bet · GG01UbU13 · 1993-05-13 00:00:00 — Utskottet anser att yrkandet bör avslås med hänvisninghärtill.Lantbruksforskningen tas upp i två motioner. I motion1992/93:Ub641 (s) uttrycks oro över framtida resurser tillförsöksverksamhet och utvecklingsarbete i , närmastSLU:s försöksverksamhet i Röbäcksdalen. Även i motion1992/93:Ub689 (nyd) berörs Röbäcksdalen. Motionären begär enkraftfull satsning på rörflens- och gräsforskning i syfte attsnabbt få fram en alternativ gröda för (yrkande 2). Hanframhåller att rörflenet kan bli en konkurrent till olja, gasoch el för uppvärmning och att forskningsresurser bör satsas.När det gäller forskning om rörflen har utskottet erfarit attdet pågår flera forskningsprojekt, inte bara i Röbäcksdalen utanäven t.ex. vid . Utskottet villerinra om att har tillförts medel för växtförädling avNorrlandsgrödor. Det ankommer inte på att avgöra hurforskningsresurser skall fördelas på enskilda forskningsprojekteller om deras lokalisering. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Djurforskning behandlas i motion 1992/93:Ub643 (m, c,kds). Motionärerna betonar värdet av den miljö- ochdjurhälsovårdsforskning som bedrivs vid Skarainstitutionen ochbegär att institutionen skall ges förutsättningar för fortsattverksamhet. Det framhålls att forskningen är den svenskakonsumenten till gagn när det gäller animaliska livsmedel menockså att den bidrar till att ge internationellakonkurrensfördelar till gagn för svensk livsmedelsexport.Utskottet vill med anledning av motionen understryka vadregeringen i propositionen framhåller om att större vikt måsteläggas vid djurskyddsintresset och att det finns ett stort behovav forskning om djurens hälsa och behov. Det är viktigt attförbättra djurmiljön inom animalieproduktionen. Utskottet villännu en gång erinra om att det ankommer på de forskande organenatt besluta hur anvisade forskningsresurser skall fördelas. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet.I motion 1992/93:Ub639 (m) föreslås statlig satsning pålivsmedelsforskningen i och att statligt stöd skallutgå till forskning med inriktning på livsmedelsförpackning.Likaledes föreslås i motion 1992/93:Ub659 (m) statligasatsningar på livsmedelsforskning i . Motionärerna föreslåren samlad insats för att bevara och vidareutveckla skånsklivsmedelsindustri.Utskottet anser beträffande forskningen på livsmedelsområdetatt det är angeläget att kunskapsuppbyggnaden fortsätter när detgäller den senare delen av livsmedelskedjan, framför allt föratt skall kunna hävda sina livsmedelsprodukter i enutländsk konkurrens. Utskottet erinrar om att det ankommer påberörda forskningsorgan att besluta om hur forskningsresursernaskall fördelas på olika forskningsprojekt och hur de skalllokaliseras. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisninghärtill.De skogliga utbildningarnas innehåll, organisation ochlokalisering har tagits upp i flera motioner, samtliga väcktaunder den allmänna motionstiden.I fem motioner om skoglig utbildning i ansermotionärerna att bör uttala sig för att skogligutbildning skall förläggas till denna del av landet. I motion1992/93:Ub646 (s) yrkande 6 framhålls behovet avskogsteknikerutbildning i och att utbildningen börförläggas i anslutning till och utgöra en delav ett skogligt FoU-centrum. Motionärerna anser vidare att delarav jägmästarutbildningen bör lokaliseras till (yrkande 7).I motion 1992/93:Ub633 (c, m, fp, kds) (delvis) föreslås att ettskogligt utbildningscentrum i skapas med hänvisningtill utbildningsbehovet i denna del av landet och medutgångspunkt i den skogsforskning som bedrivs där.Lokaliseringen föreslås till med hänvisning tillsamverkansfördelar med försöksparken i och iVäxjö. I motionerna 1992/93:Ub648 (m, fp, c, kds) delvis,1992/93:Ub690 (s) delvis och 1992/93:Ub632 (m) delvis framförsockså behovet av högre skoglig utbildning i södra hänvisar till vad utbildningsutskottet anfördeunder förra om behovet av kunskap om sydsvenskaskogliga förhållanden. Vidare framhålls med