bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — Detta är alltså inte i första hand ettkunskapsproblem -- vi vet hur vi skall göra -- utan problemet äratt få systemet att fungera på ett optimalt sätt.Bo Holmberg: Jag undrar om kan kommenterasiffran. Kan det verkligen röra sig om av de blivandemödrarna?Mats : Jag kan inte ange någon exakt siffra, mendet kan jag återkomma med. måste vara en felaktig siffra.Bo Holmberg: , var fick du denna siffra ifrån?Chatrine : Jag har läst att av de gravidakvinnorna dricker så mycket att de kan riskera att föda ettalkoholskadat barn. Det är alltså inte som gör det, utandet är som löper den risken.Bo Holmberg: Det är ju en betydande nyansskillnad.Gabriel : Jag kan nog inte uttala mig särskiltmycket om alkoholfria miljöer. Enligt lagen om handel meddrycker skall alla som säljer alkoholhaltiga drycker ocksåtillhandahålla alkoholfria alternativ, och det gäller båderestauranger och systembutiker.På Systembolaget tillhandahålls alternativ i form av framförallt alkoholfria festdrycker, eller som vi brukar säga:lättdrycker. De är oftast inte helt alkoholfria, utan de harsamma alkoholhalt som lättöl, dvs. Det harskett en kraftig utveckling när det gäller alkoholfriafestdrycker eller lättdrycker. Kvaliteten på produkterna harblivit bättre, och dessa för vi fortlöpande in i sortimentet.Visserligen tillhandahåller vi mycket alkoholsvagt öl ochmineralvatten, men där har livsmedelshandeln betydligt störremöjligheter och större försäljning.Även om vi säljer små volymer av alkoholfria festdrycker,fyller det ändå en viktig funktion, nämligen att den som villminska sin alkoholkonsumtion eller avstå från alkohol utan attdra uppmärksamhet till sig skall kunna ha ett festligt ochvälsmakande alternativ av bra kvalitet. Vi arbetar intensivt ochmarknadsför också dessa varor aktivt.Ulla : Jag vill ställa en fråga till MatsBerglund om samhällets kostnader. Räknar man också medkostnaderna för de skador, lemlästning och t.o.m. död, som blirföljden av t.ex. trafikolyckor vid rattonykterhet och med dekonsekvenser som följer för de anhöriga i form avproduktionsbortfall och liknande?Bo Holmberg: Den frågan vågar jag svara ja på, eftersomdet skall ingå i samhällskostnaderna.Mats : Det är riktigt. beräkningar avkostnaderna var ju 100 miljarder. Jag redogjorde, i min bild,bara för 60 miljarder av dessa, men svaret är ja.Kjell : Det som tog upp om allvarligahandlingar hos högkonsumenter stämmer väldigt bra pårattfylleristerna. Om patienten inte vill medverka har MatsBerglund och jag, som läkare, egentligen inga lagligamöjligheter att laboratoriemässigt ställa diagnosenhögkonsument. Vi har ännu mindre möjlighet att genomföra någotslags rehabilitering. Detta är ganska vanligt hos högkonsumenteri ett tidigt skede.Men det går, i litet olika sammanhang, att användalagstiftningen, t.ex. vid rattfylleri. Det har vi gjort när detgäller grova rattfyllerister. Vi har sänkt alkoholkonsumtionen,och därmed också återfall till ny rattfylla, ifrån till3% i län. Det finns även andra sådana möjligheter.Frågan är om man, i ett sådant perspektiv, har möjlighet attavstå från att gå in i den ganska snurriga diskussion som i dagförs kring rattfylleri, straff och promillegränser. Det finnsingen representant för folkhälsan i den diskussionen. Menvinsterna är naturligtvis väldigt stora. Det är givetvis intealls fråga om någon generallösning, men man kommer åt just dendelen av högkonsumenterna som talar om och som kanskeutgör det allvarligaste problemet. Man kommer åt dem på ett såtidigt stadium att det går att genomföra en rehabilitering,vilket är ganska ovanligt i alkoholsammanhang.Bo Holmberg: Jag vill bara fråga om jag har tolkat EsaÖsterberg rätt. En stor och viktig fråga harhandlat om den sociala alkoholpolitiken,totalkonsumtionsmodellen, att man arbetar med skatteinstrument,att man inte skall slappa med tillgängligheten och att dessakunskaper står sig inom forskningen. Förstod jag dig rätt omdetta?Esa : Ja, du har förstått mig