bet · GG01AU7 · 1993-02-18 00:00:00 — Tilläggsbudget I till statsbudgeten för /93 I betänkandet redovisas proposition 1992/93:105 med förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /93 vadavser del av bilaga 6 () och bilaga 7(). Utskottet tillstyrker förslag omytterligare medel till trygghetsåtgärder för statsanställda ochtill utredningar under . Vidaretillstyrker utskottet att den faktiska medelsförbrukningen påreservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förförutvarande budgetår godkänns.När det gäller den s.k. Arbetsmarknadsfonden har regeringenföreslagit en höjning till högst av denrörliga kredit som tillfälligt får disponeras för bl.a.statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen. Med hänsyn tillutvecklingen på arbetsmarknaden anser utskottet att det börskapas en beredskap för ytterligare utgiftsökningar. Utskottetförordar att högstbeloppet bestäms till 20 miljarder kronor.Slutligen behandlas ett förslag om utvidgning av systemet medarbetslivsutveckling och två anknytande motioner. Utskottettillstyrker att även personer med KAS skall kunna delta.I fråga om krediten till Arbetsmarknadsfonden har reservationavgetts av Socialdemokraterna i fråga om motiveringen, i vilkenVänsterpartiet instämt, och av Ny demokrati. Ny demokratiförordar dessutom ytterligare förändringar avarbetslivsutvecklingen. I proposition 1992/93:105 föreslår regeringendels i bilaga 6 ()under punkt 3 beträffande F 8. Trygghetsåtgärder förstatsanställda (s.19--20)att till Trygghetsåtgärder för statsanställda påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /93anvisar ett reservationsanslag på 197 025 000 kronor.dels i bilaga 7 ()under punkt 1 beträffande A 2. Utredningar m.m.att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /93 anvisar ettreservationsanslag på 1 910 000 kronor.under punkt 2 beträffande Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /92att godkänner den faktiska medelsförbrukningen påtionde huvudtitelns reservationsanslag Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /92.under punkt 3 beträffande Arbetsmarknadsfondenatt medger att en rörlig kredit får disponeras iRiksgäldskontoret om högst 15 /93 för statsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningen samtför kontant arbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag.under punkt 4 beträffande arbetslivsutvecklingatt antar de i propositionen framlagda förslagentilllag om ändring i lagen (1992:000) om arbetslivsutveckling,lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd.Propositionens lagförslag återfinns som bilaga till dettabetänkande. 1992/93:A211 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbetslösa och välfärdsbrigader i utlandsverksamhet.1992/93:A229 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetslivsutveckling skall varatillgänglig för alla arbetslösa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättandet av en effektivickebyråkratisk huvudman för att aktiveraarbetslivsutvecklingsprojektet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändra ALU:s nuvarande passiva,terapiliknande verksamhet, till att aktivera de arbetssökandegenom förverkligande av de så kalladeResurs-Utvecklings-projekten. FinansdepartementetI propositionens bilaga 6 föreslår regeringen en ökning avanslaget F 8. Trygghetsåtgärder för statsanställda. Förinnevarande budgetår har ett reservationsanslag på 61 738 000 kranvisats. Bakgrunden till den föreslagna ökningen är enöverenskommelse mellan och de statsanställdas huvudorganisationer. Enviss del av lönesumman skall avsättas för finansiering avTrygghetsstiftelsen. I propositionen erinras om den betydelsesom har när det gäller att iövertalighetssituationer lämna hjälp för att undvikaarbetslöshet. Finansministern har i 1991/92 årskompletteringsproposition gjort bedömningen att mellan 24 000och 25 000 personer riskerar att bli övertaliga under denärmaste tre budgetåren. Med ledning av avtalet beräknasmedelsbehovet för innevarande budgetår öka med 197 025 000 kr.Utskottet har ingen erinran mot förslaget och tillstyrkerföljaktligen medelsökningen.ArbetsmarknadsdepartementetI propositionens bilaga 7 framläggs förslag om medelsökning påArbetsmarknadsdepartementets utredningsanslag. Vidare begärs attriksdagen skall godkänna ett anslagsöverskridande av AMS underföregående budgetår. För att klara de beräknade utgifterna förArbetsmarknadsfonden för arbetslöshetsersättningar m.m. föreslåsen höjning av den rörliga krediten i Riksgäldskontoret.Slutligen föreslås en utvidgning av möjligheterna att anvisaarbetslösa till arbetslivsutvecklingen.Anslag till utredningar m.m.För innevarande budgetår har på anslaget A 2. Med en ingående reservation på15 disponeras sammanlagt underinnevarande budgetår.Enligt propositionen har utredningsverksamheten inomArbetsmarknadsdepartementet blivit mer omfattande än vad somkunnat förutses. För att inte viktiga utredningsuppdrag skallfördröjas föreslås en ökning på anslaget med 1 910 000 kr.Enligt utskottets mening bör det begärda beloppet tillförasdet berörda anslaget för innevarande budgetår.