bet · GG01LU40 · 1993-04-15 00:00:00 — 2 (s)10. beträffande konkursregister m.m.att avslår motion 1992/93:Ju817 yrkandena 13 och 14,11. beträffande en ny myndighet för obeståndsmål m.m.att avslår motion 1992/93:L326,12. beträffande vissa frågor om konkurshanteringenatt avslår motion 1992/93:L316 i denna del,13. beträffande förmånsrätt för lönefordringaratt avslår motion 1992/93:L309 yrkande 2,res. 3 (s)14. beträffande förmånsrätt för leverantörsfordringar m.m.att avslår motionerna 1992/93:L313, 1992/93:L314 yrkande 1 och1992/93:L324,res. 4 (nyd)15. beträffande förmånsrätt i övrigtatt avslår motion 1992/93:L314 yrkandena 2--4,16. beträffande maximiersättningen enligt lönegarantilagenatt avslår motionerna 1992/93:L301, 1992/93:L320 yrkande 1 och1992/93:L325,17. beträffande särreglering i lönegarantilagenatt avslår motion 1992/93:L309 yrkande 1,res. 5 (s)18. beträffande samordning av lönegarantin med arbetslöshetsförsäkringenatt avslår motion 1992/93:A246 yrkande 9,res. 6 (nyd)19. beträffande översyn av lönegarantilagen m.m.att avslår motionerna 1992/93:L320 yrkande 2, 1992/93:L318 och1992/93:L314 yrkandena 5 och 6.Stockholm den 15 april 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), (), PerStenmarck (m), (), (), (),(), (), (nyd), HansStenberg (s), (), (), (), SörenNorrby (fp) och (). Ansvarsgenombrott (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med"Motionsyrkanden med" och slutar med "denna del)." bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka grundsatsen om personlig ansvarsfrihet förbolagets förpliktelser och dess betydelse för företagen och näringslivet. Detkan dock i vissa situationer av uppenbart missbruk vara befogat att personersom står bakom ett aktiebolag kan göras personligt betalningsansvariga förbolagets skulder. har också tillämpat principen omansvarsgenombrott, och liknande regler finns i många andra länder. Det bliralltmer uppenbart att förutsättningarna för ansvarsgenombrott behöverpreciseras och i viss mån utsträckas när det gäller kvalificerat missbruk avaktiebolag. Enligt utskottets mening bör regeringen därför ge tilläggsdirektivtill att låta utreda frågan om ansvarsgenombrott. sålunda anfört bör med bifall till motionerna L203, L205och Ju817 (yrkande 10 i denna del) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande ansvarsgenombrottatt med bifall till motionerna 1992/93:L203, 1992/93:L205 och1992/93:Ju817 yrkande 10 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.2. Utredning om ekonomisk brottslighet (mom. 9), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "yrkande 11 och 19." bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av de omfattande skadeverkningar som den ekonomiskabrottsligheten förorsakar såväl enskilda som samhället i stort, är det enligtutskottets mening en angelägen uppgift att i skilda sammanhangförutsättningslöst pröva åtgärder som kan vara ägnade att motverka sådanbrottslighet. Det är känt att det i en stor del av de företag som försatts ikonkurs har förekommit ekonomisk brottslighet. Behovet och lämpligheten av dentyp av åtgärder som föreslås i motion Ju817 yrkandena 11 och 19 bör enligtutskottet närmare utredas. Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till nämnda motionsyrkanden som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utredning om ekonomisk brottslighetatt med bifall till motion 1992/93:Ju817 yrkandena 11 och 19 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Förmånsrätt för lönefordringar (mom. 13), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 som börjar med "Ävenyrkandet" och slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse:Lönefordringarnas prioritet försämrades till förmån förskattefordringar och fordringar med säkerhet i företagshypotek. Denförändringen uppvägdes dock av att lönefordringarna i stället tryggades genomen höjning av maximibeloppet för lönegarantin. Den försämring av ersättningenfrån lönegarantin som har skett genom sänkningen av ersättningstaket måsteenligt utskottets mening kompenseras genom att förmånsrättslagen ändras så attlönefordringarna åter placeras högre i förmånsrättsordningen. Detta börriksdagen med bifall till motion L309 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande förmånsrätt för lönefordringaratt med bifall till motion 1992/93:L309 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Förmånsrätt för leverantörsfordringar m.m. (mom.14)(nyd) anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med"Utskottet kan" och slutar med "samt L324." bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att