anledning av ettinternt SLU-förslag om en ny treårig skogsmästarutbildning medlokalisering till och att ettrimligare förslag hade varit en lokaliseringsort i södra och eni norra anförde under föregående att vid denpågående översynen av den skogliga utbildningen bör behovet avkunskap om sydsvenska skogliga förhållanden särskilt beaktas(bet. 1992/93:UbU17). Utskottet erinrar om detta och vill nupåpeka följande.Den skogliga utbildningen har varit föremål förutredningar och överväganden inom SLU utan att några slutligaställningstaganden har kunnat göras. Det ankommer, enligthögskolelagen (1992:1434), på regeringen att besluta vilkaexamina som skall finnas och vilka krav som skall vara uppfylldaför att en viss examen skall få utfärdas. Det ankommer på SLUatt bestämma om utbildnings- och kursutbud, studieorganisationsamt lokaliseringen av olika utbildningar. Det ankommer vidarepå SLU att komma med förslag till regeringen om behov avförändringar i de utbildningar som regeringen har att fattabeslut om. Utskottet har erfarit att SLU fattat beslutom skogstekniker- och skogsmästarutbildningarnas utformning ochlokalisering. Beslutet innebär att utbildningarna de kommandeåren kommer att bedrivas oförändrat. Det betyder att de förslagtill förändringar som aviserats har skjutits på framtiden.Utskottet anser detta beklagligt. Utskottet utgår från attfrågan om de framtida skogliga utbildningarnas innehåll,organisation och lokalisering skall få en lösning.Utskottet vill i sammanhanget vidare framhålla att det börvara en självklarhet att det i de skogliga utbildningarnaförmedlas kunskaper om den svenska skogen som är oberoende avvar utbildningen är lokaliserad. Utskottet utgår från att det iutbildningen, var den än lokaliseras, skall finnas utrymme förundervisning om särskilda förhållanden i olika delar av landet.Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad utskottet i detföregående anfört om SLU:s ansvar såsom enda universitet för deareella näringarna. Med hänvisning till det anförda och till attuniversitetet har att besluta om utbildningens innehåll samtdess organisation och lokalisering föreslår utskottet attföljande motionsyrkanden avslås nämligen 1992/93:Ub632 delvis,1992/93:Ub633 delvis, 1992/93:Ub646 yrkande 6, 1992/93:Ub648delvis och 1992/93:Ub690 delvis.Skogsmästarutbildningens lokalisering till Skinnskattebergtas upp i motionerna 1992/93:Ub609 (m), 1992/93:Ub645 (fp)yrkandena 1 och 2 och 1992/93:Jo308 (s) yrkande 4. Motionärernaanser att bör uttala sig för attskogsmästarutbildningen även bör vara förlagd tillSkinnskatteberg. I motionen 1992/93:Ub609 framhålls attresurserna är begränsade och därför inte bör splittras på flerorter och att utbildningen bör vara upplagd så att dentillgodoser hela landets behov.Det är enligt utskottet angeläget att utbildningsresursernaanvänds effektivt samt att utbildningen sker där de bästaförutsättningarna finns. Det ankommer på SLU att bedöma var ochhur utbildningsresurserna skall användas. Som framgår av detföregående har SLU inte tagit ställning i frågan om de skogligautbildningarnas innehåll, omfattning och lokalisering.Utskottet avstyrker bifall till motionerna 1992/93:Ub609,1992/93:Ub645 yrkandena 1 och 2 samt 1992/93:Jo308 yrkande 4.Jägmästarutbildningen tas upp i två motioner. I motion1992/93:Ub629 (fp) framhålls att jägmästarutbildningen bör varaen sammanhållen utbildning, och förutom iGarpenberg, lokaliserad till . I motion 1992/93:Ub646 (s)yrkande 7 framförs att en del av jägmästarutbildningen börlokaliseras till och ingå i ett av motionärerna föreslagetsydsvenskt skogligt FoU-centrum.