bet · GH01JuU1 · 1993-06-01 00:00:00 — Utredningen skall redovisa sina övervägandensenast vid utgången av år 1994.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angelägetatt se till att förbudet mot offentliga pornografiskaföreställningar efterlevs. Utskottet är dock tveksamt till om ensträngare straffskala i sig på något mer betydelsefullt sättskulle bidra härtill. Härför krävs enligt utskottets meningsnarare andra åtgärder. Utskottet tänker här dels på polisensoch åklagarnas skyldighet att övervaka efterlevnaden avförbudet, dels på olika insatser med social inriktning som iförsta hand syftar till att förhindra att unga människor vistasi olämpliga miljöer. Sexklubbarna är som konstateras ipropositionen just en sådan olämplig miljö och detta oavsett omdär förekommer pornografiska föreställningar. Med vad som nuanförts avstyrker utskottet bifall till motion Ju811 ochtillstyrker propositionen i denna del.NedskräpningI motion Ju814 yrkas att straff för nedskräpning på allmänplats bör införas.I naturvårdslagen (1964:822) finns särskilda bestämmelser tillskydd mot nedskräpning. I lagen föreskrivs att var och en skallse till att inte skräpa ned utomhus, vare sig i naturen ellerinom bebyggda områden (23 §). Den som skräpar ned kan ådömasböter eller fängelse högst (37 § punkt 7). Enligtlagen finns också möjlighet att förelägga den som skräpat nedatt ställa platsen i ordning (24 §).Den i motion Ju814 efterlysta ordningen finns således redan.Utskottet avstyrker därför bifall till motionen.PenninginsamlingI motion Ju827 yrkas att avgiften för tillstånd tillsparbösseinsamling skall vara densamma som för tillstånd tilltorgmöte, , samt att avgift för torgmöte skall inkluderaäven sparbösseinsamling när sådan förekommer vid torgmötet.Sedan den 1 januari 1993 gäller att avgift för att anordna enallmän sammankomst skall bestämmas enligt avgiftsklass I iavgiftsförordningen (1992:191). Avgiften enligt avgiftsklass Iär . infördes den bestämmelsen att om en ansökanom tillstånd för t.ex. ett torgmöte innefattar prövning även avtillstånd till t.ex. penninginsamling så skall endast en avgifttas ut, varvid avgiftsklass I skall tillämpas (SFS 1992:1149).Sedan den 1 maj 1993 gäller att avgift för tillstånd enligtlokal ordningsstadga till penninginsamling skall tas ut enligtavgiftsklass I i avgiftsförordningen (SFS 1993:161).Önskemålen i motion Ju827 är således helt tillgodosedda.Utskottet avstyrker bifall till motionen.ÖvrigtMed hänsyn till den tid som krävs för myndigheternas arbetemed föreskrifter m.m. på grund av den nya lagstiftningen börikraftträdandet för den senareläggas till den 1 april 1994.Detta bör i sin tur föranleda att punkt 4 iövergångsbestämmelsen till ordningslagen ändras så att rättenatt använda samlingstält m.m. utan föregående besiktning upphörförst den 30 september 1994.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen och motionerna. beträffande tillståndsgivningatt med avslag på motion 1992/93:Ju21 i denna delantar regeringens förslag till ordningslag såvitt avser 3 kap. 1och 2 §§,2. beträffande avgifteratt med avslag på motion 1992/93:Ju21 i denna delantar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1957:259)om rätt för kommun att uttaga avgift för vissa upplåtelser åallmän plats, m.m., med den ändringen att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till ,3. beträffande fyrverkeritillståndatt med avslag på motionerna 1991/92:Ju835 och1992/93:Ju828 antar det i moment 1 nämnda lagförslaget såvittavser 3 kap. 7 och 22 §§,4. beträffande fyrverkeriförsäljningatt avslår motion 1992/93:Ju824,5. beträffande pornografiska föreställningaratt med avslag på motion 1992/93:Ju811 antar det imoment 1 nämnda lagförslaget såvitt avser 2 kap. 29 § 5,men. (v)6. beträffande ny ordningslagatt antar det i moment 1 nämnda lagförslaget i denmån det inte omfattas av utskottets hemställan ovan med ändringdels att tidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1 april1994, dels att orden "" byts ut mot "den 30september 1994" i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsernapunkt 4,7. beträffande maskerade demonstranteratt avslår motion 1992/93:Ju840,8. beträffande kostnader för ordningshållningatt avslår motion 1992/93:Ju214,9. beträffande otillåten gatuförsäljningatt avslår motionerna 1991/92:Ju820 och1991/92:Ju831,10. beträffande nedskräpningatt avslår motion 1992/93:Ju814,11. beträffande penninginsamlingatt avslår motion 1992/93:Ju827,12. