bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — yttrande (NU3y) till finansutskottet överdenna proposition framhölls vikten av att riskkapitalbolagenstyr sin verksamhet just mot de små och medelstora företagen.Med hänvisning härtill har näringsutskottetavstyrkt och avslagit en motion (c) med krav på attriskkapitalbolagen skall prioritera de små företagen (NU25).Med hänsyn till problemen för många små och medelstora företagatt få sin riskkapitalförsörjning tillgodosedd har riksdagennyligen, efter initiativ av näringsutskottet, beslutat att deutvecklingsfonder som har svårigheter med att kunnatillhandahålla medel till små och medelstora företag kanbeviljas anstånd till med de inbetalningar tillstaten som enligt tidigare beslut skulle ha gjorts under år1993.Enligt uppgift från -- och på basis avlämnade redovisningar från bolagen -- har de sexriskkapitalbolagen fram till fattat beslutom totalt 44 investeringar till ett sammanlagt värde av ca 185miljoner kronor. är ett motsvarande antal ärendenunder beredning. Huvuddelen av de förfrågningar med begäran omkapitaltillskott som bolagen fått har dock avböjts. Bolagen harför närvarande totalt 19 anställda men väntas inom tre månaderöka antalet till ca 25.Beslutet om överföring av löntagarfondsmedel tillriskkapitalbolagen har, som tidigare nämnts, till syfte attfrämja de små och medelstora företagens riskkapitalförsörjning.Ombildningen av Industrifonden och uppskovet medutvecklingsfondernas inbetalningar av medel till staten harockså förstärkt möjligheterna till finansiering av främstsmåföretagens verksamhet.Portföljförvaltningsbolagen och riskkapitalbolagen har verkatendast . Enligt näringsutskottetsuppfattning är det för tidigt att redan nu utvärdera derasverksamhet. Utskottet vill dock -- liksom tidigare -- betona detangelägna i att riskkapitalbolagen, i enlighet med sinabolagsordningar, styr sin verksamhet mot de små och medelstoraföretagen.Med det anförda avstyrker näringsutskottet de nu berördayrkandena i motionerna Fi93 (nyd) och Fi94(v).Socialdemokraterna och företrädaren för Ny demokrati inäringsutskottet har lämnat avvikande meningar tillnäringsutskottets yttrande i denna del. Även harlämnat en meningsyttring i frågan.Finansutskottet har inte någon annan uppfattning ännäringsutskottet och avstyrker därmed motionerna Fi93 (nyd)yrkande 42 och Fi94(v) yrkande18.AP-fondens placeringsrättAllmänna pensionsfonden (AP-fonden) bör ges rätt att placeraytterligare i aktier, anförs det i motionFi92(s). Därigenom skulle utbudet av riskkapital öka.Motionärerna säger sig vara beredda att överväga nya former förden utökade placeringsrätten i syfte att skapa en breduppslutning kring verksamheten.Första--tredje fondstyrelserna skall enligt vad som stadgas ireglementet för Allmänna pensionsfonden placera sina medel iförsta hand på obligations- och penningmarknaden. Fjärde ochfemte fondstyrelserna placerar sina medel huvudsakligen påaktiemarknaden. Till vardera fonden får överföras högst avdet sammanlagda anskaffningsvärdet på de tillgångar somförvaltas av första--tredje fondstyrelserna. Sammantaget för debåda förstnämnda fondstyrelserna uppgick detta belopp vidutgången av till . Härav hade 7,2miljarder kronor utnyttjats . Marknadsvärdet påderas innehav av börsnoterade svenska aktier var vid sammatidpunkt , vilket motsvarade avbörsvärdet.Regeringen har i en proposition (prop. 1992/93:206) föreslagitatt placeringsbestämmelserna för första--tredje fondstyrelsernaskall förenklas inom ramen för nuvarande regler.Näringsutskottet tillstyrkte den 13maj 1993 (NU31) regeringensförslag.Näringsutskottet behandlade tidigare i vår (NU25) ensocialdemokratisk motion som väcktes under allmänna motionstidenmed samma yrkande som det nu aktuella. Utskottet intog enprincipiellt avvisande hållning till yrkandet och anförde attstatens roll bör vara att främja det enskilda företagandet genomatt skapa stabila spelregler. De bästa förutsättningarna för enväl fungerande ekonomi uppnås genom ett enskilt ägt ochdecentraliserat näringsliv, fortsatte utskottet. Motionen fickstöd i en reservation (s) och i en meningsyttring (v). Riksdagenanslöt sig till utskottets förslag och avslog motionen.Näringsutskottet har därefter, den 13maj 1993, med liknandeställningstaganden från de olika partiföreträdarna i utskottet,återigen avstyrkt en socialdemokratisk motion av samma innebördsom den nu aktuella som har väckts med anledning av proposition1992/93:206.Näringsutskottet vidhåller i yttrandet (NU10y) sin uppfattningoch avstyrker även det här berörda yrkandet i motion Fi92(s).Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Fi92(s) yrkande9.Stöd till uppfinnare och innovatörerI ett skede när det krävs åtgärder som kan främja denindustriella tillväxten, sägs det i motion Fi93 (nyd), måstebättre förutsättningar skapas för uppfinnare och innovatörer.Motionärerna föreslår därför att i ett uttalande tillregeringen skall påtala vikten av att sådana förbättringarsnabbt kommer till stånd.Näringsutskottet har tidigare i ettbetänkande om vissa näringspolitiska frågor (NU25) behandlat ettstort antal motioner med krav på ökat stöd till uppfinnare ochinnovatörer. Härvid lämnades en redogörelse (s.20f. ), tillvilken nu hänvisas, över vilket finansiellt stöd som statentillhandahåller till företag i olika utvecklingsskeden.Näringsutskottet instämde i kravet i flera av de aktuellamotionerna på att regeringen på ett mer aktivt och direkt sättbör pröva olika möjligheter att i ökad omfattning stödjauppfinnare och innovatörer. På förslag av utskottet beslutaderiksdagen att hemställa att regeringen omgående utreder ochlägger fram förslag till åtgärder med detta syfte. I ensocialdemokratisk reservation föreslogs att ytterligare medelskulle anslås till ()för samma ändamål. En liknande uppfattning fördes fram avVänsterpartiets representant i utskottet.Enligt uppgift från pågår nu arbetet medatt utforma direktiven till den av begärdautredningen.Med hänvisning till gjorda uttalande ifrågan om stödet till uppfinnare och innovatörer avstyrkernäringsutskottet motion Fi93 (nyd) i nu aktuell del.Finansutskottet anser i likhet med näringsutskottet attdet är angeläget att regeringen omgående utreder och lägger framförslag till åtgärder om hur man på ett mer aktivt och direktsätt kan stödja uppfinnare och innovatörer. Några åtgärder medanledning av motion Fi93 (nyd) yrkande 49 utöver de somnäringsutskottet och förordat torde därför inteerfordras. Yrkandet avstyrks därmed.ExportkreditgarantierExportkreditnämnden () har till uppgift att genomutfärdande av garantier främja svensk export. EKN:s garantiutgör en försäkring som skyddar företag mot förluster av vissaslag vid exportaffärer eller investeringar i utlandet.På förslag av regeringen har (prop.1992/93:100 bil.4, bet. NU23) fastställt den totala ramen förexportkreditgarantier för nästa budgetår till 70 miljarderkronor. Genom beslut avslogs bl.a. en motion (nyd)med krav på att en total ram på skullefastställas. konstaterade att deprecieringen avden svenska kronan kunde innebära behov av ökade garantiramar.Emellertid utgick utskottet från att regeringen i sådant fallskulle återkomma till i frågan. Motionen följdes uppav Ny demokratis företrädare i utskottet.I motion Fi93 (nyd) framställs åter krav på attgarantiramen skall höjas till 100miljarder kronor.Motionärerna anser att en sådan höjning är motiverad med hänsyntill den ökande exporten som en följd av beslutet att låta densvenska kronan flyta. I motionen begärs också att bl.a.exportkreditgarantierna i högre grad än tidigare skallkanaliseras till småföretagen.Näringsutskottet hänvisar i sitt yttrande (NU10y) tillriksdagens behandling av frågan om exportkreditgarantiramensstorlek och avstyrker det nu berörda yrkandet imotion Fi93 (nyd). Även det andra aktuella kravet i denna motionom styrning av garantierna till småföretagen avstyrks. Enligtuppgift från finns det inga bestämmelsereller andra regler som begränsar lämnandet avexportkreditgarantier till små företag. Ansökningar