förslag om ändringar iförmånsrättsordningen utgör ett viktigt steg för att skapa förutsättningarnaför ett verksamt rekonstruktionsförfarande för företag i kris. I konkursernasspår sker en omfattande kapitalförstöring inte minst som en följd av den"dominoeffekt" som utlöses av att leverantörer och entreprenörer oftast intefår någon utdelning sedan prioriterade borgenärer för sina fordringar har tagitboets tillgångar i anspråk. Skyndsamma och genomgripande förändringar krävs.Enligt utskottets mening går utredningens förslag inte tillräckligt långt närdet gäller att förbättra leverantörernas ställning i konkurs.Leverantörsfordringarna bör prioriteras före skattefordringar och bankernasfordringar, och leverantörsfordringarna skall inte -- som enligtutredningsförslaget -- behöva konkurrera med skattefordringarna. Andra förslagmed samma syfte som enligt utskottets mening också bör närmare övervägas är desom förs fram i motion L324, nämligen att begränsa de förmånsberättigadefordringsägarnas rätt till utdelning för sin fordran, exempelvis till , ochatt införa någon form av stöd genom garantier eller räntefria lån tillleverantörer som drabbas av förluster genom andra företags konkurs. mening måste frågan om leverantörsfordringarnas prioritet behandlasmed största skyndsamhet, och regeringen bör lägga fram förslag om lagstiftningtill i sådan tid att nya regler kan bli gällande från den 1 januari1994. Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionernaL313, L314 yrkande 1 och L324 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande förmånsrätt för leverantörsfordringar m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:L313, 1992/93:L314 yrkande 1och 1992/93:L324 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Särreglering i lönegarantilagen (mom. 17), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 32 som börjar med "Denöversyn" och slutar med "yrkande 1." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening har den genomförda sänkningen av taket förutbetalning enligt lönegarantilagen slagit hårt mot de yrkesgrupper som,beroende på speciella lönesystem, har stora lönefordringar inarbetade vid enkonkurs. Det är därför angeläget att frågan om en särreglering för dessayrkesgrupper utreds skyndsamt. Detta kan lämpligen ske inom ramen för denöversyn av lönegarantilagen som har inletts. Vad utskottet sålundaanfört bör med bifall till motion L309 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande särreglering i lönegarantilagenatt med bifall till motion 1992/93:L309 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Samordning av lönegarantin med arbetslöshetsförsäkringen (mom. 18)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Inteheller" och slutar med "A246 yrkande 9." bort ha följande lydelse:Utskottet uppmärksammar att det i motion A246, som i sina huvuddelarbehandlas av arbetsmarknadsutskottet, påpekas att kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen till allt mindre del täcks genom arbetsgivar- ochegenavgifterna och att kostnaderna för arbetslösheten därför gräver stora hål istatsbudgeten. Det växande underskottet i kombination med den högaersättningsnivån ger enligt motionärerna anledning till omprövning avprinciperna för försäkringen. Mot den bakgrunden har föreslagits en allmänarbetslöshetsförsäkring i kombination med en sänkning av ersättningsnivån till70 % och införandet av . En sänkning av kostnaderna även förlönegarantin är enligt utskottets mening en angelägen åtgärd. Sammaersättningsregler bör dessutom tillämpas vid arbetslöshet, oavsett orsaken tillarbetslösheten. Ersättningen enligt lönegarantin bör därför anpassas till vadsom i motionen föreslås gälla för en allmän arbetslöshetsförsäkring. sålunda anfört bör med bifall till motion A246 yrkande 9som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande samordning av lönegarantin med arbetslöshetsförsäkringenatt med bifall till motion 1992/93:A246 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttrandenAktiekapitalets storlekMaj-Lis Lööw, , , , , och (alla s) anför:Aktiekapitalet fyller en viktig funktion som skydd för ett aktiebolagsborgenärer. Redan av det skälet är det angeläget att minimigränsen föraktiekapitalets storlek ligger på en tillräckligt hög nivå. Det är vidare välkänt att aktiebolagsformen -- till följd av den frihet från personligt ansvarsom verksamhet i ett aktiebolag innebär -- är ett av de instrument som kommittill användning vid ekonomisk brottslighet. Mot denna bakgrund anser vi denhöjning av minimigränsen för aktiekapitalets