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Den utbildningsöversyn som genomförts av denskogsvetenskapliga fakulteten tyder på att jägmästarutbildningenär mycket uppskattad bland avnämarna. har de problembelysts som sammanhänger med en obalans mellan Uppsala- ochUmeådelarna i utbildningen och med den svaga rekryteringen avjägmästare till forskarutbildningen. Fakulteten föreslår enfristående förberedande kandidatexamen i som lösning påproblemen. Utredaren av verksamheten vid SLU föreslår i ställeten jägmästarexamen liknande civilingenjörsexamen utformad som enkombination av yrkesexamen och forskningsförberedandeutbildning. Utredaren föreslår vidare att den första delen ijägmästarutbildningen, som är förlagd till , flyttastill . Enligt utredaren är forskningen i Garpenbergalltför isolerad och skulle vinna på ett samgående mednäraliggande verksamheter inom SLU i övrigt.Utskottet vill liksom tidigare framhålla att det ankommer påregeringen att avgöra vilka examina som skall finnas och vilkakrav som skall ställas på en viss examen. Vidare ankommer det påSLU att besluta om utbildningarnas utformning och lokalisering.Utskottet vill dock erinra om vad som i propositionenUniversitet och högskolor -- Frihet för kvalitet (prop.1992/93:1) anförts om studenternas valfrihet och vad som i detföregående anförts om behovet av ökad forskarutbildning ochmålsättningen att fördubbla antalet avlagda doktorsexamina.Utskottet vill slutligen peka på vad som framhållits angåendekoncentration av forskningsresurser samt den prioritet somgivits den skogsvetenskapliga forskningen.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attmotionerna 1992/93:Ub629 och 1992/93:Ub646 yrkande 7 avslås.Livsmedelsteknisk utbildning har tagits upp i två motioner. Imotion 1992/93:Ub610 (kds) yrkande 2 begärs att 30utbildningsplatser skall reserveras för livsmedelstekniskutbildning i . I motion 1992/93:Ub671 (c) begärs attriksdagen bör uttala sig för att en högre livsmedelstekniskutbildning med SLU som huvudman startas i Skara.Utskottet konstaterar att motionärernas förslag berör såvälSLU som och i länsamt livsmedelsföretag i området. Genom högskoleförordningen(1993:100) och förordningen för (1993:221) regleras vilka universitet och högskolor som har rättatt utfärda olika examina. I övrigt ankommer det på universitetoch högskolor att bestämma vilka utbildningar man vill satsa påoch var dessa skall lokaliseras. Det står vidare universitet ochhögskolor fritt att samarbeta på det sätt man anserändamålsenligt såväl sinsemellan som med näringslivet.Motionerna avstyrks med hänvisning till vad som anförts.Anslagsfrågor m.m.Från anslaget till SLU bekostas utbildning, forskning ochförsöksverksamhet samt djursjukvård vid SLU.I propositionen föreslås att SLU skall tilldelas ett ramanslagom . I beloppet har medel beräknats även förlokaler. Vid beräkningen av anslagsbeloppet har regeringenräknat med följande.Ett program för träteknisk forskning och träfiberforskningföreslås. Programmet bör enligt förslaget utarbetas av SLU ochSJFR i samarbete och under medverkan av bl.a.Teknikvetenskapliga forskningsrådet, Närings- ochteknikutvecklingsverket (), . SLU bör enligt regeringens förslag inomramen för befintliga resurser avsätta minst 5 miljoner kronorför sin medverkan i programmet.Genom omprioriteringar inom område börSLU tillföras medel enligt följande.För sydsvensk skogsforskning har beräknats 1,7 miljonerkronor.Regeringen föreslår vidare att tillförs SLUför riksskogstaxeringens verksamhet. I övrigt bör kostnadernaför denna verksamhet i ökad utsträckning täckas med avgifter.Ett metallbiologiskt centrum inrättades i den 1 juli1992 med uppgift att fungera som samverkansorgan för forskningoch information om hur spårelement påverkar hälsan hos människoroch djur. Genom samarbete över institutions- och ämnesgränserkan en samlad kunskapsbas skapas och initiativ tas för att genomny forskning fylla kunskapsluckor. Centret är för närvarandeknutet till . I propositionen föreslåsatt Metallbiologiskt centrum i fortsättningen knyts till SLU ochatt tillförs SLU för att säkrabasfinansieringen.Omprioriteringar bör enligt propositionen göras till förmånför skogsvetenskaplig forskning.Enligt regeringens bedömning bör SLU inom ramen för sinaresurser bygga upp egna forskningsprogram. Någon generellöverföring av forskningsmedel till SLU från bör inte ske.I motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 19 (delvis) begärs attriksdagen skall besluta om överföring av medel till SLU frånSJFR. I motionen uttrycks en positiv inställning till förslagetangående omfördelning till skogsforskning, men motionärernaanser att en för stor andel av skogsforskningen ärexternfinansierad och att en större del borde finansieras medfasta medel över SLU:s budget. I samma motion (yrkande 20delvis) begärs att beslutar att riksskogstaxeringentilldelas utöver regeringens förslag och inomramen för de medel som anvisats till SLU. Detta bör vara möjligtgenom en överföring av motsvarande belopp till SLU från ienlighet med yrkande 19 i motionen.Utskottet vill med anledning av propositionen och motionenanföra följande.Fördelningen mellan fasta och rörliga resurser är av storbetydelse för möjligheterna att uppnå såväl stabilitet somförnyelse. SLU har en omfattande fast forskningsorganisation.Enligt utskottets bedömning är fördelningen av medel mellan SLUoch väl avvägd. Utskottet anser det fördelaktigt att enrimligt stor andel obundna forskningsresurser kan bibehållasgenom att förläggas till . Det främjar flexibiliteten ochger stora möjligheter till nysatsningar och omprioriteringar iforskningen samt underlättar gränsöverskridande forskning. Någonöverföring av medel till SLU från bör enligt utskottetsmening således inte ske. Utskottet föreslår sålunda attriksdagen avslår motion 1992/93:Ub128 yrkande 19 delvis.Riksskogstaxeringens verksamhet behandlades av utskottet underföregående (bet. 1991/92:UbU17). Utskottet betonade dåriksskogstaxeringens värde. Beträffande finansieringen framhöllsdet angelägna i att pröva formerna för anslagsgivningen ochutskottet förutsatte att regeringen skulle komma med förslag idetta ärende. Riksskogstaxeringen har tidigare finansierats viaSkogsstyrelsen och genom medel som influtit genomskogsvårdsavgifter. Dessa har numera avskaffats. I förevarandeproposition föreslås att tillförs SLU för attgarantera riksskogstaxeringens fortsatta verksamhet. Vidareframhålls att kostnaderna i ökad utsträckning bör täckas medavgifter.Utskottet anser att riksskogstaxeringen är betydelsefull ochatt medel bör tillföras verksamheten. Förslaget i propositionenär väl avvägt, både vad gäller konstruktion och belopp. Detankommer i övrigt på SLU och andra berördaforskningsfinansierande organ att göra lämpliga prioriteringaroch fördela tillgängliga resurser till olika forskningsändamål.Utskottet avstyrker motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 20 delvis.I tre motioner 1992/93:Ub665 (c), 1992/93:So514 (v) yrkande 6och 1992/93:So476 (m) yrkande 3 begärs att skalluttala sig för att tillräckligt stöd tillkommer Metallbiologisktcentrum i Uppsala.Motionsyrkandena har väckts under allmänna motionstiden ochsåledes innan förelades förevarande proposition.Utskottet delar motionärernas åsikt att verksamheten vidMetallbiologiskt centrum är angelägen och tillstyrker därförregeringens förslag om att SLU tillförs för attsäkra basfinansieringen av centret. Utskottet anser att syftetmed motionerna är tillgodosett med detta, varför de bör avslåsav riksdagen.I motionen 1992/93:Ub664 (c) framhålls bl.a. att den storabredd verksamheten vid SLU har motiverar omfördelning avde samlade forskningsresurserna till SLU:s förmån. I motionenbegärs att skall uttala sig för en kraftfull satsningpå SLU.Utskottet anser i likhet med motionärerna att SLU bedriver envärdefull verksamhet som spänner över olika områden. I detföregående har utskottet tillstyrkt vad regeringen föreslagit omdet övergripande målet för verksamheten inomlantbruksuniversitetets ansvarsområde. Utskottet villunderstryka värdet av den tvärsektoriella verksamhet som bedrivsvid SLU.Utskottet finner inte anledning att föreslå riksdagenomfördelningar från annan forskningsverksamhet till SLU medanledning av vad som anförs i motionen. I stället vill utskottetunderstryka värdet av samarbete mellan olika forskningsorgan ochuniversitet/högskolor. Utskottet finner regeringensbudgetförslag väl avvägt och anser det av statsfinansiella skälinte heller möjligt att förorda att SLU tillförs ytterligaremedel. Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen avslår motion 1992/93:Ub664.I motionen 1992/93:Ub689 (nyd) yrkande 1 begärs att riksdagenbör uttala sig för att rörflensforskningen i Röbäcksdalen skallfå ett tillskott på 2 miljoner kronor.Utskottet, som tidigare behandlat rörflensforskningen iRöbäcksdalen (s.11f. ), avstyrker motionen 1992/93:Ub689yrkande 1 med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot den ipropositionen redovisade anslagsberäkningen och föreslår därmedatt med bifall till propositionen till Sverigeslantbruksuniversitet anvisar ett anslag på /94.Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m.Enligt propositionen bör medel anvisas för att täckakostnaderna för att avsluta tidigare beslutade utrustningsramarför lantbruksuniversitet.Utskottet har inget att erinra mot det i propositionenföreslagna anslagsbeloppet och föreslår att med bifalltill propositionen för Inredning och utrustning av lokaler vidSveriges m.m. anvisar ett anslag på7 för /94.Skogs- och jordbrukets forskningsrådSkogs- och jordbrukets forskningsråd: ForskningRegeringen begär godkännande av den huvudsakligainriktningen av verksamheten vid Skogs- och jordbruketsforskningsråd ().Skogs- och jordbrukets forskningsråd () skall enligt sininstruktion främja och stödja i första hand sådan grundläggandeoch långsiktig forskning som är till gagn för skogsbruket,jordbruket och trädgårdsnäringen.Regeringen föreslår i propositionen att det övergripande måletför skall vara att främja och stödja i första handgrundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbartnyttjande av biologiska naturresurser med särskild inriktning påde areella näringarna. bör vidare, enligt propositionen, isamarbete med forskningsutförande organ utveckla resultatmåttsom utvisar forskningsstödets effektivitet och utveckling övertiden.SJFR har huvudansvaret för medverkan i EG:sagroindustriella program AAIR och kostnaderna för detta har avregeringen beräknats till 17,5 miljoner kronor.För medverkan i det tidigare nämndaträforskningsprogrammet har regeringens beräknat 4,5 miljonerkronor.Regeringen föreslår att för dyrbar utrustning upp tillett värde av även i fortsättningen får ansökaom medel hos Forskningsrådsnämnden.SJFR bör ges bemyndigande att göra fleråriga ekonomiskaåtaganden.Utskottet föreslår att med bifall till regeringensförslag godkänner den huvudsakliga inriktningen för verksamhetenvid Skogs- och jordbrukets forskningsråd.Utskottet vill i sammanhanget lägga till följande. Satsningarpå skoglig forskning är mycket angelägen inte minst avnäringspolitiska skäl. Utskottet ser mycket positivt påförslaget om ett program för träteknisk forskning ochträfiberforskning. Det är synnerligen angeläget att projektetkan komma till stånd utan dröjsmål och att berördaforskningsorgan snabbt kan finna en ändamålsenligansvarsfördelning.Utskottet föreslår att godkänner vad som förordats ifråga om bemyndigande för Skogs- och jordbruketsforskningsråd att -- inom en given ram utgörande en mindre delav dess anslag -- besluta om medel för en sexårsperiod.I propositionen föreslås att skall tilldelas ettanslag på för /94.I motion 1992/93:Ub128 (s) tas frågan om fördelning avforskningsresurser mellan och upp (yrkande 19 delvis).Motionärerna begär att skall besluta om att medelskall överföras från till SLU och vidare att 4 miljonerkronor skall gå till riksskogstaxeringens verksamhet via SLU:sanslag genom denna överföring (yrkande 20 delvis).Utskottet, som i det föregående (s.16f.) behandlat fråganom ökat stöd till riksskogstaxeringen, avstyrker yrkandena medhänvisning till vad som där anförts.Renforskningen tas upp i två motioner nämligen1992/93:Ub642 (s) och 1992/93:Ub675 (fp). I båda motionernaföreslås förstärkta resurser till renforskning samt attverksamheten skall förläggas till Umeå.Utskottet vill erinra om