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /92I propositionen föreslås att i efterhand godkännerden faktiska medelsförbrukningen under reservationsanslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /92.Enligt årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 11 s.54) har det ifrågavarande anslaget tagits i anspråk utöveranslagna medel med 346 072 000 kr.Av den nu behandlade propositionen framgår att AMS enligt sittårsbokslut för /92 överskridit den anslagspostinom anslaget som myndigheten disponerar över med 499,9 miljonerkronor. Eftersom anslaget är ett reservationsanslag saknasmöjlighet för regeringen att disponera högre belopp än medvilket anslaget har förts upp i statsbudgeten.Arbetsmarknadsministern säger sig se allvarligt på detinträffade. AMS har inte kunnat följa medelsförbrukningen underbudgetåret på ett tillfredsställande sätt. Den ekonomiskauppföljningen har enligt ministern inte motsvarat de krav sommåste kunna ställas på en myndighet som hanterar så betydandebelopp av allmänna medel. Hänsyn måste enligt propositionen docktas till att det föregående budgetåret var det första som en nyanslagsstruktur prövades som arbetslösheten ökadekraftigt. Detta försvårade för AMS att på ett korrekt sätt följaupp och kontrollera medelsförbrukningen.Arbetsmarknadsministern framhåller också de åtgärder somfaktiskt vidtogs av AMS för att om möjligt undvika ettöverskridande.Arbetsmarknadsutskottet vill för sin del instämma i att manmåste se allvarligt på det inträffade. Överskridandet visar påbehovet av förbättrade system så att man successivt kan följaoch kontrollera medelsförbrukningen. Liksomarbetsmarknadsministern förutsätter utskottet att AMS nu harskärpt kontrollen.Med detta uttalande, och med erinran om att en uteblivenkompensation för överskridandet skulle försvåra bekämpningen avarbetslösheten, tillstyrker utskottet att godkännerden faktiska medelsförbrukningen.ArbetsmarknadsfondenFör finansiering av bl.a. arbetslöshetsersättning enligt lagenom arbetslöshetsförsäkring uttas en arbetsgivaravgift, den s.k.arbetsmarknadsavgiften. Den uppgår till påavgiftsunderlaget. Arbetsmarknadsavgifterna förs till staten.Överskottsmedel behålls inom systemet i den s.k.Arbetsmarknadsfonden. Därigenom kan medlen utnyttjas i periodermed ökade utbetalningar. Till systemet är knuten en rörligkredit som disponeras av och som fårutnyttjas när befintliga medel inte räcker till för att täckautgifterna.Kostnaderna för statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringenbestäms huvudsakligen av nivån på arbetslösheten bland kassornasmedlemmar och storleken på den genomsnittligt utbetaladedagpenningen. Även en ganska måttlig ökning av arbetslöshetenkan medföra en kraftig ökning av kostnaderna.I 1992 års kompletteringsproposition gjordes bedömningen attkostnaderna för statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringentill följd av utvecklingen på arbetsmarknaden skulle bli såstora att ett underskott om ca skulle uppståi fonden. beslutade att krediten för innevarandebudgetår fick uppgå till högst (prop.1991/92:150 bil. I:8, FiU30, rskr. 1991/92:350).I den nu behandlade propositionen föreslås att den rörligakrediten höjs till högst . Det konstaterasatt den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden har förstärktsytterligare, till vilket kommer att höjningen av de s.k.egenavgifterna inte fullföljs efter överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet. Kostnadernaunder innevarande budgetår för statsbidragen tillarbetslöshetsersättningen beräknas enligt propositionen till26,. Andra kostnader som finansieras urarbetsmarknadsfonden, dvs. KAS, vissa utbildningsbidrag ochstatsbidrag till permitteringslöneersättning, beräknas tillsammanlagt , vilket innebär sammanlagdautgifter på . Mot detta skall ställasberäknade inkomster på och en ingåendebalans om 6,8 miljarder. Med denna beräkning kommer fonden vidutgången av innevarande budgetår att uppvisa ett underskott omca , till vilket kommer räntekostnader.Utskottet har inhämtat att de i propositionen framlagdaberäkningarna grundar sig på antaganden om en öppen arbetslöshetuppgående till av arbetskraften och en genomsnittligdagpenning på . Utskottet har också erfarit att denrörliga krediten började tas i anspråk i slutet av oktoberföregående år. Enligt en uppskattning som gjorts inomArbetsmarknadsdepartementet kommer krediten om 10 miljarderkronor att vara helt utnyttjad i början av april månadinnevarande år.Utskottet gör följande bedömning.Den statistik som blivit tillgänglig efter det att regeringenlade fram den nu behandlade propositionen talar för att dengenomsnittliga arbetslöshetssiffran för innevarande budgetårkommer att bli högre än den som regeringens framställning omhöjning av den rörliga krediten grundar sig på. Det finns därförenligt utskottets mening skäl att höja gränsen utöverregeringens förslag.