storlek till somAktiebolagskommittén har föreslagit vara för liten. Med hänsyn till att fråganför närvarande övervägs inom och att förslag tilllagstiftning enligt uppgift kommer att föreläggas avstårvi dock från att nu framställa något yrkande i frågan.Maximiersättningen enligt lönegarantilagenMaj-Lis Lööw, , , , , och (alla s) anför:Lönegarantilagen har under en följd av år varit ett utmärkt instrument föratt trygga lönefordringar vid konkurser. Den genomförda sänkningen avmaximiersättningen enligt garantin har emellertid inneburit en kraftig sänkningav skyddsnivån. Detta har slagit särskilt hårt mot vissa yrkesgrupper medlönesystem som kan innebära stora lönefordringar vid en konkurs. Enligt vårmening är den genomförda sänkningen i princip fel väg att gå för att åstadkommade i och för sig nödvändiga besparingarna. Vi avstår dock, med hänsyn till denrådande ekonomiska situationen, från att nu framställa något yrkande om enhöjning av maximibeloppet. Vi begränsar oss nu till reservationen till förmånför de yrkesgrupper som hårdast drabbas av effekterna av den försämradeersättningen.Remissyttrande över motionen 1992/93:L210 På lagutskottets begäran har yttrande över motionen avgivits av Patent- ochregistreringsverket (PRV). Verket har därvid anfört följande.Den remitterade motionen tar upp två olika typer av situationer.Dels uppmärksammas det fallet att en person för registreringsändamål användssom bulvan. Ett sådant arrangemang kan vara av intresse bl.a. för den somålagts näringsförbud och som därför inte kan uppträda öppet som stiftare aveller styrelseledamot i ett aktiebolag (se 6§ lagen (1986:436) omnäringsförbud). I dessa fall är bulvanen alltså införstådd med att bliregistrerad. Sannolikt får han ofta också ersättning för att på så sätt ställasitt namn till förfogande.Sådana missförhållanden är svåra att komma åt inom ramen för PRV:sregistreringsverksamhet. Så länge den uppgivne personen inte är diskvalificeradför egen del och är den som bolaget i laga ordning har utsett, är ärendetformellt riktigt, och PRV kan då knappast vägra registrering.I motionen tas för det andra upp den situationen att personer falskeligenanmäls som bolagsfunktionärer för registrering utan att vara tillfrågade ellerpå annat sätt ha med saken att göra.PRV vill då först konstatera att det i sådana fall rör sig om förfalskningarsom -- om de avslöjas -- inte skall leda till någon registrering och somdessutom torde vara straffbara som urkundsförfalskning enligt 14kap. Här är frågan hur detta skall kunna förebyggas eller upptäckas.PRV har intrycket att det blivit vanligare att ovidkommande personer anmälsför styrelseuppdrag. Det går av naturliga skäl inte att med någon precisionange omfattningen av fenomenet som i regel kan antas ha sin grund i ekonomiskbrottslighet. PRV skulle dock tills vidare vilja uppskatta antalet sådanaregistreringar till i storleksordningen mellan 50 och 100 per år.Trots att inga säkra medel nu finns för att hindra registrering av dem somanmälts falskeligen, vill PRV ändå påpeka att nuvarande kontrollrutiner intefått en helt rättvisande beskrivning i motionen.Enligt 3§8 aktiebolagsförordningen (1975:1387) skall bevittnadenamnteckningar av nyvalda styrelseledamöter, styrelsesuppleanter, verkställandedirektörer, vice verkställande direktörer och firmatecknare ges in i sambandmed anmälan om registrering. PRV kontrollerar att sådana bevittnadenamnteckningar finns i bl.a. ärenden om registrering av styrelser.I sammanhanget kan nämnas att nya bestämmelser om registrering av revisorerinfördes i 2 och 18§§ aktiebolagsförordningen . Enligt dessabestämmelser skall en anmälan om registrering innehålla skriftlig bekräftelseav revisorerna på att de åtagit sig uppdraget.I alla ärenden som gäller registrering av personuppgifter kontrollerar PRVmot att det personnummer som uppgetts svarar mot det namn somanmälts för registrering. Härigenom undviks registrering av personer som intefinns. Dessutom kan en och annan förfalskning upptäckas.Trots dessa regler och rutiner går det alltså inte att upptäcka allaförfalskningar. PRV kan i sin granskning inte avslöja, om uppgifter ibolagsstämmoprotokoll och styrelseprotokoll är påhittade eller om ingivnanamnteckningsprov är förfalskade. Konsekvenserna för dem som drabbas avoriktiga registreringar kan självfallet vara ytterst besvärande. PRV delarmotionärernas uppfattning att det vore önskvärt att komma åt dessa fall.PRV vill emellertid peka på vikten av att vid eventuella ändringar avföreskrifter och rutiner beakta att det finns ca 292 000 aktiebolag