bet · GH01UU1 · 1993-10-21 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse1992/93:224 med en redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten 1992 samt motioner i dithörande ämnen,vilka väckts dels under den allmänna motionstiden , dels ianslutning till skrivelsen. Motionerna avser redovisningsfrågor,ändrad lagstiftning, generella begränsningar avkrigsmaterielexporten, försvarsindustriellt samarbete samtkrigsmaterielexport till enskilda länder och områden.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.2. SkrivelsenRegeringen () yrkar i skrivelse1992/93:2241. att bereds tillfälle att ta del av vad somanförts i skrivelsen,2. att tar emot redogörelsen för den svenskakrigsmaterielexporten . 3.1 Motioner väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:U408 av och (nyd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna attregeringen intensivt bör verka för ett mer fruktsamt och givandenordiskt försvarsindustrisamarbete,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ny inriktning påförsvarsmateriellagstiftningen,7. att hos regeringen begär förslag till en nylagstiftning enligt i motionen angiven riktning avseendeförsvarsmaterielexporttillstånd,1992/93:U604 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vapenexport till /93:U611 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ställa sig bakom Europarådetsparlamentariska församlings resolutioner nr 966 och 470 gällandevapenembargo mot , samt att verka för att FN beslutarom vapenembargo mot ,1992/93:Sf633 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en successiv avveckling av svenskvapenexport.3.2 Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse1992/93:2241992/93:U24 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för svensk krigsmaterielexport tillu-länder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för svensk krigsmaterielexport tillIndonesien,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för svensk krigsmaterielexport tillPakistan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för svensk krigsmaterielexport tillIndien,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anfört som stopp för svensk krigsmaterielexport tillSingapore,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för svensk krigsmaterielexport tillMalaysia,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för svensk krigsmaterielexport tillThailand,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krigsmaterielexport till ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stopp för all svensk krigsmaterielexport,10. att hos regeringen begär förslag till en planför avveckling av krigsmaterielexporten,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den bör planera och förbereda stöd till regioner, företagoch enskilda som drabbas vid nedläggningar och omstruktureringarav svensk krigsmaterielindustri,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klarare redovisning till avkrigsmaterielexportens sammansättning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning till avtillstånd för svenska företags utlandssamarbete påkrigsmaterielområdet. 4.1 Skrivelsens huvudsakliga innehållEn ny krigsmateriellagstiftning trädde i kraft den 1 januari1993 då lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen(1992:1303) om krigsmateriel ersatte tidigare författningar iämnet. Regeringens redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten avseende (regeringens skrivelse1992/93:224) grundas emellertid på den tidigare lagstiftningen.4.1.1 lagstiftningTillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel harreglerats genom lagen (1983:1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. (tillverkningslagen;ändrad senast genom SFS 1991:1896) och förordningen (1983:1036)i samma ämne (ändrad senast genom SFS 1989:565).I tillverkningslagen föreskrevs att tillverkning avkrigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidarekrävdes tillstånd för att försälja, utbjuda mot vederlag ellerförmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel ochmetod för framställning av sådan materiel.För utövande av kontroll över tillverkning och försäljning avkrigsmateriel inrättades Krigsmaterielinspektionen(KMI), som finns inom Utrikesdepartementetshandelsavdelning. är skyldiga att till KMI avgedeklarationer rörande bl.a. import och försäljning avkrigsmateriel.I råder ett förbud mot utförsel avkrigsmateriel utan regeringens tillstånd.Regler om krigsmaterielexport fanns i lagen (1988:558) omförbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) ochdithörande förordning (1988:561) ändrad senast (1989:566).4.1.2 Lagstiftning gällande fr.o.m. 1993Den lagstiftning vilken ovan redovisats har, som inledningsvisnämnts, från ersatts av lagen (1992:1300) medtillhörande förordning (1992:1303) om krigsmateriel.Den nya krigsmateriellagen bygger i allt väsentligt påtidigare gällande lagstiftning liksom på tidigare praxis. Dennya lagen innebär bl.a. en utvidgning av krigsmaterielbegreppettill att omfatta två klasser -- krigsmateriel för stridrespektive övrig, dvs. ej förstörelsebringande, krigsmateriel.Enligt det nya regelverket skall i den utrikespolitiskabedömningen större uppmärksamhet läggas vid mottagarlandetsrespekt för de mänskliga rättigheterna. Vidare skärpslagstifningen så att ett svenskt företag numera endast får ingåavtal om utlandssamarbete på krigsmaterielområdet efterregeringens tillstånd. Vid avtal om utlandssamarbete skallregeringen i högre grad beakta försvarspolitiska behov.Med hänsyn till den utvidgade klassificeringen av krigsmaterieltillämpas i vissa avseenden skilda riktlinjer för utförsel avkrigsmateriel för strid respektive för övrig krigsmateriel.4.1.3 Krigsmaterielexport m.m. under år 1992Utförseltillstånd för försåld krigsmateriel har under år 1992lämnats till ett värde av jämfört med2 . Detta innebär räknat ifasta priser en ökning . skedde en minskning med17 % i förhållande till värdet av utförseltillstånd sommeddelats under år 1990.Av regeringens redovisning framgår bl.a. att värdet av svenskatillverkares faktiska krigsmaterielexport uppgicktill mot under år1991. I löpande priser innebär detta en ökning . Värdetav krigsmaterielexporten ligger därmed på den nivå somförelåg under den första delen av 1980-talet.FN:s generalförsamling antog en resolution somanmodar medlemsländerna att redovisa såväl sin import som sinexport av vissa kategorier av tyngre konventionella vapen. Trotsatt resolutionen ej är bindande torde öppenheten i fråga ominternationella vapenöverföringar härigenom komma att öka iväsentlig grad.Krigsmaterielinspektionen har, i enlighet med den nämndaFN-resolutionen och i samråd med försvarets myndigheter,sammanställt begärda uppgifter för avseende Sverige.Denna sammanställning har överlämnats till FN:sgeneralsekreterare.Sedan 1990 har regeringens redogörelse förkrigsmaterielexporten överlämnats till FN i engelsköversättning. Även årets redogörelse kommer att överlämnas tillFN som ett led i strävan efter ökad öppenhet på dettaområde.Sverige deltar i Europeiska säkerhetskonferensens (ESK)säkerhetsforum och i (CD) i ettmotsvarande arbete för att öka öppenheten beträffandevapentransfereringar.Krigsmaterielens andel av totala varuexport för år1992 uppgick till , mot för år 1991.Genomsnittssiffran för den senaste tioårsperioden är 1,18 %.Europas andel av den svenska krigsmaterielexporten har visaten växande tendens (1992 ), medan andelen för Asienminskat kraftigt (1992 till en nivå på ). harvidare tillkommit som en viktig mottagare (1992 ).Under år 1992 levererade svenska tillverkare krigsmaterieltill 40 länder. I 16 av dessa fall understeg exportvärdet1 miljon kronor. 