rätt. Jag kantillägga att det just nu pågår ett projekt som kallas , som leds av professor från . I det projektet skall den argumentation somKettil Bruun och hans kollegor presenterade gås igenom.Projektet borde vara färdigt . Det görs i samarbete medVärldshälsoorganisationens Europakontor.Bo Holmberg: Du sade också att det finns de som är för ochde som är emot totalkonsumtionsmodellen.Esa : Det finns förstås vissa kretsar som pågrund av ekonomiska intressen är emot. De kan t.ex. varakopplade till alkoholindustrin. iStorbritannien säger helt klart att man är emottotalkonsumtionsmodellen, därför att den orsakar för storaproblem för deras produktion av, och handel med, alkoholdrycker.De försöker därför motverka alkoholskador via selektiva åtgärderoch information.Ur förebyggande synpunkt har en väl balanseradalkoholkontrollpolitik visat sig ha ett uppenbart värde. Det haremellertid funnits en trend mot liberalisering i de flestaländerna, och den nationella alkoholpolitiken påverkas av dennatrend.Politiska förändringar i länderna i centrala och östra lett till att den statliga kontrollen på produktion ochdistribution av alkohol har tagits bort. Om man skall få fram enbra folkhälsopolitik är en mycket stark ansträngning nödvändig.Ett särskilt stöd kommer att ges för att skydda de medlemsstatersom har en stark alkoholpolitik och för att hjälpa demedlemsstater där den statliga kontrollen har tagits bort.Peter : God morgon! Tack för att jag fåttmöjligheten att delta i denna viktiga hearing.Den europeiska hälsopolitiken, som den uttrycks i målen i"Hälsa för alla", enar de 850 miljoner människor som ingår iWHO:s europeiska del. Detta är ett område vars gränser markerasav västra stränder, och Ryska federationensstränder mot Stilla havet.Politiken stakar ut den förbättring av européernas hälsa somförväntas fram , och beskriver strategierna för attuppnå denna.1991 antog -- en samling av medlemsstater-- på sin fyrtioförsta session det reviderade Mål 17 (Target 17)i "Hälsa för alla". Detta reviderade Mål 17 anger att denskadliga konsumtionen av beroendeframkallande medel såsomalkohol, tobak och psykofarmaka bör ha minskat betydligt 2000.Undertexten fortsätter: Detta mål kan nås om en välbalanseradpolitik och ett program för konsumtion och produktion av dessasubstanser genomförs på alla nivåer och i olika sektorer. Syftetär att reducera konsumtionen av alkohol mellan 1980och 2000. Man riktar speciell uppmärksamhet på att reduceramissbruk.På WHO:s Europakommittés fyrtioandra session i september i årbeslöt sig representanter för 45 europeiska medlemsstater attanta den europeiska alkoholhandlingsplanen. Man betonade att deeuropeiska medlemsstaterna skulle betrakta handlingsplanen somföredömliga riktlinjer som skall följas.I det första beslutet förband sig alla europeiskamedlemsstater att genom ett tydligt uppsatt mål stödja deteuropeiska ledarskapet med nationell handling. I det andrabeslutet bad de europeiska länderna WHO att inta enledarskapsroll. Målet är att förhindra hälsorisker och socialaproblem som kommer ur alkoholkonsumtion.Alkohol är en speciell angelägenhet för , därför attproduktion, global handel och konsumtion och därmed relateradeproblem ligger på en hög nivå. står inför en komplexframtida miljö. Trenden går mot politisk liberalisering ochåtföljande svårigheter att värdera och förutspå förändringar iländerna i centrala och östra europeiska handlingsplanen för alkohol har utvecklats påbegäran av medlemsstaterna och har formulerats genom en utförligkonsultationprocess som inkluderar ett möte med experter i marsi år.Handlingsplanen anger att drickandet för många människor iEuropa är en normal del av umgängeslivet. Den anger också attvissa människor föredrar att inte dricka alkohol, trots attalkohol kan vara en källa till välbefinnande. Andra kan integöra det av hälsoskäl.Handlingsplanen föreslår att de hälsovinster som är förbundnamed ett minskat drickande skall betonas, och att positivaframställningar av minskat drickande