iSverige. Varje bolag har i genomsnitt5--6 funktionärer registrerade i aktiebolagsregistret. nyregistrerasca 20 000 aktiebolag, och PRV handlägger ca 150 000 ärenden omförändring av kretsen registrerade bolagsföreträdare. Det rör sig alltså om enmasshantering. Näringslivet har ett befogat intresse av attregistreringsärenden hanteras snabbt. Väntetiderna bör inte vara längre än1--, om störningar i bolagens verksamhet skall kunna undvikas. Dettafordrar enkla handläggningsrutiner.En möjlighet att minska risken för missbruk kunde vara i att PRV underrättadevarje berörd person om registreringsanmälningar som gjorts och samtidigtbegärde en bekräftelse av vederbörande. En underrättelse med begäran ombekräftelse borde i så fall regelmässigt sändas till den folkbokföringsadresssom PRV fått kännedom om vid sin rutinkontroll. Registrering skulle inte få skeförrän en begärd, särskild bekräftelse kommit in. Eventuellt skulle entelefonbekräftelse kunna godtas.En annan möjlighet kunde vara att efter registrering sända ut underrättelsertill samtliga registrerade bolagsfunktionärer. Även avregistreringar borde i såfall rapporteras till berörda personer.Man kunde för det tredje tänka sig den ordningen att PRV regelbundet, t.ex.en gång sände ett registerutdrag till alla registrerade personer meduppgift om i vilka bolag de förekommer.En översiktlig värdering av de olika alternativen ger följande vid handen.Ett krav på bekräftelse före registrering skulle få besvärande konsekvenser.Handläggningen av registreringsärendena skulle komma att fördröjas avsevärt.Det vore mycket allvarligt. Bara portokostnaderna för utskicket kan uppskattastill . Svårigheter att nå personer som inte är direktanträffbara på sin folkbokföringsadress kan orsaka särskilda problem förbolagen, som därigenom hindras att få en ny styrelse registrerad, och för PRV.Alla fel skulle knappast upptäckas.I alternativet med årliga utskick kan den årliga portokostnaden uppskattastll . Till det kommer kostnader för adresskontroller och annanadministration på . En nackdel med denna ordning är att enperson kan stå kvar som felaktigt registrerad innan detblir upptäckt. I alla de fall där det inte gjorts några ändringar under åretter sig dessutom en underrättelse överflödig. Med all sannolikhet skulle inteheller detta alternativ leda till att man helt kom till rätta medmissförhållandena.Ett system som innebär att alla berörda personer i efterhand underrättas omregistreringsbeslut är, enligt PRV:s mening, det som ligger närmast till handsatt överväga. Genom en sådan åtgärd kan personen i fråga få reda på att hanregistrerats eller avregistrerats och kan då agera, om något är fel. Det är fördel att handläggningstiderna inte behöver förlängas. Systemet skulleemellertid inte alltid kunna hindra skador som ju kan ha hunnit åstadkommasinnan felet uppmärksammas. Knappast heller med denna metod skulle allaförfalskningar upptäckas. PRV uppskattar preliminärt den årliga portokostnadenför sådana underrättelser till . Till det kommer andrahandläggningskostnader på i runda tal 2 miljoner kronor.Eftersom PRV:s verksamhet är helt avgiftsfinansierad måste alla ökadekostnader finansieras genom höjda avgifter. En ordning med underrättelser efterregistrering skulle kräva en höjning av den genomsnittligaregistreringsavgiften med uppskattningsvis per ärende.PRV vill dessutom framhålla följande.När träder i kraft behöver ingen funktionär i ett svensktaktiebolag vara bosatt i . Det räcker då med att en viss andel avfunktionärerna har sin bostad i något land inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet. Detta innebär ytterligare svårigheter för PRV att kontrollerade anmälda personernas existens och identitet. Dessutom kan det komma att blisvårare att nå personer som är bosatta utomlands. Sammanfattning 1Motionerna 2Utskottet 4Bolagsrättsliga frågor 4Allmän bakgrund 4Ansvarsgenombrott 6Översyn av revisorsrollen 7Aktiekapitalets storlek m.m. 8Delgivning med juridiska personer 9Registrering 12Konkursrättsliga frågor 14Allmänt 14Konkursförvaltningen 16Konkursregister m.m. 21Förmånsrätt 23Lönegaranti 27Hemställan 34Reservationer 36Ansvarsgenombrott (s) 36Utredning om ekonomisk brottslighet (s) 36Förmånsrätt för lönefordringar (s) 37Förmånsrätt för leverantörsfordringar (nyd) 37Särreglering i lönegarantilagen (s) 38Samordning av lönegarantin med arbetslöshetsförsäkringen (nyd)38Särskilda yttranden 39Aktiekapitalets storlek (s) 39Maximiersättningen enligt lönegarantilagen (s) 39Bilaga Patent- och registreringsverkets yttrande över motion 1992/93:L21041