8 av mottagarländerna har endast importeratfinkaliberammunition från Sverige.Under år 1992 har sex tillstånd lämnats till upplåtelse avtillverkningsrättigheter utom riket. De har avsett tillverkningi (två tillstånd), , , respektive Norge.Två tillstånd har lämnats att utveckla krigsmateriel för annansräkning.Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare fickenligt utförsellagen i princip inte bedrivas inom landet utanregeringens tillstånd. har inget sådant tillståndlämnats.168 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel, varav35 exporterade sådan materiel . Ca 40 mindreföretag har tillstånd att handla med jakt- och sportskyttevapen.För år 1992 gäller att 6 krigsmaterielproducerande företagredovisat ägande i 21 utländska rättssubjekt i 12 länder.Tillsammans svarade 22 företag för av den totalasvenska krigsmaterielexporten under år 1992.4.2 Redovisningsfrågor m.m.4.2.1 MotionernaI motion U24 (v) yrkas (yrkande 12) att regeringen klarareredovisar krigsmaterielexportens sammansättning till riksdagensamt (yrkande 13) att redogörelsen bör innehålla uppgifter omvilka tillstånd som lämnats för de svenska företagens avtal omutlandssamarbete.Motionärerna saknar uppgifter om vilken typ av materiel somfått säljas till respektive land, och de menar att regeringenbör lämna minst lika utförliga uppgifter som . De anservidare att nästa års redovisning, som sker enligt den nyakrigsmateriellagen, åtminstone skall innehålla en uppdelning avkrigsmateriel i två klasser -- krigsmateriel för strid ochkrigsmateriel av icke förstörelsebringande karaktär.4.2.2 Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av regeringens skrivelse omkrigsmaterielexportens utveckling . Skrivelsen finnssammanfattad tidigare i detta betänkande.I enlighet med utfästelse i proposition 1984/85:82 harregeringen fr.o.m. /85 i årliga skrivelserredovisat krigsmaterielexportens utveckling. Utskottet finneratt den redogörelse som lämnas genom årets skrivelse uppfyllerde krav som kan ställas. Den svenska redovisningen är mera öppenän vad som gäller för flertalet övriga länder som exporterarkrigsmateriel. Regeringen bör fortsatt efterkomma önskemålet omatt ta med alla uppgifter som det inte finns skäl atthemlighålla. En gräns utgörs dock av hänsyn till berättigadekrav på sekretess som motparten i ett avtalsförhållande kan haoch de krav som utrikessekretessen kräver. Utskottet utgår frånatt regeringens redogörelse för på vederbörligt sättanpassas till den fr.o.m. detta år ändrade lagstiftningen.Härmed avstyrks yrkandena 12 och 13 i motion 1992/93:U24 (v).Med vad som ovan anförts om regeringens skrivelse fårutskottet föreslå att utan erinran lägger den tillhandlingarna.4.3 Lagstiftningsfrågor4.3.1 MotionernaI motion U408 (nyd) yrkande 6 anförs att som sinmening bör ge regeringen till känna vad i motionen anförts om enny inriktning på försvarsmateriellagstiftningen samt att(yrkande 7) hos regeringen begär förslag till en nylagstiftning avseende försvarsmaterielexporttillstånd.Motionärerna menar att den nuvarande tillståndslagstiftningeninom området bör bytas ut mot en lagstiftning som medföranmälningsplikt för svenska företag i försvarsmaterielbranschen.Företag föreslås vidare tillåtas producera enbart för export ochinte som primärt för det svenska försvarets behov.Motionärerna anser vidare att det räcker med tre begränsandekriterier för att hindra missbruk av vapenexport: vapen får ej säljas till krigförande land; handel med försvarsmateriel får ej bedrivas på sådant sättatt säkerhet och svenska intressen uppenbart hotas; förbud mot handel med land som grovt förbryter sig mot demänskliga rättigheterna.4.3.2 Utskottets övervägandenDen svenska politiken för utlandssamverkan påkrigsmaterielområdet har behandlats av utskottet (bet.1992/93:UU1) och fastlagts av (rskr. 1992/93:61).Riksdagen har därigenom tagit ställning för en annangrundläggande syn än den som framförs i