från företagom exportkreditgarantier prövas oberoende av företagens storlek.Finansutskottet anser i likhet med näringsutskottet attmotion Fi93 (nyd) yrkandena 45--48 bör avslås av riksdagen.UtbildningssatsningarI proposition 150 bil. 7 föreslår regeringen ökade satsningar inomutbildningsväsendet som ett led i den ekonomiska politiken. Satsningarnamotiveras av flera skäl.Den ekonomiska krisen bottnar inte enbart i internationella förhållanden utanäven i strukturella brister i det svenska samhället. Det är väsentligt attklara den kunskapsmässiga omstruktureringen. Utbildningsväsendet har här enväsentlig uppgift i att möta dessa brister. Arbetskraftens kompetens måstehöjas successivt för att underlätta strukturomvandlingen samt för att bidratill en hög tillväxt. Förmågan att tillvarata och utveckla människornas kunskapoch kompetens är avgörande för landets konkurrenskraft. Det behövs, enligtpropositionen, ökade utbildningssatsningar främst inom naturvetenskap ochteknik, språk och informationsbehandling.Satsningar inom utbildningsväsendet bereder också väg för en bättrefungerande arbetsmarknad. Genom utbildnings- och kompetenshöjande åtgärder blirde som berörs bättre förberedda för att möta arbetsmarknadens krav. Närhögkonjunkturen kommer är det av stor vikt att undvika överhettningstendenserdå efterfrågan på arbetskraft tar fart. Detta kan bl.a. åstadkommas genom attarbetskraften är väl utbildad.Enligt propositionen utgör utbildningssatsningar inom det reguljärautbildningsväsendet ett komplement till arbetsmarknadspolitiken i detpåfrestande läge som uppkommit på arbetsmarknaden. När det gäller utbildningbör en ordinarie utbildningsplats prioriteras framför arbetsmarknadsutbildningeller annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det är framför allt viktigt attungdomarna går till det reguljära utbildningsväsendet för att de skall få enstabil och väldokumenterad utbildningsbakgrund.I propositionen påpekas också att utbildningssatsningar fyller en långsiktigtbetydelsefull funktion, vilket är viktigt att framhålla i dåutbildningsväsendet också bidrar till att mer kortsiktigt hålla nere den öppnaarbetslösheten.Även i proposition 1992/93:194 (Särskilt statsbidrag till kommuner förytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår), somtillsammans med motionerna Ub155 (-) och Ub156 (s) överlämnats tillfinansutskottet från utbildningsutskottet för fortsatt beredning, föreslåsutbildningssatsningar.En rad motioner har väckts med anledning av såväl kompletteringspropositionensom proposition 194.Det offentliga skolväsendetI proposition 194 föreslår regeringen bl.a. att skall anvisamedel för utbildning i gymnasieskolan av ytterligare 11 000 elever under nästabudgetår. Kommunerna bör enligt förslaget ges möjlighet att öka antalet platserför ett tredje gymnasieår. För detta ändamål föreslås i proposition 194 att 330miljoner kronor anvisas under anslaget Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet för /94 utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen.I motion Ub156 (s), yrkandena 2 och 4, föreslås att 1,5 miljarder kronorskall anslås nästa budgetår för att kommunerna skall beredas möjlighet attanordna utbildning i form av det tredje gymnasieåret för 50 000 ungdomar iåldern 18--24 år.I kompletteringspropositionen återkommer regeringen med förslag om attanvisa 29 000 platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår utöver de 11000 platser som tidigare föreslagits. Vidare föreslår regeringen 33 000 extraplatser inom vuxenutbildning (komvux). Kostnaderna för dessasatsningar beräknas uppgå till resp. ochbör belasta anslaget B 9 Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaoffentliga skolväsendet.I motion Fi97 (m) begärs att en mindre del av de nya platserna tillkomvux bör få disponeras för utbildning vid Statens skolor för vuxna (SSV).Det under allmänna motionstiden väckta förslaget i motion Fi212 (v), yrkande13, att anvisa för fler utbildningsplatser i gymnasieskolanän vad