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i renhållningslagen (1979:596),b) lag om ändring i järnvägssäkerhetslagen (1990:1157),c) lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker,d) lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande avalkoholhaltiga drycker,e) lag om ändring i lagen (1975:688) om skydd för visstjänsteutövning,f) lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagaroch andra författningar,g) lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter,h) lag om ändring i lagen (1988:868) om brandfarliga ochexplosiva varor samti) lag om ändring i lagen (1990:1183) om tillfälligförsäljning,dock med den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet avlagarna bestäms till den 1 april 1994.Stockholm den 1 juni 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochEva ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Enligt min mening har förbudet mot pornografiskaföreställningar inte haft avsedd effekt. När förbudet antogshade man förhoppningen att sexklubbarna skulle försvinna frånmarknaden. Så har dock inte blivit fallet. Tvärtom finns mycketsom tyder på att den s.k. dolda prostitutionen är omfattande.Samtidigt har gatuprostitutionen ökat . Mot dennabakgrund anser jag att man från samhällets sida måste skärpasynen ytterligare vad gäller sexklubbarnas verksamhet. Jag anserdärför att straffet bör skärpas till fängelse högst två åreller, om omständigheterna är mildrande, böter. börövervägas om avgränsningen av vad som skall anses sompornografisk föreställning är tillräckligt tydlig ilagstiftningen. Regeringens förslag i denna del bör avslås, ochregeringen bör få i uppdrag att återkomma till med ettnytt förslag med den nu angivna inriktningen i sådan tid att ettikraftträdande kan ske som ordningslagstiftningen iövrigt träder i kraft.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermoment 5 borde ha hemställt:5. beträffande pornografiska föreställningaratt med anledning av motion 1992/93:Ju811 delsavslår det i moment 1 nämnda lagförslaget såvitt avser 2 kap. 29§ 5, dels som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts. yttrande1992/93:KU7yBilaga 2Ny ordningslag m.m.Till justitieutskottetJustitieutskottet har berett tillfälleatt avge yttrande över proposition1992/93:210 om ny ordningslag m.m. jämte vissa motioner frånallmänna motionstiden och eventuella följdmotioner, såvitt avserkonstitutionsutskottets beredningsområde.Konstitutionsutskottet behandlar i detta yttrande frågan ombemyndigande för kommunerna att besluta om lokalaordningsföreskrifter samt rätten för kommunerna att ta utavgifter för upplåtelser och för polisen att i vissa fall tabetalt för viss ordningshållning av den som anordnar en allmänsammankomst i vinstsyfte.PropositionenI propositionen föreslås att föreskrifter om ordning ochsäkerhet som är generellt tillämpliga för hela landet samlas ien ny ordningslag. Lagförslaget innehåller liksom nu gällanderegler bemyndigande för regeringen eller efter regeringensbemyndigande för kommunerna att besluta om lokalaordningsföreskrifter. Enligt departementschefen finns det intenågot hinder mot att regeringen till kommunerna överlämnar heladen normgivningsbefogenhet som regeringen får genom ettbemyndigande att meddela föreskrifter om ordningen på allmänplats. En