skall föras fram.Handlingsplanen understryker också behovet av en säker miljö,där man inte riskerar att utsättas för alkoholrelaterade olyckoroch våld i hemmet.Handlingsplanen anger att man bör betrakta alkohol som enspeciell vara på grund av dess beroendeframkallande egenskaperoch de svåra och omfattande problem som är förbundna med dessbruk. Alkohol behöver vara en specialreglerad produkt, vilketinte kan åstadkommas på en helt fri marknad.Den europeiska handlingsplanen för alkohol utgörs av enskadereduceringsstrategi. Målet är att stödja uppnående av Mål17 (Target 17) genom betydlig reduktion av den skadligakonsumtionen av alkohol. Handlingsplanens mål kan uppnås genomåtgärder syftande till att övergripande minskaalkoholkonsumtionen -- ett befolkningsbaserat närmande -- ochspecifika åtgärder riktade mot dem med riskbeteenden -- etthögrisknärmande.Högrisknärmandet gäller huvudsakligen att uppmärksamma dem medriskbeteenden. Man skall använda effektiva medel såsombestämmelser om åldersgräns för alkoholkonsumtion -- dettariktar in sig på de skador som uppkommer när unga människordricker -- och kontroll-och åtgärdsprogram i primärvården, somriktar sig till dem som riskerar hälsoproblem till följd avalkoholmissbruk.Det befolkningsbaserade närmandet rör hela befolkningen ochanvänder sig av effektiva åtgärder som pris-ochskattehöjningar och kontroll av tillgänglighet och reklam.Handlingsplanen anger att möjligheten till hälsovinster ärstörre när man inriktar sig på hela befolkningen än på enhögriskgrupp. Detta beror inte bara på att en heltäckandenedskärning i konsumtionen reducerar de problem som uppstår isamband med alla nivåer av alkoholbruk, utan också på attmissbruk och därmed förbundna problem är speciellt mottagligaför åtgärder riktade mot hela befolkningen.Ett befolkningsbaserat närmande inriktar sig på att förändrauppfattningen om vad som är normalt drickande och normaladryckesmönster. En sådan förändring skulle få viktigalångsiktiga kulturella konsekvenser. En miljö där måttligtdrickande är norm skulle utöva en kraftig press på missbrukareatt reducera sin konsumtion. På så sätt möjliggörs närmandet mothögriskgrupperna.Handlingsplanen tillkännager behovet av en omfattande ansatsför att minska skadeverkningarna. Man använder därför the OttawaCharter for Health Promotion som ramverk för integrerat agerandenär man efterlyser omfattande åtgärder vad gäller att bygga uppen folkhälsopolitik, skapa stöttande omgivningar, stärka detsamhälleliga agerandet, utveckla individuella färdigheter ochomorganisera hälsovården.För den första fasen i handlingsplanen, som sträcker sig tillslutet av 1995, har tre prioritetsområden valts ut: Det förstaär att bygga ut en god allmän folkhälsopolitik. Trots att allaeuropeiska medlemsstater driver alkoholpolitik med olika grad avkontroll på produktion, distribution, försäljning,hälsoinformation och behandling finns omfattande program endasti ett fåtal länder.Den politik som man har funnit vara effektiv för att minskaalkoholrelaterade problem innehåller lagstiftande åtgärder vadgäller åldersgräns för alkoholkonsumtion, pris-ochskatteökningar samt kontroll av tillgängligheten.Statliga monopol är uttryck för en politik för att begränsaalkoholdryckerna. Genom en begränsning minskaralkoholkonsumtionen och därmed relaterade problem. Ett monopolhar sin största möjlighet att minska sådana problem när detta ärett fastställt mål och, vilket är ännu viktigare, monopoletadministreras enligt detta mål. Bevis från Förenta staternavisar att när ett monopol har ersatts av en fri marknad, medvissa restriktioner, har alkoholkonsumtionen ökat.Nationell alkoholpolitik behöver också ha stöd -- aveuropeiska mellanstatliga organisationer, såsom EG -- i ettfolkhälsoprogram när det gäller alkohol. Samarbetet mellanstater borde omfatta förhandlingar om förändringar för att ökaorganisationernas bidrag för att befrämja hälsa genom enutveckling av en folkhälsopolitik när det gäller alkohol.De medlemsstater inom EG som