på barriärer nämndes dels densubventionering som Postgirot uppbär genom den kvarvarande ensamrätten tillstatliga betalningar, dels de svårigheter som Postgirot har att erbjudaautogirolösningar till privatpersoner, eftersom man inte tillåts tillgång tillalla affärsbankers lönekonton.I årets finansplan (s. 134) anfördes att en översyn som gjorts visar attPostgirot inte är i behov av utökade befogenheter att driva verksamhet för attkonkurrera på betalningsmarknaden. De minskade intäkter som kan bli följden avökad konkurrens om statliga betalningar borde kunna kompenseras med ökadeavgiftsintäkter. I den mån postgirorörelsen anser sig behöva kompletterabetalningsförmedlingstjänsterna med andra rena banktjänster, borde detta lösasi samarbete med andra banker, anfördes det i finansplanen.Utskottet anförde med anledning av vad som redovisades om det statligabetalningssystemet i finansplanen följande. Genom en avveckling av Postgirotskvarvarande monopol på statliga betalningar skapas förutsättningar för ökadkonkurrens på betalningsmarknaden, vilket gynnar effektiviteten. Effektivkonkurrens förutsätter emellertid jämbördiga villkor. Som påpekades ibudgetpropositionen (bil. 7 s. 146) hämmas effektiviteten i betalningssystemetav att vissa systemlösningar, exempelvis sådana som förutsätter att Postgirotfår rätt att verkställa betalningar genom debiteringar på banklönekonton, intehar kunnat genomföras.Utskottet ansåg det vara av stor vikt från konkurrenssynpunkt att Postgirotkan förmedla betalningar till och från banksystemet genom krediteringar ochdebiteringar av bankkonton. Regeringen gav RRV i uppdrag att i samband medupprättande av avtal om statens betalningsförmedling beakta denna aspekt ochutan fördröjning rapportera till regeringen om hinder för den avseddautvecklingen uppkommer. Utskottet ansåg att regeringen ikompletteringspropositionen borde redovisa för hur dessa frågorutvecklas. Syftet med avvecklingen av Postgirots monopol på statligabetalningar är att skapa ökad konkurrens som främjar effektiviteten i systemet.Denna konkurrens måste ske på lika villkor. Frågan om Postgirots möjligheteratt ge 360-dagarskrediter och ränta på innestående medel även tillprivatpersoner borde, enligt utskottet, kunna övervägas när Postgirotskvarvarande monopol på statliga betalningar avskaffats.Med detta ställningstagande tillgodosågs ett motionsyrkande frånsocialdemokratiskt håll, och ett enigt utskott kunde avstyrka ett antalmotioner med krav på att Postgirots särställning inte skulle tas bort.I kompletteringspropositionen redovisas att RRV i sin skrivelse tillregeringen bl.a. redogör för att parterna ännu inte har nått fram till någonlösning som möjliggör att Postgirot kan utföra debiteringar på alla bankerskonton. Finansministern förutsätter att parterna fortsätter ansträngningarnaatt finna affärsmässiga lösningar i denna fråga. Målet är oförändrat att ettutvecklat statligt betalningssystem skall kunna införas och attförordningen (1974:591) om skyldighet att anlita eller Postgirot förstatliga betalningar skall kunna upphöra att gälla.I den socialdemokratiska partimotionen Fi92, som väckts med anledning avkompletteringspropositionen, sägs att en avveckling av Postgirots ensamrätttill statliga betalningar, innan det finns förutsättningar för konkurrens pålika villkor, innebär en stor risk för att bankerna genom bankgirosystemet fårmonopol på förmedling av betalningar till och från privatpersoners bankkonton.Ett gammalt monopol kommer i så fall att avlösas av ett nytt monopol. Enligtmotionärerna bör en avveckling av Postgirots ensamrätt anstå till dess attverkligt fri konkurrens etablerats. En förutsättning för att detta skall kunnaske är att Postgirot får möjlighet att förmedla betalningar på alla bankerskonton samt att Postgirots verksamhetsramar i övrigt anpassas tillkonkurrenssituationen.