lokal föreskrift får innehålla endast sådanabestämmelser som behövs för att upprätthålla den allmännaordningen på en offentlig plats eller för att förebygga attmänniskors hälsa skadas till följd av användningen avpyrotekniska varor. Genom en lokal föreskrift får inte läggasonödigt tvång på allmänheten eller annars göras någon obefogadinskränkning i den enskildes frihet (3 kap. 8--9, 12 §§).Av grundläggande betydelse för ordningslagstiftningen ärbegreppet allmän plats. Detta begrepp ersätts enligt förslagetav uttrycket offentlig plats. Med offentlig plats enligtförslaget till ordningslag avses i huvudsak detsamma som medallmän plats enligt den nu gällande allmänna ordningsstadgan. Enutvidgning görs emellertid så till vida att även t.ex.parkeringsplatser, s.k. innetorg och väntsalar som kan sägasanvändas för allmän trafik skall anses utgöra offentlig platsvare sig området eller utrymmet är beläget inom- eller utomhus.I regeringsformen används uttrycket allmän plats i 2 kap. 1 §4 som anger att demonstrationsfrihet är frihet att anordna ochdelta i demonstration på allmän plats. Genom 8 kap. 7 § förstastycket 5 regeringsformen ges möjlighet för regeringen att efterbemyndigande meddela föreskrifter som avser trafik ellerordningen på allmän plats. Uttrycket offentlig plats i förslagettill ordningslag har en mer begränsad innebörd änregeringsformens begrepp allmän plats, som enligt den nuaktuella propositionen (s. 59) får anses avse för allmänhetentillgängliga områden utom skog och mark. Med offentlig platsavses enligt 1 kap. 2 § förslaget till ordningslag allmännavägar samt gator, vägar, torg, parker och andra platser som idetaljplan redovisas som allmän plats och som har upplåtits försitt ändamål, områden som i detaljplan redovisas somkvartersmark för hamnverksamhet om de har upplåtits för dettaändamål och är tillgängliga för allmänheten samt andralandområden och utrymmen inomhus som stadigvarande används förallmän trafik. Regeringen eller efter regeringens bemyndigandeen kommun får enligt förslaget föreskriva att anläggningar förlek, idrott, camping eller friluftsliv, badplatser och vissajärnvägsområden i vissa sammanhang skall jämställas medoffentliga platser under förutsättning av att områdena ärtillgängliga för allmänheten.De nuvarande kraven på tillstånd eller anmälan för att fåanordna en allmän sammankomst eller offentlig tillställningbehålls i förslaget i huvudsak oförändrade.Anmälningsskyldigheten utvidgas emellertid till att generelltomfatta allmänna sammankomster inomhus inom områden somredovisas i detaljplan och offentliga tillställningar somanordnas utomhus utom detaljplanelagt område, om det på grund avdet förväntade antalet deltagare vid sammankomsten ellertillställningen finns risk för att ordningen störs ellersäkerheten äventyras vid den eller för att trafiken störs.Yttrandefrihetsutredningen ansåg att kravet på tillstånd föratt få anordna en sammankomst eller en demonstration kundeinbjuda till en tvivelaktig tillämpning och föreslog atttillståndsreglerna avskaffades (SOU 1983:70 s. 105).Föredragande statsrådet uttalade i lagstiftningsärendet (prop.1986/87:151 s. 74) att han för sin del såg ett betydande värde iutredningens förslag i syfte att förebygga ett tvivelaktigthandhavande av myndigheternas befogenheter gentemot medborgaresom vill utöva sin frihet att ordna och delta i demonstrationeroch sammankomster. Den faktiska innebörden av vad som redangällde torde emellertid i själva verket inte ligga långt ifrånvad utredningen föreslagit. Det fanns enligt föredragandestatsrådet goda skäl som talade för den nuvarande ordningen medkrav på tillstånd -- skäl som inte kunde avfärdas utan vidare.Den mötesfrihet som varje medborgare är tillförsäkrad gentemotdet allmänna omfattar enligt 2 kap. 1 § 3 regeringsformen frihetatt bevista en sammankomst för upplysning, meningsyttring ellerliknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk. Iproposition 1979/80:17 framhölls att det på goda grunder kundehävdas att försiktighet borde iakttas när det gällde att införasådana begränsningar i mötesfriheten som i och för sig varförenliga med regeringsformen, t.ex. ett kostnadsansvar församhällets ordningshållning vid allmänna sammankomster.Enligt förslaget till ordningslag skall den som i vinstsyfteanordnar en allmän sammankomst eller offentlig tillställningkunna åläggas att ersätta polisens kostnader förordningshållning som föranleds av sammankomsten ellertillställningen. På motsvarande sätt som skall dock vissaideella föreningar med syfte att främja bl.a. allmännyttigasåsom religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga,idrottsliga eller därmed jämförliga kulturella ändamål, somanordnar en allmän sammankomst eller offentlig tillställningvara undantagna från möjligheten att åläggas skyldighet attersätta polisens kostnader.Departementschefen anser det vara befogat att i vissaundantagsfall då rent kommersiella intressen utgör syftet med enallmän sammankomst, t.ex. s.k. pop- eller rockgalor och liknandekonserter, låta anordnaren bära kostnaden förordningshållningen, om denna på grund av väntadpubliktillströmning eller andra särskilda orsaker bliromfattande.Tillstånd av polisen skall enligt förslaget liksom nu krävasför att få använda vissa offentliga platser på annat sätt än somstämmer överens med det ändamål för vilket platsen upplåtitseller som är allmänt vedertaget. Tillstånd skall inte krävas, omplatsen tas i anspråk endast tillfälligt och i obetydligomfattning och utan att inkräkta på någon annans tillstånd.Enligt propositionen skall i likhet med vad som gällerpolismyndigheten vara tillståndsmyndighet och kommunensintressen tillgodoses genom en vetorätt. Ett yttrande av enkommun i ett tillståndsärende skall kunna förenas med de villkorsom behövs för att tillgodose kommunens intressen som ägareeller förvaltare av den offentliga platsen eller de intressensom kommunen har att bevaka i fråga om markanvändning,stadsbilden eller trafiken. Ett tillstånd skall förenas med devillkor som kommunen ställt upp. Kommunernas uppgifter inombyggnads-, plan-, miljö- och trafikområdet medför att de harviktiga intressen att bevaka när det gäller att upplåtaoffentliga platser för andra ändamål än de som områdets avsattsför. huvudsakliga uppgift är att bevakaordningssynpunkter i samband med användningen av offentligaplatser. Kommunen å sin sida har mer övergripandesamhällsintressen att bevaka i detta sammanhang. Vidare måsteenligt propositionen de politiska målsättningarna i en kommuntillåtas spela roll för kommunens ställningstagande tillianspråktagande av offentlig plats för något annat ändamål ändet för vilket området avsatts.Enligt 1 § lagen (1957:259) om rätt för kommun att uttagaavgift för upplåtelser å allmän plats (avgiftslagen) har enkommun, bl.a. under förutsättning av att tillstånd lämnats, rättatt ta ut avgift för upplåtelsen. Grunderna för beräkning avavgifterna bestäms av kommunfullmäktige. Fullmäktige skalldärvid beakta ändamålet med upplåtelsen, nyttjarens fördel avdenna och övriga omständigheter.I propositionen föreslås att kommunerna skall kunna ingåcivilrättsliga nyttjanderättsavtal beträffande tomtmarksom utgör offentlig plats. Upplåtelse av det slaget skall därförundantas från regleringen i avgiftslagen. Enligtdepartementschefen bör i de flesta fall möjligheten för kommunenatt upplåta offentlig plats med nyttjanderätt vara uteslutengenom kravet på tillstånd för att ta i anspråk offentlig plats.Upplåtelse av ett sådant område bör ske endast i den särskildaordning som föreskrivs i ordningslagen, och avgift förupplåtelsen bör liksom nu tas ut enligt avgiftslagen.I de fall då kvartersmark som förvaltas av kommunen blivitoffentlig plats har detta skett endast genom att kommunen