har en mer ambitiösalkoholpolitik skall få stöd för att fullfölja denna. har uppmanat europeiska mellanstatligaorganisationer att samarbeta med Europakontoret för attförstärka stödet till och få en så stor effekt sommöjligt för att minska alkoholkonsumtionen.Stats-och privatägda alkoholindustrier måste också anta eninternationell kod för marknadsföring av alkoholhaltiga drycker,så att hänsyn till folkhälsan tas i handelsavtal och så att maninte minskar den omåttliga tillgången på alkohol i genomatt dra fördel av länder som befinner sig i en ekonomisk ochpolitisk övergångsperiod där det inte finns adekvatasäkerhetsanordningar.WHO skapar nu med stöd av ett antal länder, däriblandFrankrike, och , ett europeisktalkoholpolitiskt forum för att stödja utvecklingen av enalkoholkontrollpolitik.Det andra prioriteringsområdet gäller att samhällen ochkommuner skall agera för att förhindra de skadliga effekterna avalkoholkonsumtion. Internationell och nationell politik måstestödjas genom lokal handling och politik. Samhälleliga program,som innefattar informella målsättningar, är viktiga för attuppnå samhällsvida förändringar vad gäller livsstil. De är ocksåviktiga för att försäkra sig om stöd för den politik somomfattar både försäljning och konsumtion av alkohol.Dessutom kan internationell och nationell politik antingenutföras, eller åtminstone påverkas, genom agerande på lokalnivå. I hela har det visat sig att omfattandesamhälleliga program har en positiv effekt när det gällerkontroll av hjärt-och kärlsjukdomar. Det finns envärldsomfattande litteratur som stödjer uppfattningen om hureffektivt ett sådant program kan vara för att förhindra skadorsom följer av alkoholkonsumtion.Det finns många miljöer, t.ex. hem, skolor, arbetsplatser ochvårdinstitut, som ger möjligheter att uppmuntra hälsosamtbeteende, förbättra det sociala stödet och stärka de normer ochvanor som uppmuntrar måttlig alkoholkonsumtion.Handlingsplaner för alkohol håller på att utvecklas medsärskilt stöd av , och . Genom WHO:sförsorg skall dessa genomföras i hela och omfattahälsosamma städer, skolor som främjar hälsa och hälsosammaarbetsplatser. I detta sammanhang bör man koncentrera sig påprogram som riktar sig mot unga människor.Unga människor är särskilt mottagliga för problem vidberusning och regelbundet drickande. Alkoholkonsumtionen kanleda till olyckor, brott, osäker sex och dåligautbildningsprestationer. Våldsam död ökar bland unga människor itakt med ökad alkoholkonsumtion. Att förhindra sådan död blandunga människor är ett av de bästa sätten att investera i hälsa.Det tredje och sista prioriteringsområdet gäller att förstärkaaktiviteten i hälso-och välfärdssektorerna. Det gällersärskilt primärvården. Primärvården är inte bara viktig för attidentifiera potentiella högkonsumenter och hjälpa dem att minskasin alkoholkonsumtion. Den spelar också en stor roll för attstötta familjer och självhjälpsgrupper samt för att agera somförespråkare för folkhälsan i samhällen.Att vidta åtgärder redan på primärvårdsnivå har visat sig ledatill en genomsnittlig minskning av alkoholkonsumtionen på ca30% och till en minskning bland missbrukare på ca 40%.Med särskilt stöd av , och Storbritannientillhandahåller WHO resurser för utbildning och för attförverkliga kontroll- och åtgärdsprogram i primärvården liksomför att förstärka primärvårdens förebyggande roll.Kort sagt: Vi hoppas att vi får se tre saker. Fördet första vill vi se förekomsten av en stark och sund politik irelation till alkohol i alla europeiska länder ochmellanstatliga organisationer. För det andra vill vi se ettihärdigt agerande på samhällsnivå mot de skadliga effekterna avalkoholkonsumtion. För det tredje vill vi se en aktiv, ochbättre utbildad, hälsovårdssektor med tonvikten särskilt lagd påprimärvård.Om dessa tre saker verkställs kan vi förvänta oss atthandlingsplanen har en inverkan för att investera i hälsa förframtida generationer och för att förbättra européernas hälsagenom att överallt reducera