Även i motion Fi94 från uttalas att skyldigheten förstatliga myndigheter att anlita Postgirot inte bör ändras förränbankgirokartellen brutits upp och Postgirot släppts in i detta system.Riksdagen bör uttala att ensamrätten kommer att bibehållas om inte detta sker.Under behandlingen av ärendet har utskottet uppvaktats av företrädare förPosten och Postgirot samt och bankgirot.Finansutskottet har samma uppfattning som . En avveckling avPostgirots särställning i det statliga betalningssystemet måste ske på ettsådant sätt att konkurrens skapas som främjar effektiviteten ibetalningssystemet. För detta krävs en konkurrens på lika villkor.När Postgirots särställning i det statliga betalningssystemet upphör kommerprivatpersoner, företag och myndigheter att fritt kunna väljabetalningsförmedlare vid betalningar till och från staten. För att detta valskall kunna ske på rationella grunder måste de båda systemen ha sammamöjligheter att kunna erbjuda tjänster. Som utskottet tidigare redovisatinnebär detta att man måste överväga att ge Postgirot möjligheter att kunnaerbjuda 360-dagarskrediter och ge ränta på innestående medel även tillprivatpersoner. Det är också önskvärt, som utskottet tidigare uttalat, attavtal kan träffas mellan Postgirot och affärsbankerna om att ge Postgirot rättatt verkställa betalningar genom debiteringar på banklönekonton.Regeringen bör återkomma till och redovisa hur dessa frågorutvecklas och vid behov lämna förslag som bidrar till att upprätthållakonkurrens i betalningsförmedlingen och främja effektiviteten.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna Fi92 (s) yrkande 4 ochFi94 (v) yrkande 20 bör som sin mening ge regeringen till känna.Vissa frågor om inbetalning av skatt och arbetsgivaravgifterPå skatteområdet finns i ett antal lagar bestämmelser om att inbetalning avskatt skall göras till ett särskilt postgirokonto. Ikompletteringspropositionen (bil. 6, ) föreslås att dessabestämmelser ändras så att det även på skatteområdet blir möjligt att görainbetalning till andra konton än postgirokonton. Vidare föreslås attavgiftsfriheten slopas och att avgiften i stället tas ut av inbetalaren.Härigenom kommer olika förmedlare att gentemot inbetalarna kunna konkurrera ifråga om såväl priser som andra villkor som är knutna tillbetalningstjänsterna.Flertalet av ändringsförslagen i kompletteringspropositionen rör bl.a.bestämmelserna om när skatten skall anses betald. Med några undantag gäller att skatten skall anses betald när inbetalningskort ellergireringshandlingar kommit in till postanstalt. I propositionen föreslås attordet postanstalt byts ut mot den som förmedlar betalningen.Utskottet anser i likhet med vad som förordas i propositionen att de aktuellabestämmelserna bör ändras så att de inte hindrar att andra än Postverketanlitas som förmedlare av skattebetalningar om det är lämpligt. Detta måstedock förutsätta att avtal har ingåtts som reglerar bl.a. förmedlarens ansvarför att betalningen kommer staten till handa. Det kommer inomöverskådlig tid sannolikt inte att bli aktuellt med andra betalningsförmedlareän, förutom , bankerna och de post- eller bankanknutnagiroinstituten. Utskottet föreslår med hänvisning härtill att propositionensuttryck den som förmedlar betalningen ändras till en postanstalt eller,om staten har ingått avtal om förmedling av skattebetalningen med en bank ellerett giroinstitut, till banken eller giroinstitutet -- detta i syfte attundvika att vem som helst anser sig ha rätt att förmedla betalningar och kanskebehålla betalningarna . Utskottets förslag till ny lydelse harutformats med hänsyn till vad som har sagts. I övrigt har endast någrasmärre redaktionella ändringar gjorts i förhållande