följande.Genom omprioriteringar inom har renforskningeninnevarande år tillförts . Utskottet harerfarit att tillsättningen av en professur i ämnet f.n. pågår.Placeringen av denna avgörs vid tillsättningen av tjänsten somprofessor och det ankommer inte på att uttala sig idenna fråga.Utskottet har inget att erinra mot den i propositionenredovisade anslagsberäkningen och föreslår att medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1993/94:Ub642 och 1992/93:Ub675 till Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning anvisar ett reservationsanslag på185 för /94.Skogs- och jordbrukets forskningsråd: FörvaltningskostnaderUtskottet har inget att erinra mot den i propositionenredovisade anslagsberäkningen och föreslår att medbifall till propositionen till Skogs- och jordbruketsforskningsråd för förvaltningskostnader anvisar ett ramanslag på6 för /94.Stöd till kollektiv forskningÖver anslaget anvisas medel till stöd för kollektivjordbruksteknisk forskning samt stöd till viss skogsforskning.Vidare anvisas medel för kollektivt forsknings- ochutvecklingsarbete inom jordbruks- och växtförädlingsområdenasamt till trädgårdsforskning. De olika forskningsprojektenbedrivs i samarbete mellan staten och företag ochorganisationer. får för statens räkning ingå avtal meddessa parter om forsknings- och utvecklingsprojekt underförutsättning av gemensam finansiering av projekten. Ipropositionen finns en redogörelse för nu aktuella avtalangående forskning på det jordbrukstekniska området samt påskogsforskningsområdet.Regeringen föreslår ett anslag på för budgetåret1993/94 till Stöd till kollektiv forskning.Enligt propositionen bör finansiering av växtförädling intevara en statlig angelägenhet i samma utsträckning som tidigare.För insatser för förädling av specifika Norrlandsgrödor ochträdgårdsväxter samt för viss annan jordbruksforskning föreslåsdock att tillförs 7 miljoner kronor.I propositionen konstateras att FoU-verksamhet påhemträdgårdsområdet och när det gäller grönytemiljöer i tätorterhittills finansierats med prisregleringsavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. I och med att avgiftenslopades har finansieringen bortfallit förviktiga forskningsuppgifter. För att kompensera detta föreslårregeringen att forskning på området i fortsättningen skallfinansieras genom förevarande anslag. För ändamålet har,inklusive verksamheten inom det s.k. ,beräknats 11 miljoner kronor.Frågan om stöd till trädgårdsnäringen har vidare behandlats ipropositionen om vissa frågor rörande jordbruket ochträdgårdsnäringen (prop. 1992/93:183). Regeringen tar i denpropositionen upp behovet av anpassningsåtgärder inför ettsvenskt EG-medlemskap. har med anledning avförslaget i propositionen anfört följande (bet. 1992/93:JoU20).Mot bakgrund av trädgårdsnäringens avsaknad av kollektiva medelför information, marknadsföring och utvecklingsarbete efterutgången av 1993 och behovet av anpassningsåtgärder inför ettEG-inträde är det motiverat att anslå medel för att stärkanäringens långsiktiga konkurrenskraft. Jordbruksutskottettillstyrker regeringens förslag att anvisasför ändamålet för perioden 1juli 1993--31 december 1994.Medlen skall bl.a. kunna användas till utvecklingsverksamhetsåsom produktutveckling inom trädgårdsnäringen.Jordbruksutskottet konstaterar vidare, med anledning av tvåmotioner om fritidsodlingens betydelse och regeringens förslagatt anvisa till stöd för trädgårdsforskningenunder anslaget Stöd till kollektiv forskning, att mycket av denforskning som bedrivs vid SLU även kommer fritidsodlarna tilldel. Med hänsyn till fritidsodlingens speciella behov anserjordbruksutskottet att det är av stor vikt att deinformationskanaler som finns mellan forskning och praktik kanbibehållas och utvecklas. Enligt jordbruksutskottets mening ärdet ett samhällsintresse att berörda organisationer erhåller enväsentlig del av de föreslagna medlen och att det skapasförutsättningar för en fortsatt informations- ochrådgivningsverksamhet inom trädgårdsområdet.