alkoholkonsumtionen.Anders : Herr ordförande, mina damer och herrar!Min föredragning skall handla om de svenska alkoholmonopolen iförhållande till och ett eventuellt EG-medlemskap.Inledningsvis vill jag nämna att frågan om anpassningen avexisterande "statliga handelsmonopol" i EFTA-länderna till EG:sregler var föremål för ingående överläggningar underEES-förhandlingarna. Utgångspunkten från EG:s sida var attsådana monopol, i enlighet med , Romfördragetsartikel 37, inte får vara diskriminerande och om de är så måstede anpassas. Från svensk sida hävdades att våra bådaalkoholmonopol inte diskriminerar samt är motiverade avhälsovårds- och sociala hänsyn.Enligt artikel 16 i , som motsvarar artikel 37 iRomfördraget, skall de avtalsslutande parterna tillse att"statliga handelsmonopol" skall vara så anpassade, att defr.o.m. ikraftträdande fungerar så att de intediskriminerar med avseende på anskaffnings- ochavsättningsvillkor. Så står det i den relevanta artikeln.Den svenska ståndpunkten var alltså, och är fortfarande, attde båda kvarvarande svenska monopolen av betydelse, Vin & Spritoch Systembolaget, redan är anpassade och att de intediskriminerar mellan svenska och utländska produkter. Dennaståndpunkt hävdades med kraft från svensk sida underEES-förhandlingarna, och det är mitt bestämda intryck att vilyckades vinna förståelse för denna ståndpunkt. , Islandoch framförde under förhandlingarna liknande ståndpunkter.Vi överlämnade från svensk sida under förhandlingarna ettomfattande faktaunderlag till . Syftet varnaturligtvis att visa att de svenska alkoholmonopolen tillkommitav helt andra skäl än att skydda inhemsk produktion samt attmonopolen inte diskriminerar utländska produkter. på att Vin & Sprits inköpspolitik gjort det möjligt förexempelvis leverantörer av spanska rödviner att finna nyaavsättningsmarknader i Sverige.EG-sidan reagerade inte officiellt på denna dokumentationunder förhandlingarna, men denna dokumentation torde likväl hagjort ett visst intryck.I en till fogad deklaration har de nordiskaEFTA-länderna uttalat att våra resp. alkoholmonopol är grundadepå hälso- och socialpolitiska hänsynstaganden. ochSchweiz har på motsvarande sätt uttalat att deras alkoholmonopolär grundade på viktiga jordbruks-, hälso- och socialpolitiskahänsyn.Dessa två deklarationer, alltså den nordiska samt ochLiechtensteins, är ensidiga och har således inte godkänts avEG-sidan. De ger därför ingen vägledning för hur EG värderar deanförda hälso- och socialpolitiska skälen bakomalkoholmonopolen. Deklarationerna är därför, i första hand, attbetrakta som politiska uttalanden utan någon given juridiskbetydelse.Det är viktigt att slå fast detta. Sedermera har nämligen,både officiellt och under hand, framkommit att EG-kommissionenanser att de svenska, och sannolikt också de övriga nordiska,alkoholmonopolen strider mot artikel 16 i resp.artikel 37 i . Denna ståndpunkt kommer bl.a. tilluttryck i Kommissionens yttrande, den s.k. avin, om Sverigesansökan om medlemskap i , där Kommissionen uttalar sigtämligen kritiskt om alkoholmonopolen.Jag citerar direkt ur yttrandet i en fri översättning tillsvenska:EES-avtalets ikraftträdande kommer att tvinga attanpassa situationen till gällande gemenskapslagstiftning där såinte redan har skett. Inför vore det lämpligtom den redan nu inledde en översyn avlagstiftningen. Kommissionen kommer att noggrant följautvecklingen inom denna sektor. Den mest bekymmersamma frågantycks vara alkoholmonopolen. upprätthåller regler omexklusiva rättigheter inom denna sektor: produktion,marknadsföring och import av alla former av alkohol, export avsprit och starköl. Dessa exklusiva rättigheter motiveras av attde utgör ett medel för att bekämpa alkoholism och för att skyddafolkhälsan. I sin dom av i mål 174/84 fannEG-domstolen att upprättande av handelshinder med hänvisningtill hälsoskydd bör tillåtas endast om detta är absolutnödvändigt. Enligt Kommissionens uppfattning bör hälsomålet medalkoholmonopolet kunna uppnås genom medel som är