till propositionensförslag.I 52§ uppbördslagen har ordet särskilt lagts till framför ordetkonto på två ställen. Även i lagen om sjömansskatt har ordet särskildalagts till före konto.Den i detta sammanhang föreslagna ändringen i lagen om arvsskatt ochgåvoskatt bör brytas ut och behandlas tillsammans med en annan ändring i sammalagrum som föreslås i proposition 1992/93:198 (se bet. 1992/93:SkU27). Vidarebör påpekas att de nu aktuella ändringarna i 19 § kupongskattelagen och 8 §lagen om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. innefattar även de ändringarsom föreslagits i proposition 1992/93:196 och som brutits ut vidriksdagsbehandlingen av den propositionen, vilken i övrigt bifallits avriksdagen. Dessa ändringsförslag har nämligen ansetts böra samordnas med deändringar som lagts fram i kompletteringspropositionen (se bet.1992/93:SkU28).Fallskärmsavtal inom den offentliga sektornI motion Fi93 (nyd) menar motionärerna att nu när fallskärmsavtalen äravslöjade finns det enkla recept för att komma till rätta med denna avart avsolidarisk lönepolitik inom den offentliga sektorn. Motionärerna begär attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen avfallskärmsavtal inom den offentliga sektorn. Motionärerna anser att avtalen börupphöra eller i vart fall begränsas (yrkande30).Med anledning av motionen vill finansutskottet anföra följande. Frågan omde s.k. fallskärmsavtalen har väckt stor uppmärksamhet. Utskottet finner detlämpligt att i diskussionen skilja mellan den privata och den offentligasektorn. Beträffande den privata sektorn är chefslöneavtalen i första hand enfråga mellan företagsägarna och cheferna. Staten har här ett ansvar i deföretag där staten är delägare.På den offentliga sidan har staten, tillsammans med kommuner och landsting,ansvaret. Eftersom det är fallskärmsavtalen i de numera statligt ägda bankernaoch i de banker som ansökt om bankstöd som stått i fokus förmassmediediskussionen, finns det anledning att i detta sammanhang kortfattatredovisa de åtgärder som regeringen har vidtagit härvidlag.Regeringen uppdrog åt f.d. regeringsrådet attgranska anställningsavtal m.m. som ingåtts mellan Nordbanken och några f.d.direktörer. Syftet var att undersöka möjligheten att få avtalen omavgångsvederlag helt eller delvis ogiltigförklarade eller enskildaavtalsvillkor jämkade. Efter sin genomgång rekommenderade utredaren regeringenatt inte inleda någon process mot de tre direktörerna.Finansdepartementet har genom beslut uppdragit åt advokatenOtto att utreda om det finns grund för staten som ägare till Nordbankenatt väcka talan mot styrelseledamöter eller andra om skadestånd till bankenenligt reglerna i bankrörelselagen. Resultaten av utredningen kommer attpresenteras senast den 15 september 1993.Statsrådet har i ett brev till ledningen förNordbanken, och angett riktlinjer för anställningsvillkorenför personal i ledande ställning. Riktlinjerna innebär bl.a. att ett begränsatavgångsvederlag kan utbetalas under en kort omställningstid. Omoegentligheter som kan föranleda brottsansvar eller skadeståndsskyldighetupptäcks medan vederlag fortfarande betalas ut, skall arbetsgivaren ha rätt atthålla inne vederlaget eller en del av det tills domstol prövat frågan elleröverenskommelse träffats.Inom den statliga verksamheten i övrigt förekommer avgångsvederlag ochliknande förmåner endast i liten utsträckning. De högsta statliga cheferna,generaldirektörer och landshövdingar m.fl. och även statsråden, kan få s.k.förordnandepension. Den s.k. har i sitt betänkande (SOU 1992:60) föreslagit genomgripande förändringar av anställningsskyddet m.m.för arbetstagare i verksledande ställning hos staten. Utskottet har erfarit atten proposition är under utarbetande, och om utredningens förslag genomförsaktualiserar