motionen. uppfattning bör de nu gällande principerna förkrigsmaterieltillverkning och krigsmaterielexport ligga fast.Därmed avstyrks yrkandena 6 och 7 i motion 1992/93:U408 (nyd).4.4 Generella begränsningar av krigsmaterielexporten m.m.4.4.1 MotionernaI partimotionen 1992/93:Sf633 (v) från allmänna motionstidenkrävs i yrkande 2 att den svenska vapenexporten successivtavvecklas. Motionärerna pekar på sambandet mellan vapenexportoch världens flyktingsituation. I motionen hävdas att de ländersom exporterade mest vapen till --89 varkända av för övergrepp mot degrundläggande mänskliga rättigheterna. Motionärerna menar attden enda försvarbara linjen när det gäller svensk vapenexport ären successiv och snabb avveckling.I en annan partimotion (v) (1992/93:U24 yrkande 9) krävs, motbakgrund av svårigheterna att förhindra okontrollerad spridningav svenska vapen, att all svensk export av krigsmaterielstoppas. bör mot bakgrund härav hos regeringen begäraförslag till en plan för avveckling av krigsmaterielexporten(yrkande 10).I samma motion (yrkande 11) krävs att som sin meningger regeringen till känna att den bör planera och förbereda stödtill regioner, företag och enskilda som drabbas vidnedläggningar och omstruktureringar av svenskkrigsmaterielindustri.Motionärerna förutspår en hård strukturomvandling av svenskkrigsmaterielindustri med produktionsinskränkningar ochutlandsetableringar som följd. För att möta denna utveckling börregeringen utarbeta en plan för avveckling och omställning.Omställningsfonder behövs, och de bör finansieras genom att dekrigsmaterielexporterande företagen avsätter en viss del ---- av exportens värde.4.4.2 Utskottets övervägandenSom ovan anförts har den svenska politiken påkrigsmaterielområdet varit föremål för en samladprövning varvid den behandlats av utskottet och fastlagts avriksdagen. I samband därmed framhöll utskottet i sitt betänkande1992/93:UU1 betydelsen av att utlandssamverkan inte står i stridmed de utrikespolitiska målen. Bland dessa nämndes främjandet avdemokrati, av mänskliga rättigheter, av avspänning ochnedrustning samt av en höjd levnadsnivå i de fattiga länderna.Utskottet avstyrkte vid sin prövning också förslag om enavveckling av krigsmaterielexporten.Enligt utskottets uppfattning äger tidigare gjordaställningstaganden alltjämt giltighet.Därmed avstyrks yrkande 2 i motion 1992/93:Sf633 (v) ochyrkandena 9 och 10 i motion 1992/93:U24 (v).Utskottet anser att inte heller övriga av motionärerna angivnaskäl motiverar att uppdrar åt regeringen att utarbetaen plan för omställning av svensk krigsmaterielindustri.Därmed avstyrks motion 1992/93:U24 (v) yrkande 11.4.5 Försvarsindustriellt samarbete4.5.1 MotionenI motion 1992/93:U408 (nyd) krävs (yrkande 4) att regeringenintensivt bör verka för ett mer fruktsamt och givande nordisktförsvarsindustrisamarbete.4.5.2 Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att avtal med utländsk part om gemensamutveckling eller tillverkning av krigsmateriel alltid skall utgåfrån de av fastlagda, grundläggande kriterierna.När det gäller mer omfattande och för viktigareutlandssamverkan på krigsmaterielområdet bör enregeringsöverenskommelse träffas mellan ochsamverkanslandet. Innan överenskommelser av detta slag ingås börUtrikesnämnden höras.Det ankommer på regeringen att göra prövningar av angivet slagi varje enskilt fall.Enligt vad utskottet inhämtat har de fyra nordiskaförsvarsministrarna under innevarande år tagit initiativ tillökat försvarsindustriellt samarbete inom . De närmareförutsättningarna härför undersöks påämbetsmannanivå.