regeringen föreslog i budgetpropositionen har inte behandlats avriksdagen tidigare och tas därför upp i detta sammanhang.Utbildningsutskottet ställer sig i sitt yttrande (UbU6y) bakomregeringens förslag i kompletteringspropositionen att ytterligare medel skalltillföras kommunerna i syfte att anordna utbildning för ungdomar som annarsskulle riskera att gå ut i arbetslöshet. Utskottet utgår från att i första handungdomar kommer att utnyttja möjligheten att gå ett tredjeavslutande år i gymnasieskolan. Det är dock inget som hindrar att även en elevsom sent påbörjat sina studier i gymnasieskolan eller en ung person somförvärvsarbetat efter avslutad tvåårig utbildning och som följaktligennu är får samma möjlighet att genomgå ett tredje gymnasieår. I enavvikande mening har de socialdemokratiska företrädarna föreslagit enalternativ text beträffande utskottets ställningstagande i denna del.När det gäller SSV förordar utskottet att statens skolor för vuxna iHärnösand och ges möjlighet att hos begära extra medelför att anordna ytterligare utbildning på distans om behov föreligger.Utbildningsutskottet föreslår sammanfattningsvis att finansutskottettillstyrker att med ändring av tidigare beslut (prop. 1992/93:100,bet. UbU8, rskr. 207) med bifall till proposition 150 bilaga 7 yrkande 1 ochmotion Fi97 (m), med anledning av proposition 194 yrkande 1 och motion Ub156(s) yrkandena 2 och 4 för /94 till Bidrag till viss verksamhetinom det kommunala skolväsendet anvisar samt som sin meningger regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört om biträder utbildningsutskottets yttrande. Eftersom yrkande13 i motion Fi212 (v) därmed i stort är tillgodosett avstyrker utskottet det.Bemyndigande att utöka antalet gymnasieplatserI proposition 194 begärs (yrkande 4) ett bemyndigande för regeringen attunder /94 vid behov ytterligare öka antalet platser för etttredje gymnasieår utöver de 11 000 platser för vilka medel begärs.Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande att regeringen vidberäkningen av anslagsbeloppet i proposition 194 utgått från 11 000helårsplatser. Regeringens förslag i kompletteringspropositionen om medelför ytterligare 29 000 platser för ett tredje år i gymnasieskolan innebär, omriksdagen beslutar i enlighet med förslagen, att 40 000 ungdomar kommer attkunna erbjudas ett tredje utbildningsår i gymnasieskolan nästa budgetår.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet biträder propositionen idenna del.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än utbildningsutskottet.Utskottet tillstyrker att med anledning av proposition 194 bemyndigarregeringen att under /94 vid behov ytterligare öka antaletplatser för ett tredje gymnasieår.Gymnasieplatser /95I motion Ub156 (s), yrkande 3, anförs att en satsning behövs på etttredje gymnasieår även /95. I utbildningsutskottets yttrandehänvisas till att har avslagit ett liknande yrkande (bet.1992/93:UbU8, rskr. Utskottet utgick vid det tillfället från attregeringen kommer att bevaka denna fråga och återkomma till i nästaårs budgetproposition. Med samma motivering bör, föreslår utbildningsutskottet,finansutskottet avstyrka motionen i denna del.Finansutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning och avstyrkerdärmed motion Ub156 (s) yrkande 3.Läromedel åt synskadade eleverI motion Fi99 (s) begärs att gör ett tillkännagivande ombehovet av ytterligare medel för elever(). Enligt motionären behöver ytterligare /94 för att synskadade elever skall ha tillgång till böcker ochandra läromedel. Finansiering bör ske genom omdisponeringar inomUtbildningsdepartementets område.I sitt yttrande (UbU6y) hänvisar utbildningsutskottet till sittbetänkande 1992/93:UbU9 där ett liknande motionsyrkande behandlades.Utbildningsutskottet erfor att frågan om ytterligare medelför hade tagits upp inom i syfte att förbättraläromedelssituationen för synskadade. Med hänvisning härtill finner utskottetatt syftet i motionen i stort är tillgodosett, varför finansutskottet böravstyrka den.Finansutskottet avstyrker i likhet med utbildningsutskottet motion Fi99(s).Anslagstyp för anslaget B 3Enligt motion Fi100 (c) bör anslagsbeteckningen för anslaget B 3.Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp ändras frånreservationsanslag till förslagsanslag i syfte att tillgodose behovet avläromedel för synskadade elever.Även i denna fråga hänvisar utbildningsutskottet (UbU6y) till tidigarebehandling av frågan i betänkandet 1992/93:UbU9. Utskottet förutsatte attanslagstypen lämpligen borde övervägas i samband med frågan omkostnadsfördelning mellan staten och kommunerna för läromedel för handikappadeelever. Med samma motivering anser utbildningsutskottet att finansutskottet böravstyrka motionen.Finansutskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Motionären har sannolikt misstolkat innebörden av anslagstypen förslagsanslag.Förslagsanslag kan överskridas av regeringen om detta föranleds av exempelvispris- eller löneutveckling på området. Det ger däremot inte regeringen ellerberörd myndighet möjlighet att öka anslagen utan medgivande utöverden av angivna ambitionsnivån. anser i likhet medutbildningsutskottet att motion Fi100 (c) bör avslås av riksdagen.FolkbildningenMot bakgrund av det kärva arbetsmarknadsläget föreslår regeringen ikompletteringspropositionen (bil. 7, s. 4) att 10 000 extra platseranordnas inom folkhögskolan för nästa budgetår. Kostnaden för dessa platserberäknas till . Beträffande inriktningen av insatserna anförföredragande statsrådet att folkhögskolan och bildningsförbunden har godaförutsättningar att göra insatser för att bl.a. förbättra språkkunskaperna ilandet (s. 2--3). Vidare föreslår regeringen att ytterligare 100 000 000 krskall anvisas som särskilt bidrag för arbetsmarknadsanpassad utbildning inomfolkhögskolan och studieförbunden. Medlen för /94 bör tillförasanslaget B 9 Bidrag till folkbildningen och platserna fördelas mellanutbildningsanordnarna av Folkbildningsrådet.I motion Fi120 (s) framhålls att folkbildningen har en mycket viktiguppgift att fylla när det gäller insatser för arbetslösa. Detta gäller isynnerhet för utbildning av arbetslösa som saknar utbildning utöver folkskolaeller grundskola. Motionärerna föreslår därför (yrkande 13) att 100 miljonerkronor satsas utöver vad regeringen föreslagit, vilket kan ge upp till 3 000årsstudieplatser.Kulturutskottet förordar i sitt yttrande (KrU4y) regeringens förslag.Utskottet är övertygat om att folkbildningen kommer att kunna uppfyllaförväntningarna på snabbt utbyggd utbildning i enlighet med regeringensförslag. Däremot avstyrks yrkande 13 i motion Fi120 (s). De socialdemokratiskaledamöterna i kulturutskottet har anmält en avvikande mening vari motionentillstyrks.Finansutskottet delar kulturutskottets uppfattning och tillstyrker därmedpropositionen i denna del och avstyrker motion Fi120 (s) yrkande 13.Grundläggande högskoleutbildningI kompletteringspropositionen (bil. 7, yrkande 3) föreslår regeringen attantalet utbildningsplatser i grundläggande högskoleutbildning ökas med 1500fr.o.m. Ökningen bör i huvudsak komma i fråga inomdistansutbildningen. Vidare föreslår regeringen platser för 1500helårsstudenter på s.k. behörighetsgivande förutbildning vid universiteten ochhögskolorna. För satsningarna beräknar regeringen ett medelsbehov som exkl.studiemedelskostnader uppgår till , vilket belopp böranvisas under anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. I beloppet är inräknat som regeringen avser att ställatill Verkets för högskoleservice förfogande för information till stöd förrekrytering till basåret och för insatser i det långsiktiga arbetet med attgenerellt stödja och stimulera ungdomars intresse för tekniska ochnaturvetenskapliga studier och för yrkesverksamhet med sådan inriktning.