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det enbart ärfråga om att skapa en beredskap för ytterligare utgiftsökningar.I vilken utsträckning krediten faktiskt behöver utnyttjas ärberoende av utvecklingen på arbetsmarknaden.Utskottet förordar att högstbeloppet bestäms till 20 miljarderkronor.Arbetslivsutveckling m.m.Riksdagen godkände regeringens förslagom en försöksverksamhet med en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd,arbetslivsutveckling (prop. 1992/93:50 bil. 7, bet.1992/93:FiU1, rskr. Enligt reglerna är det endast personersom uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen som kananvisas till arbetslivsutveckling.I sitt yttrande till finansutskottet över förslaget(1992/93:AU2y) anförde arbetsmarknadsutskottet att det börövervägas om även personer med kontant arbetsmarknadsstöd (KAS)skall kunna anvisas arbetslivsutveckling. anslötsig till detta, och beslutade i enlighet medfinansutskottets betänkande.I den nu behandlade propositionen föreslås att arbetslösa somuppbär KAS skall kunna erbjudas möjlighet att delta iförsöksverksamheten med arbetslivsutveckling. Den som deltaruppbär KAS, dvs. Ersättningenbenämns emellertid utbildningsbidrag och skall särredovisas.Motsvarande regler som i fråga om den som är berättigad tillarbetslöshetsersättning föreslås gälla när den KAS-berättigadedeltar i arbetslivsutvecklingen. Detta innebär att de dagar dåden arbetslöse anvisats arbetslivsutveckling inte skall inräknasi ersättningsperioden för KAS. Tiden skall vara s.k. jämställdtid när det gäller kvalificering för en ny ersättningsperiodunder förutsättning att den arbetslöse följer vadlänsarbetsnämnden bestämt i fråga om anvisningen. I annat fallskall tiden vara s.k. överhoppningsbar tid.I propositionen läggs fram förslag om ändring i lagen omarbetslivsutveckling och i lagen om kontantarbetsmarknadsstöd. Lagarna föreslås träda i kraft den 1 april1993.Utskottet ansluter sig till förslagen i propositionen i dennadel.Utskottet tar i detta sammanhang upp motion A229 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) som väckts och som avser den nya åtgärdenarbetslivsutveckling. Motionärerna är kritiska mot utformningenoch anser att åtgärden bör vara en form av praktiskkunskapstillämpning och inte som enbart terapi. De vill ha enytterligare utvidgning av arbetslivsutvecklingen så att allaarbetslösa kan delta, alltså inte bara A-kasse- ellerKAS-berättigade. Det praktiska ansvaret skall inte ligga på ensärskild anordnare. I stället bör arbetsförmedlingar, kommuneroch näringsliv gå samman i någon form av "näringspolitiskstiftelse" som kunde vara huvudman. Det motionärerna benämnerResurs-Utvecklings-projekt bör sättas i gång där arbetslösaknyter kontakter med varandra och driver kommersiellt gångbaraprojekt med handledare som verkar inom ramen för statligtberedskapsarbete. Lokaler som annars inte utnyttjas kvällstidkan tas i anspråk för ändamålet. I motionen begärstillkännagivanden i enlighet med detta.Arbetsmarknadsutskottet delar inte motionärernas syn påarbetslivsutvecklingen. Reglerna ger utrymme för ettimproviserat och obyråkratiskt arbetssätt. Systemet byggerpå tanken att de lokala parterna skall engageras i verksamhetenså att den verkligen blir meningsfull och kan vara till nyttainte enbart för den enskilde. Till detta kommer att åtgärden harsatts i gång , varför det är för tidigt för att manskall kunna ha någon bestämd uppfattning om hur den fungerar ipraktiken. När det gäller förslaget om att ytterligare utvidgaverksamheten till andra grupper arbetslösa vill utskottet erinraom att ett viktigt syfte med arbetslivsutvecklingen är attersätta passiva kontantstöd med aktiva åtgärder och attförhindra utförsäkring. För de personer som varken har rätt tillA-kassa eller KAS står de övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna till förfogande.Med det anförda avstyrker utskottet motion A229 (nyd).Utskottet behandlar slutligen motion A211 av (). Motionären föreslår att möjligheter öppnas att organisera"välfärdsbrigader" av arbetslösa personer från vård- ochomsorgssektorn. Brigaderna skulle med bibehållenA-kasseersättning kunna tjänstgöra på barnhem och sjukhus och iandra sociala inrättningar i och . Motionärentänker sig att organiserar resorna och isamarbete med AMS svarar för att projekten utreds och genomförs.Utskottet hyser stor sympati för motionens uppslag. Tankarnaöverensstämmer väl med motiven bakom arbetslivsutvecklingen. Detmåste dock vara berörda myndigheter som fattar beslut om ettvisst projekt är möjligt att genomföra som arbetslivsutvecklingeller på något annat sätt inom ramen för detarbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet. Av