Även på bilateral nivå förekommer samarbete mellan ochandra nordiska länder. Mest omfattande härvidlag är detsvensk-norska samarbetet.Därmed avstyrks yrkande 4 i motion 1992/93:U408 (nyd).4.6 Krigsmaterielexport till enskilda länder och områden4.6.1 MotionernaI partimotion 1992/93:U24 (v) krävs stopp för svenskkrigsmaterielexport till (yrkande 1),stopp för svensk krigsmaterielexport till (yrkande 2), stopp för svensk krigsmaterielexport till (yrkande 3), stopp för svensk krigsmaterielexport till (yrkande 4), stopp för svensk krigsmaterielexport till (yrkande 5), stopp för svensk krigsmaterielexport till (yrkande 6) och stopp för svensk krigsmaterielexport tillThailand (yrkande 7). Vidare krävs att krigsmaterielexport tillTurkiet inte skall komma i fråga (yrkande 8).Frågan om vapenexport till tas också upp i motion1992/93:U604 (fp) yrkande 6. Även i denna motion krävs stopp förvapenexport till . Motionären anför emellertid ocksåatt det --89 levererades krigsmateriel dit för223 trots att det i princip rådde förbud attexportera vapen på grund av inre oroligheter.Jämväl i motion 1992/93:U611 (v) yrkande 4 tas frågan omkrigsmaterielexport till upp. Motionären menar delsatt regeringen har att hörsamma rekommendationerna iresolutionerna 966 och 470 från vad gäller vapenembargo mot , dels attregeringen bör agera i FN för ett beslut om vapenembargo.4.6.2 Utskottets övervägandenSträvan är att handlägga ärenden om utlandssamverkan påkrigsmaterielområdet i politiskt samförstånd. Alla principielltviktiga krigsmaterielärenden föreläggs den Rådgivande nämndenför krigsmaterielfrågor. Denna inrättades för attåstadkomma ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport. I nämnden ingår sex politiska företrädareför de partier som är representerade i . Nämndensammanträder under ledning avkrigsmaterielinspektören.När det gäller ställningstaganden beträffande tillstånd förexport av krigsmateriel är det regeringen som enligt gällandelag och riktlinjer har att pröva sådana ärenden.Därmed avstyrks motionerna 1992/93:U604 (fp) yrkande 6 (berörddel), 1992/93:U611 (v) yrkande 4 (berörd del) samt 1992/93:U24(v) yrkandena 1--8.Vad beträffar tidigare års krigsmaterielexport till (), som berörs i motion 1992/93:U604 yrkande 6, noterarutskottet att denna redan varit föremål för behandling iutskottet. Utskottet har tidigare (bl.a. i bet. 1991/92:UU1)konstaterat att utförseln av krigsmateriel till sketti enlighet med gällande riktlinjer. Utskottet finner emellertidanledning att i sammanhanget erinra om sina tidigareöverväganden beträffande mänskliga rättigheter i (bet. 1992/93:UU3 och 1992/93:UU15). Utskottet noterade i nämndabetänkanden att övergreppen mot de mänskliga rättigheterna iIndonesien fortsätter och konstaterade sammanfattningsvis attsituationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Indonesiensom helhet, liksom bl.a. på , motiverar fortsattsvensk och internationell uppmärksamhet.Därmed avstyrks motion 1992/93:U604 (fp) yrkande 6 (berörddel).Utskottet konstaterar att har status som rådgivande organ till och kan avge icke-bindande resolutioner.I de fall som nämns i motion 1992/93:U611 (v) yrkande 4 harEuroparådets ministerkommitté valt att inte följde denparlamentariska församlingens rekommendation. Utskottet utgåremellertid från att regeringen vid beslut om utförseln avkrigsmateriel väger in rekommendationer från i sinabedömningar.Därmed avstyrks motion 1992/93:U611 (v) yrkande 4 (berörddel).Behandlingen av Östra Timor-frågan i FN har över tiden ändratkaraktär. finns ett starkt stöd för en lösning avkonflikten genom en direkt dialog mellan och Portugalunder generalsekreterarens överinseende. Det senaste mötet inomramen för denna dialog ägde rum i FN.Utskottet noterar att en grupp svenska riksdagsledamöter iseptember 1993 besökte . I samtal med den katolskakyrkans främste företrädare på ön, biskop , framkom attdenne ansåg att förhandlingarna inför FN:s generalsekreterare ärav betydelse. Han framhåller emellertid att timoresernas syn påsaken hotar att komma i bakgrunden. Biskop har sedermera ien tidningsintervju framhållit den dåliga MR-situationen påÖstra till följd av ockupationen och