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi120 (s) yrkande 14 en störreökning av medlen för grundläggande högskoleutbildning än vad regeringenföreslagit. Motionärerna anser att medel bör anvisas för ytterligare 5 000helårsstudenter fr.o.m. budgetårets början och därutöver ytterligare 5 000fr.o.m. De föreslår att anvisas utöverregeringens förslag.I motion Fi102 (fp) anförs att regeringens förslag om behörighetsgivandeförutbildning är bra. Motionärerna föreslår att en allmän satsning påteknikämnet bör följas upp och förverkligas (yrkande 1) samt attteknikstugan i i tillämpliga delar kan stå modell för en sådantekniksatsning (yrkande 2).Beträffande motion Fi102 (fp) hänvisar utbildningsutskottet i sittyttrande (UbU6y) till tidigare behandling av en annan motion i ämnet (mot.1992/93:UbU519, bet. UbU21 s. 8). Utskottet anser inte att det finns anledningför att i förevarande sammanhang göra något särskilt uttalande omAlingsåsmodellen. Enligt utbildningsutskottet bör därför finansutskottet avslåmotionen.Vad beträffar ökat antal helårsstudenter i grundläggandehögskoleutbildning delar utbildningsutskottet i sitt yttrande regeringensbedömning att det inte är möjligt att med upprätthållande av kvalitetskraven nuytterligare öka kapaciteten inom traditionell högskoleutbildning. Vidarehänvisar utskottet till det nya resurstilldelningssystemet som geruniversiteten och högskolorna incitament att ta in så många studenter sommöjligt inom ramen för de medel som redan anvisats för nästa budgetår.Med hänsyn tagen till att utbildningsutskottet tidigare föreslagit en vissförändring av här aktuellt anslag (UbU14) förordar utskottet attfinansutskottet bör föreslå att avslå motion Fi120 (s) yrkande 14 ochatt med bifall till regeringens förslag i förevarande proposition till Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. under åttondehuvudtiteln för /94 anvisa utöver vadutbildningsutskottet föreslagit i betänkande 1992/93:UbU14. I en avvikandemening förordar de socialdemokratiska företrädarna att motionen bifalls.Finansutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning och tillstyrkerdärmed förslaget i propositionen och avstyrker motion Fi102 (fp) och Fi120 (s)yrkande 14.StudiestödFör de föreslagna extra platserna inom skolväsendet, folkbildningen och denhögre utbildning som utskottet redovisat i föregående avsnitt, föreslårregeringen i kompletteringspropositionen (bil. 7, yrkandena 1--5 och 7--10)att totalt 3 anvisas för ett utökat studiestöd.Kostnaderna belastar anslaget m.m. (CSN) medytterligare , anslaget Studiehjälp m.m. med ytterligare191,, anslaget Studiemedel m.m. med ytterligare 259,1miljoner kronor och anslaget Vuxenstudiestöd m.m. med ytterligare 2 788,9miljoner kronor. Regeringen har tidigare föreslagit i proposition 194,vilken utbildningsutskottet har överlåtit till finansutskottet för beredning,att till Studiehjälp m.m. skall anvisas utöver vad somföreslogs i budgetpropositionen.Vidare föreslår regeringen (bil. 7, yrkande 6) vissa ändringar i lagen omsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Sålunda föreslås att SVUXAskall kunna utges till den som under kalenderåret fyller eller är äldre,i stället för som , och att kravet på tidigareförvärvsarbete sänks från fyra till . Även kravet på att den arbetslöseskall vara med i en arbetslöshetskassa föreslås slopat.Med anledning av de båda propositionerna har olika förslag väckts beträffandestudiestöden i två socialdemokratiska motioner (Ub156 och Fi120).I motion Fi120 av m.fl. (s) framhåller motionärerna atthögskolans utbyggnad bör påskyndas och att antalet platser vid högskolorna börökas med 5 000 vid och 5 000 vid . I motionenanförs att de i propositionen beräknade kostnaderna för ett utökat studiestödför de föreslagna extra platserna inom skolväsendet, folkbildningen och denhögre utbildningen förutsätter att samtliga dessa studerande är berättigadetill särskilt vuxenstudiestöd. Motionärerna bedömer att sammansättningen av destuderande är annorlunda än vad regeringen förutsatt och anför att enligt derasberäkningar de totala kostnaderna för studiestöd uppgår till 2 970 miljonerkronor. Mot bakgrund av förslagen i motionen föreslår motionärerna i yrkande 15att till anslaget .