detta skäl ärutskottet inte berett att tillstyrka motionen. beträffande anslag till Trygghetsåtgärder förstatsanställdaatt med bifall till propositionen i motsvarande deltill Trygghetsåtgärder för statsanställda på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /93 under sjundehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,2. beträffande anslag till Utredningar m.m.att med bifall till propositionen i motsvarande deltill Utredningar m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /93 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,3. beträffande faktisk medelsförbrukningatt med bifall till propositionen i motsvarande delgodkänner den faktiska medelsförbrukningen på tiondehuvudtitelns reservationsanslag Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /92,4. beträffande Arbetsmarknadsfondenatt med anledning av propositionen i motsvarande delmedger att en rörlig kredit får disponeras i Riksgäldskontoretom högst 20 under /93 förstatsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt för kontantarbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag,res. 1 (s) - motiv.res. 2 (nyd)5. beträffande ändring i lagen om arbetslivsutvecklingm.m.att med bifall till propositionen i motsvarandedelar antar lagförslagen i bilaga till detta betänkande,6. beträffande ytterligare utvidgning avarbetslivsutvecklingen m.m.att avslår motion 1992/93:A229,res. 3 (nyd)7. beträffande välfärdsbrigaderatt avslår motion 1992/93:A211.Stockholm den 18 februari 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonI beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), (), (nyd), (), (), KentOlsson (m), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Arbetsmarknadsfonden (mom. 4, motiveringen), , , , , och (alla s) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottet vill"och slutar med "på arbetsmarknaden" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det enbart ärfråga om att skapa en beredskap för ytterligare utgiftsökningar.Det avgörande för frågan i vilken utsträckning krediten behöverutnyttjas är insatserna för att bekämpa arbetslösheten. Medkraftfulla insatser minskar belastningen påArbetsmarknadsfonden.2. Arbetsmarknadsfonden (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Den statistik" och slutar med "" bort haföljande lydelse:Det kan enligt utskottets mening inte uteslutas att utgifternaför arbetslöshetsersättningarna kommer att uppgå till högrebelopp än vad regeringens hemställan om höjning av kreditgränsengrundas på. Det vore emellertid oriktigt att bara av det skälethöja högstbeloppet för krediten. Det skulle ge felaktigasignaler att statsmakterna är beredda att passivt godta skenandeutgifter med kraftig ökning av statsskulden som följd. Utskottetär därför inte berett att gå utöver regeringensförslag när det gäller den rörliga krediten förArbetsmarknadsfonden.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande Arbetsmarknadsfondenatt med bifall till propositionen i motsvarande delmedger att en rörlig kredit får disponeras i Riksgäldskontoretom högst 15000000000kr under /93 förstatsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen ochpermitteringslöneersättningen samt för kontantarbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag,3. Ytterligare utvidgning av arbetslivsutvecklingen m.m. (mom.6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "delar" och slutar med "motion A229(nyd)" bort ha följande lydelse:Utskottets uppfattning är att arbetslivsutvecklingen i sinnuvarande form i de flesta fall bara kommer att vara en form avterapi för arbetslösa och dessutom föranleda en omfattandebyråkrati. Med de förslag som framförs i motion A229 (nyd)skulle åtgärden bli betydligt mer meningsfull och effektiv.Åtgärden bör för det första avse alla kategorier arbetslösa. Meden näringspolitisk stiftelse av det slag som föreslås i motionenundviker man att för många parter blir inblandade. Inom ramenför den föreslagna projektverksamheten kan de kunskaper, denerfarenhet och de idéer som finns hos de arbetslösa tas tillvara och omsättas till kommersiellt gångbara projekt. Äventanken att utnyttja lokaler som står lediga på kvällstid börprövas. Utskottet anser med hänvisning till det anförda attregeringen bör återkomma med förslag till riktlinjerrörande ALU i enlighet med motionens förslag.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande ytterligare utvidgning avarbetslivsutvecklingen m.m.att med anledning av motion 1992/93:A229 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag instämmer i den reservation som de socialdemokratiskaföreträdarna i utskottet har avgivit beträffandeArbetsmarknadsfonden.1 Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:1331) om arbetslivsutveckling Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1992:1331) omarbetslivsutveckling1 skall ha följande lydelse.Bilaga