vädjat om ökatinternationellt tryck på Indonesien.Utskottet finner det positivt att och nutycks inriktade på att gå fram stegvis i den dialog som FN:sgeneralsekreterare leder. Utskottet utgår också ifrån attregeringen noga följer utvecklingen i och på ÖstraTimor och tar de initiativ i FN som bedöms ändamålsenliga.Däremot finner utskottet inte anledning till något särskilttillkännagivande från sida beträffande ettvapenembargo.Därmed avstyrks motion 1992/93:U611 (v) yrkande 4 (berörddel). beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse 1992/93:224 tillhandlingarna,2. beträffande regeringens redovisning avkrigsmaterielexportenatt avslår motion 1992/93:U24 yrkandena 12 och 13,men. (v)3. beträffande krigsmateriellagstiftningenatt avslår motion 1992/93:U408 yrkandena 6 och 7 ,res. 1 (nyd)4. beträffande generella begränsningar avkrigsmaterielexportenatt avslår motion 1992/93:Sf633 yrkande 2 och motion1992/93:U24 yrkandena 9--11,men. (v)5. beträffande försvarsindustriellt samarbeteatt avslår motion 1992/93:U408 yrkande 4,res. 2 (nyd)6. beträffande krigsmaterielexport till enskilda länder ochområdenatt avslår motion 1992/93:U604 yrkande 6, motion1992/93:U611 yrkande 4 samt motion 1992/93:U24 yrkandena 1--8.men. (v)den 21 oktober 1993På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), PärGranstedt (c), (), (),(nyd), (), (),(), (), (), HåkanHolmberg (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Krigsmateriellagstiftningen (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Den svenska politiken" och slutar med "motion1992/93:U408 (nyd)." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det anledning att densvenska politiken på försvarsmaterielområdet omprövas så att densvenska försvarsmaterielindustrin ges förutsättningar för ettlångtgående samarbete med och övriga delar av världen därdemokrati råder. En dylik omprövning bör bl.a. innebära att dennuvarande tillståndslagstiftningen inom området bör bytas ut moten lagstiftning som medför anmälningsplikt under affärens gångför svenska företag i försvarsmaterielbranschen.Utskottet är vidare av uppfattningen att nuvarande bestämmelsemed innebörden att svensk försvarsindustri endast får utvecklavapen som det svenska försvaret har behov av tas bort. För atthindra missbruk av vapenexport är det, enligt utskottetsförmenande, till fyllest att lagstiftningen utgår från följandetre grundläggande kriterier: vapen får ej säljas till krigförande land; handel med försvarsmateriel får ej bedrivas på sådant sättatt säkerhet och svenska intressen uppenbart hotas; handel med stat som grovt förbryter sig mot de mänskligarättigheterna skall vara förbjuden.Enligt utskottets uppfattning bör regeringen för riksdagenframlägga förslag till ny lagstiftning med angiven inriktning.Detta bör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrks yrkandena 6 och 7 i motion1992/93:U408 (nyd).dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande krigsmateriellagstiftningenatt med bifall till motion 1992/93:U408 yrkandena 6och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Försvarsindustriellt samarbete (mom. 5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 lyder"Därmed avstyrks yrkande 4 i motion 1992/93:U408 (nyd)." bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att det inleddaförsvarsindustriella samarbetet inom , såväl multilateraltsom bilateralt, intensifieras och utvidgas. Detta bör gesregeringen till känna.Därmed tillstyrks yrkande 4 i motion 1992/93:U408 (nyd).dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande försvarsindustriellt samarbeteatt med bifall till motion 1992/93:U408 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bertil Måbrink (v) anför (mom. 2, 4 och 6):Redovisningen i regeringens skrivelse 1992/93:224 är tunn ochanger inte vilken typ av materiel som tillåtits för försäljningtill respektive land.