hartillåtit viss trafik på området eller upplåtit platsen förexempelvis allmän parkering. Den situationen skiljer sig såledesinte från de fall där marken ägs av en enskild fastighetsägare.En sådan fastighetsägare kan fritt upplåta sin mark för skildaändamål även om marken utgör offentlig plats enligtordningslagstiftningen. Då det gäller kvartersmark som stårunder kommunens förvaltning har kommunen inte heller sådanbegränsad förfoganderätt som anses gälla i fråga om gator ellerliknande offentliga platser. När en kommun upplåter kvartersmarksom förvaltas av kommunen med nyttjanderätt, bör kommunen ilikhet med en enskild fastighetsägare ha rätt att träffaöverenskommelse med nyttjanderättshavaren om ersättningen.Uppgifter av detta slag undantas därför från regleringen.Svenska kommunförbundet har upprättat ett normalförslag tilllokal ordningsstadga. Där finns bl.a. en bestämmelse som rörpenninginsamling. Enligt propositionen (s. 142) kan det även iframtiden finnas behov av lokala bestämmelser ompenninginsamling. Undantag för tillståndskrav för sådanverksamhet bör enligt departementschefen göras i de fall dåpenninginsamling är ett led i en allmän sammankomst elleroffentlig tillställning som i sig är tillståndskrävande.Penningsinsamling i samband med gatumusik, där musikantenställer fram t.ex. en instrumentlåda för penningbidrag börenligt departementschefen inte omfattas av kravet på tillstånd.Slutligen skall nämnas att det enligt departementschefen böråläggas kommunen att på egen bekostnad kungöra föreskrifterna ilänets författningssamling. Beslutet bör också anslås påvederbörligt sätt och föras in i ortstidning. Det bör enligtpropositionen ankomma på regeringen att i förordning meddelaföreskrifter om detta.Konstitutionsutskottet har behandlat frågan omkommunala författningssamlingar (1992/93:KU1). Utskottetuttalade som sin mening att regeringen bör låta frågan ompublicering av kommunernas och landstingens författningar bliföremål för närmare överväganden. ställde sig bakomutskottets uttalande. Frågan bereds inomregeringskansliet. Om kommunerna åläggs att hållakommunala författningssamlingar får enligt propositionenkungörande av lokala föreskrifter övervägas på nytt.MotionernaMotion 1992/93:Ju21 av () vänder sig mot attkommunen även fortsättningsvis skall ha vetorätt när det gällertillstånd att ta i anspråk offentlig plats. Motionärenframhåller att möjligheterna att få ställningstagandet omprövatär små. Eftersom det avgörande i frågan är hänsynen till ordningoch säkerhet är tillståndsgivningen i första hand en sak förpolisen. Kommunens intressen kan tillgodoses genom en möjlighetatt avge yttrande, som dock inte bör vara bindande förtillståndsmyndigheten. I motionen tas också upp frågan om rättenför kommunen att bestämma avgift vid upplåtelse av offentligplats. Motionären anser att avgiftslagens regler inte utesluteratt avgifter bestäms olika för olika näringsidkare. Det finnssåledes utrymme för att ta ovidkommande hänsyn, vilket skullesnedvrida konkurrensen. En bättre ordning vore enligt motionärenatt avgiftslagen klart och tydligt skall bestämmas så att allanäringsidkare behandlas lika.I motion 1992/93:Ju827 av () från denallmänna motionstiden begärs att tillståndsavgiften försparbösseinsamlingar skall utgå med samma belopp som förtorgmöte samt i samband med sådant möte inkluderas i dennaavgift.Konstitutionsutskottets övervägandenKonstitutionsutskottet tillstyrker propositionens förslag.