mindrekonkurrenshindrande. Som regel skall hänsyn tas, vid beviljandeav exklusiva rättigheter, till den grundläggande principen omlika möjligheter för alla näringsidkare, både inhemska ochandra.Kommissionen avslutar detta stycke i sitt yttrande med attframföra att den "ännu inte vidtagit någraåtgärder för att rätta till denna situation".För fullständighetens skull bör påpekas att det avEG-kommissionen citerade rättsfallet i avser dentyska bryggerilagen i fråga om s.k. Reinheitsgebot, fråganom förbud mot tillsatser i öl utgör ett sådant handelshindersom är tillåtet enligt artikel 36 i för att skyddamänniskors hälsa. fann i detta uppmärksammade målatt så inte var fallet. Av detta rättsfall kan man dock knappastdra några säkra slutsatser om alkoholmonopolens förenlighet medartiklarna 30 och 36 i , som reglerar villkoren förden fria varucirkulationen, och därmed om de överensstämmer medmotsvarande bestämmelser i yttrande över ansökan ommedlemskap, som lades fram sedan, framförs liknandesynpunkter. Kommissionen framhåller att även det finländskaalkoholmonopolet "ger anledning till bekymmer". En liknandeformulering återfinns i yttrandet över . Kommissionenpekar i yttrandet över också på den bristandeproportionaliteten i förhållande till den hälsopolitiskamålsättningen för monopolet. Förutom målet om det s.k.Reinheitsgebot citeras i yttrandet dom av den 19mars 1991 (mål 202/88). Detta rörde lagligheten av direktivutfärdat av , vilket ålade medlemsstaterna attupphöra med vissa exklusiva rättigheter påtelekommunikationsområdet. Domstolen uttalade att exklusivarättigheter för ett eller några företag att importera ellersälja terminaler för telekommunikation potentiellt utgjordeett icke tillåtet handelshinder enligt artikel 30 iRomfördraget. Sådana exklusiva rättigheter, menade domstolen,hotade att snedvrida konkurrensen.EG-kommissionen förefaller alltså vilja åberopa resonemanget idetta mål som stöd för ståndpunkten att exklusiva rättigheterför alkohol hotar att snedvrida konkurrensen i strid mot artikel30 i Romfördraget.En fråga som vi också på svensk sida måste ställa oss är omdetta synsätt är relevant resp. kan accepteras med hänsyn tillde uttalade hälso- och socialpolitiska motiven för våraalkoholmonopol, för vilka artikel 36 i borde kunnaåberopas, alltså att åtgärder för att skydda människors hälsagår före regler om den fria varucirkulationen.Som torde ha framgått av min redogörelse kan vi sannolikträkna med att frågan om de svenska alkoholmonopolens förenlighetmed reglerna om marknadstillträde, fri konkurrens och frivarucirkulation i -- och bakomliggandeEG-lagstiftning -- kan komma att aktualiseras sedan välEES-avtalet har trätt i kraft.Som framgått av citatet ur yttrande omSveriges ansökan är frågan också relevant inför kommandeförhandlingar om medlemskap.En fråga som man enligt min mening därför måste ställa sig ärom de hälso- och socialpolitiska motiven kan anföras med likaövertygande argument och styrka för båda de svenskaalkoholmonopolen. Underhandskommentarer från EG-kommissionenssida ger anledning att förmoda att det kan bli svårt för oss atthävda att ett grossist- och importmonopol är nödvändigt för attslå vakt om de uttalade hälso- och socialpolitiskamålsättningarna, dvs. att de konkurrensbegränsande åtgärder somföljer av ett monopol står i "rimlig proportion" till syftet.Detta är en viktig princip i EG-lagstiftningen. En sådan åtgärdmåste stå i rimlig proportion till syftet. Däremot torde detfinnas en viss förståelse för distributionsmonopolets,Systembolagets, betydelse och roll i detta sammanhang. Någragarantier för att Systembolagets roll inte kommer attifrågasättas finns emellertid inte.Med dessa kommentarer vill jag på intet sätt föregripa vad somkan komma ut av våra kommande medlemskapsförhandlingar i dennafråga. Vi har deklarerat en klar linje från den svenskaregeringens sida. Jag vill här citera vad Europaminister sade i i denna fråga:Kommissionen efterlyser en anpassning av de svenskaalkoholmonopolen till .