det en översyn av reglerna om förordnandepension.Utskottet konstaterar avslutningsvis att frågan om de s.k. fallskärmsavtalenm.m. kommer att behandlas av arbetsmarknadsutskottet . Det finnsinte anledning för utskottet att föregripa arbetsmarknadsutskottets kommandebehandling, och utskottet avstyrker därför motion Fi93 (nyd) yrkande 30.Tillsättning av offentliga chefstjänsterI motion Fi93 (nyd) anförs att det är samhällsekonomiskt slöseri atttillsätta viktiga chefsbefattningar enbart på politiska meriter. Motionärernaanser att chefer inom statliga verk, bolag och andra verksamheter skalltillsättas efter utannonsering av tjänsten och genom ett urval bland dem sominnehar erforderlig kompetens (yrkande36).Konstitutionsutskottet har i årets granskningsbetänkande (1992/93:KU30)bl.a. redogjort för de principer som gäller vid tillsättning av statlig tjänst.Enligt 11kap. 9§ regeringsformen tillsätts tjänst vid förvaltningsmyndighetsom lyder under regeringen av regeringen eller av myndighet som regeringenbestämmer. Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vidsakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet.Frågor rörande tillsättning av verkschefer behandlades i proposition1986/87:99 om ledningen av den statliga förvaltningen. Förslagen grundade sigpå betänkande Regeringen, myndigheterna ochmyndigheternas ledning (SOU 1985:40). Regeringens förslag innebar bl.a. attverkschefer borde sökas i en bredare rekryteringsbas . Enligtcivilministern borde regeringen utnyttja statsförvaltningens helachefspotential som underlag men även sträva efter att se verksamheter utanförstatsförvaltningen som möjliga rekryteringsområden. En viktig förutsättning varatt regeringen i fortsättningen skulle kunna koncentrera sina ansträngningar itillsättningsfrågor till myndigheternas högsta ledning. Verkschefer föreslogsockså kunna omflyttas till annan tjänst . Propositionengodtogs i denna del av (1986/87:KU29).I granskningsbetänkandet 1990/91:KU30 understryker utskottet återigenbetydelsen av att principerna för tjänstetillsättning efterlevs, och att ävenverksamheter utanför statsförvaltningen bör kunna vara lämpligarekryteringsområden vid tillsättning av högre tjänster. Granskningen gavemellertid inte i denna del anledning till något ytterligare uttalande frånutskottets sida.Konstitutionsutskottet konstaterar i årets granskningsbetänkande att beslutatt utse direktör i statliga bolag fattas av bolagsstyrelserna enligtaktiebolagslagen. Beslut om tillsättning av chef för statligt bolag ansågssåledes falla utanför utskottets granskningsområde, eftersom något beslut intefattas av regeringen.Mot bakgrund av gällande regler vid tillsättning av chefstjänster inomstatlig verksamhet ser finansutskottet ingen anledning att från sinautgångspunkter tillstyrka bifall till motionen. Utskottet avstyrker därmed Fi93(nyd) yrkande36. Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande internationellt samarbete för tillväxtatt avslår motionerna1992/93:Fi92 yrkande 10 och1992/93:Fi94 yrkandena 23 och 24,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna1992/93:Fi92 yrkande 1,1992/93:Fi93 yrkande 92,1992/93:Fi94 yrkandena 1, 14, 22, 25 och 27,1992/93:Fi95 samt1992/93:Fi117 yrkandena 8 och 10godkänner vad som förordats iproposition 1992/93:150 bilaga 1 yrkande 1 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 2 (s)men. (v) - delvis3. beträffande utredning om fastighetsmarknadenatt med anledning av motionerna1992/93:Fi92 yrkande 6,1992/93:Fi93 yrkande 88 och1992/93:Fi106 av yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 3 (m, fp, c, kds)4. beträffande bankstödetatt avslår motion1992/93:Fi114,men. (v) - delvis5. beträffande fördelningspolitiska analyseratt med anledning av