Även när det gäller de i motion Ju21 behandlade frågorna omkommunal vetorätt vid tillståndsgivning och om avgiftslagensinnehåll delar således bedömningarna ipropositionen.Konstitutionsutskottet vill emellertid understryka vikten avatt avgifter inte bestäms till så höga belopp att mötes- ochyttrandefriheterna i realiteten begränsas. När det gäller motionJu827 får utskottet hänvisa till att det av förordningen(1992:261) om avgifter för vissa ärenden enligt lagen (1956:618)om allmänna sammankomster numera framgår att vid t.ex.penninginsamling i samband med torgmöte skall endast en avgifttas ut och därvid enligt lägsta avgiftsklass.Konstitutionsutskottet förutsätter vid sin bedömning avregeringsförslagen att utvecklingen i fråga om tillämpningen avordningslagens bestämmelser rörande kostnader förordningshållning vid allmänna sammankomster följs inomregeringskansliet. utgår därvid ifrån attbehövliga initiativ tas, om det visar sig att orimligakonsekvenser för mötesfriheten uppstår.Stockholm den 6 maj 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), HansGöran (), (), (nyd), (), (), LisbethStaaf-Igelström (s), (m)* och ()*. * Ej närvarande vid justeringen av betänkandetFrån , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeHenrik S Järrel anför:Enligt min mening talar mycket för att anordnare avidrottstävlingar och andra sportevenemang skall behandlas påsamma sätt som anordnare av t.ex. pop- eller rockgalor när detgäller att bära kostnaderna för samhällets ordningshållande. Detär med hänsyn till den grundlagsskyddade mötesfriheten entveksam ordning att ersättningsskyldighet kan åläggas anordnareav en allmän sammankomst medan anordnare av en offentligtillställning undgår ersättningsskyldighet om anordnaren ärideell förening av visst slag. Som framhållits i ett tidigarelagstiftningsärende (prop. 1979/80:17) kan det på goda grunderhävdas att försiktighet bör iakttas när det gäller att införasådana begränsningar i mötesfriheten som t.ex. ettkostnadsansvar för samhällets ordningshållning vid allmännasammankomster. Jag är emellertid inte nu beredd att förorda enannan utformning av kostnadsansvaret än den som föreslås ipropositionen.Kulturutskottets yttrande1992/93:KrU13yBilaga 3Ny ordningslag m.m.Till justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:210 om ny ordningslag m.m. samt över dels de motionersom kunde komma att väckas med anledning av propositionen, delsföljande motioner som väckts under de allmänna motionstiderna1992 och 1993, nämligen motionerna 1991/92:Ju820, Ju831 ochJu835 samt 1992/93:Ju214, Ju811, Ju814, Ju824, Ju827, Ju828 ochJu840, allt såvitt propositionen och motionerna berör utskottetsberedningsområde. Med anledning av propositionen har väcktsmotion 1992/93:Ju21.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över avsnitten4.2.2, 4.2.3 och 4.2.8 i propositionen och över motion1992/93:Ju214.UtskottetI propositionen läggs fram förslag till bl.a. en nyordningslag. Lagförslaget avser bl.a. regleringen av allmännasammankomster och offentliga tillställningar. Kulturutskottetvill anföra följande om förslaget till sådan reglering.Förslaget att cirkusföreställningar i ordningslagen skallbehandlas som allmänna sammankomster och inte som offentligatillställningar ligger i linje med vad utskottet tidigare ochsenast i sitt betänkande KrU 1986/87:4 har anfört om vikten avatt cirkuskonsten främjas. I det nämnda betänkandet avstyrktes-- med hänvisning till förslag som lagts fram avOrdningsstadgeutredningen -- en motion om attcirkusföreställningar skulle behandlas som allmännasammankomster. Vidare framhölls bl.a. att det är väsentligt attbestämmelser för cirkusföreställningar såvitt möjligt får enlikartad utformning över hela landet. Utskottet tillstyrkerlagförslaget i denna del.Utskottet tillstyrker även de föreslagna reglerna om krav påtillstånd eller anmälan för att få anordna allmännasammankomster och offentliga tillställningar.I propositionen föreslås nya bestämmelser om arrangörersskyldighet att ersätta polisens kostnader förordningshållning. Förslaget innebär att anordnare inte endastav offentliga tillställningar utan även av allmännasammankomster kan åläggas att ersätta polisens kostnader förordningshållning i de fall då arrangemanget anordnats ivinstsyfte (se 2 kap. 26 § lagförslaget).