motion1992/93:Fi118som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Penning-, valuta- och statsskuldspolitiken6. beträffande riktlinjer för penningpolitikenatt med avslag på motionerna1992/93:Fi92 yrkande 5,1992/93:Fi93 yrkande 85 och1992/93:Fi94 yrkande 17godkänner vad utskottet anfört om penningpolitiken och som sin mening gerregeringen och fullmäktige i detta till känna,res. 4 (s)men. (v) - delvis7. beträffande statsskuldspolitikenatt med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 1 yrkande 3samt med avslag på motion1992/93:Fi94 yrkande 19godkänner regeringens förslag till riktlinjer för statlig valutaupplåning,men. (v) - delvis8. beträffande statens upplåning i utländsk valutaatt läggerproposition 1992/93:150 bilaga 6 punkt 2 till handlingarna,9. beträffande och EMUatt läggerproposition 1992/93:150 bilaga 6 punkt 3 till handlingarna,Sparande10. beträffande bosparandeatt med anledning av motionerna1992/93:Fi93 yrkande 87,1992/93:Fi601,1992/93:Fi602,1992/93:Fi603 och1992/93:Fi604 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Arbetsmarknadspolitiken11. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningatt avslår motionerna1992/93:Fi94 yrkande 2,1992/93:Fi117 yrkandena 1 och 2 samt1992/93:Fi120 yrkande 3,res. 5 (s)men. (v) - delvis12. beträffande anslag till Arbetsmarknadsdepartementetatt med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt A1till ramanslaget för /94under tionde huvudtiteln -- utöver vad tidigare beslutat (bet.1992/93:AU8, rskr. 204) -- anvisar ,13. beträffande anslag till Utredningar m.m.att med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt A2till reservationsanslaget Utredningar m.m. för /94 undertionde huvudtiteln -- med ändring av tidigare beslut (bet.1992/93:AU8, rskr. 204) -- anvisar ett med nedräknat belopp på12220000 kr,Arbetsmarknadspolitiska åtgärder14. beträffande tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingenatt med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkande 7och med avslag på motion1992/93:Fi120 yrkandena 1 och 20godkänner att högst av anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder får användas till förstärkning av arbetsförmedlingen,res. 6 (s)15. beträffande nedläggning av delar av Arbetsmarknadsverketatt avslår motion1992/93:Fi93 yrkande 37,res. 7 (nyd)16. beträffande utbildningsbidragens storlekatt riksdagendels avslår motionerna 1992/93:Fi117 yrkande 15 och1992/93:Fi120 yrkande 8,dels bemyndigar regeringen att fr.o.m. /94 årligenanpassa nivåerna på utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering till ändringar som görs av det högstadagpenningbeloppet inom arbetslöshetsförsäkringen och beloppet per dag för detkontanta arbetsmarknadsstödet,res. 8 (s)17. beträffande utbildningsbidrag med lånedelatt med bifall till proposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2yrkandena 3, 8 och 9 samt med avslag på motionerna1992/93:Fi111,1992/93:Fi117 yrkandena 14 och 16 samt1992/93:Fi120 yrkandena 19, 21 och 22dels godkänner vad regeringen anfört om utbildningsbidrag medlånedel,dels antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omsärskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning,dels godkänner vad regeringen föreslagit i fråga om upplåningen avmedel för att finansiera utbildningsbidragets lånedel vid vissarbetsmarknadsutbildning,res. 9 (s)18. beträffande samordning av utbildningsbidrag med andra förmåneratt med bifall till proposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2yrkandena 1, 2, 10 och 11dels godkänner vad regeringen anfört om samordning avutbildningsbidrag med vissa socialförsäkringsförmåner och med lön,dels godkänner vad regeringen anfört om garantibelopp vid samordningav utbildningsbidrag med andra förmåner,dels antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring utom i vad avser 3 kap. 5 och10 §§,dels antar utskottets i bilaga 2 framlagda förslag till lag omändring i lagen (1993:355) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring ivad avser 3 kap. 5 och 10§§,dels antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd,19. beträffande särskilt bidragatt med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkande 12och med avslag på motion1992/93:Fi117 yrkande 17godkänner regeringens förslag om det särskilda bidraget vidarbetsmarknadsutbildning m.m.,men. (v) - delvis20. beträffande försöksverksamhet med beredskapsarbeten, rekryteringsstödoch avtalade inskolningsplatseratt med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkande 13och med avslag på motionerna1992/93:Fi117 yrkande 12 och1992/93:Fi120 yrkande 23godkänner den av regeringen föreslagna försöksverksamheten med statsbidragtill beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser,res. 10 (s)21. beträffande enhetligt anställningsstödatt avslår motionerna1992/93:Fi93 yrkande 56 ochA478 yrkande 1,res. 11 (nyd)22. beträffande flyttningsbidrag m.m.att med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkande 14bemyndigar regeringen att vidta de ändringar av flyttningsbidragen som kankomma att erfordras i anslutning till planerad översyn av bidragen,23. beträffande regeländringar beträffande åldersgränsen m.m. inomarbetsmarknadsutbildningenatt med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkandena 15 och 17godkännerdels vad regeringen förordat i fråga om praktik för invandrare medyrkesutbildning på högskolenivå,dels regeringens förslag till fortsatt försöksverksamhet för attstimulera till jämställdhet på arbetsmarknaden,24. beträffande bidrag till utbildning i företagatt med anledning avproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkande 16och med avslag på motion1992/93:Fi117 yrkande 6dels godkänner vad regeringen föreslagit i fråga om bidrag tillutbildning i företag,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ombidrag till löne- och utbildningskostnader,men. (v) - delvis25. beträffande utbildningsvikariatatt antar det i proposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2yrkande 4 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1993:237) omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter,26. beträffande ungdomspraktikatt riksdagena) med bifall tillproposition 1992/93:150 bilaga 8 punkt B2 yrkandena 18, 19, 20, 21 och22och med avslag på motionerna1992/93:Fi93 yrkandena 57, 58 och 59,1992/93:Fi117 yrkandena 21, 22 och 23 samt1992/93:Fi120 yrkande 24godkänner regeringens förslagdels om en förlängning --den 30 juni 1994av försöksverksamheten med arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning förungdomar (ungdomspraktik),dels om ändrade villkor för anvisning till ungdomspraktik,dels i fråga om rätt till ungdomspraktik för den som tackat nej tillett tredje gymnasieår,dels om att 25--29-åriga nyexaminerade ungdomar medhögskoleutbildning om 120 poäng eller längre skall kunna anvisas ungdomspraktiki högst ,dels om ändring av tidpunkten för anvisning till avtaladinskolningsplats och plats med rekryteringsstöd,b) antar utskottets i bilaga 2 framlagda förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter,res. 12 (s)men. (v) - delvis27. beträffande särskilt rekryteringsstödatt avslår motionerna1992/93:Fi117 yrkande 4 och1992/93:Fi120 yrkande 7,res. 13 (s)men. (v) - delvis28. beträffande arbetsrättatt avslår motion1992/93:Fi93 yrkandena 54 och 55,res. 14 (nyd)29. beträffande bidrag för att starta egen näringsverksamhetatt avslår motionerna1992/93:Fi93 yrkandena 61 och 63 och1992/93:Fi103,res. 15 (nyd)30. beträffande användningen av beredskapsmedel förfastighetsregisterkartoratt avslår motion 1992/93:Fi105,31.