bet · GG01UbU16 · 1993-05-25 00:00:00 — I samma proposition föreslår regeringen dessutom atthögst skall avsättas från löntagarfondsmedlen tilltvå stiftelser som bildas för att överföra statliga högskolor tillprivaträttslig form. Utskottet behandlar dessa förslag i betänkande1992/93:UbU18.När det gäller frågan om omfattningen av de medel som kan föras övertill forskningsstiftelser vill utskottet anföra följande.Som framgår av finansutskottets yttrande har redan fattatbeslut om vissa ändamål för användningen av löntagarfondsmedlen. För enriskkapitalstruktur har utbetalning av skett. Förytterligare två ändamål har utbetalning av medel ännu inte verkställts,nämligen ca i s.k. sparpremier till dem som deltagiti det premiegrundande allemanssparandet samt iersättning till de fondbolag och andra institut som administrerat detpremiegrundande allemanssparandet på grund av att sparandet avbrutits iförtid (prop. 1991/92:92, bet. FiU21, rskr. 339, prop. 1992/93:149, bet.FiU12, rskr. 240).Utbildningsutskottet anser att de två ändamål för vilka redanhar gjort utfästelser och där utbetalningar ännu inte skett börprioriteras. För den händelse att utrymmet i övrigt för överföringar tillde föreslagna forsknings- och högskolestiftelserna inte skulle räcka tillpå grund av att tillgångarnas värde har fallit avsevärt och sålundaunderstiger , ankommer det på regeringen att beslutaom hur avvikelsen skall fördelas på nu aktuella ändamål, varvidrelationstalen för resp. forskningsstiftelse bör bibehållas. Omifrågavarande tillgångar överstiger bör regeringenåterkomma till med förslag om hur dessa resurser skalldisponeras för forskning.Med hänvisning till vad utskottet nu anfört föreslår utskottet attriksdagen godkänner vad i propositionen anförts om användningen avlöntagarfondsmedel till forskning. Utskottet, som i det följandeåterkommer till regeringens förslag beträffande varje enskild stiftelse,tillstyrker sålunda de föreslagna riktlinjerna för val av och inriktningför satsningarna. Därmed avstyrker utskottet motionerna 1992/93:Ub92yrkandena 1--4, 1992/93:Ub94 och 1992/93:Ub95 yrkande 1.Utskottet har i det föregående redovisat regeringens förslagbeträffande forskning och stiftelsen förmiljöstrategisk forskning. Utskottet har likaså i det föregående vidsin motivering för bifall till riktlinjerna för val av och inriktning förinsatserna för egen del gjort överväganden och ytterligare klargjortsyftet med stiftelsernas verksamhet. Utskottet hänvisar till dessa ochföreslår därmed att godkänner vad regeringen förordat forskning och det gäller forskning villutskottet anföra följande.Utskottet har inget att erinra mot syftet med förslaget att inrätta ensärskild stiftelse för kulturvetenskaplig forskning. Däremot ställer sigutskottet tveksamt till den föreslagna organisationen.Den avsedda stiftelsen skiljer sig enligt regeringens förslag från debåda andra stiftelserna därigenom att den knyts till ett redan befintligtorgan, , som föreslås handha medelsförvaltningenoch administrationen åt stiftelsen. avses den nya stiftelsen haen egen styrelse skild från Jubileumsfonden. Därigenom kan stiftelsenenligt propositionen bidra till en ökad pluralism och möjligheter attvälja nya stöd- och verksamhetsformer.Utskottet finner skäl att erinra om vad som sinmening gav regeringen till känna beträffande kapitaltillskott tillRiksbankens Jubileumsfond (redog. 1990/91:6 och 1990/91:7, bet. UbU14,rskr. Med anledning av en motion om behovet av ökadanslagsutdelning från Jubileumsfonden och med förslag att fonden bordetillföras ytterligare kapital (mot. 1991/92:Ub177) ansåg attmotionärernas förslag om kapitaltillskott borde prövas i samband med attregeringen lägger fram nästa forskningsproposition. Utskottet villuppfatta det nu föreliggande förslaget som liggande i linje med vadriksdagen då uttalade. Emellertid anser utskottet att steget bör tasfullt ut och att medlen tillförs Jubileumsfonden. Till StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond bör sålunda överlämnas somdonation. För donationen skall gälla att medlen skall användas i enlighetmed vad regeringen förordat i propositionen beträffande såväl degenerella riktlinjerna (prop. som kulturvetenskapligforskning (prop. s.18f.). Medlen bör fördelas efter förslag av ettorgan för prioritering m.m., som under är skildfrån fondens övriga verksamhet. såsomorganisationskommitté bör utarbeta förslag till närmare föreskrifter, somunderställs regeringen för godkännande, innan donationen överlämnas.Utskottet föreslår att med anledning av regeringens förslaggodkänner vad utskottet har förordat om donation till RiksbankensJubileumsfond för kulturvetenskaplig forskning.Utöver vad som i det föregående framgått av regeringens förslag omanvändningen av löntagarfondsmedel till forskning begär regeringenriksdagens godkännande av vissa ekonomiska och organisatoriskagrunddrag för stiftelserna. Utbildningsministern anför att verksamhetinom kvalificerade forskningsområden endast kan byggas upp etappvis.Inledningsvis bör huvudsakligen avkastningen på tillgängliga medelanvändas för de nya forskningsaktiviteterna. Successivt bör ävenkapitalet tas i anspråk. Enligt utbildningsministerns bedömning skall dentotala tiden för de föreslagna insatserna uppgå till ca 15 år.Verksamheten bör regelbundet bli föremål för kvalificerad utvärdering ochuppföljning, bl.a. för att ge stiftelserna underlag för omprövning ochomprioritering. Möjligheterna att långsiktigt binda fondmedlen i olikaforskningsinsatser bör därför begränsas.Regeringen avser att tillsätta tre organisationskommittéer, en förvarje stiftelse. Det bör ingå i uppdraget till dessa att föreslå hur ochnär resurserna från Fond 92--94 skall överföras till de nyinrättadestiftelserna.I ett par motioner framförs synpunkter på varaktigheten i deföreslagna insatserna. Enligt motion 1992/93:Ub92 (nyd) yrkande 6 bördet endast vara möjligt att dela ut realavkastningen till forskningenvarje år. Huvudsyftet med regeringens förslag är att på längre siktstärka konkurrenskraft. Även kommer forskning för dettaändamål att behövas. I motion 1992/93:Ub95 (v) yrkande 2 hävdas att den ipropositionen förordade femtonårsperioden för stiftelsernas verksamhetbör vara ett riktmärke. Mot bakgrund av behovet av långsiktighet vore detolyckligt om nu ensidigt slår fast att den aktuella tidsrymdendefinitivt skall vara 15 år.Utskottet har inte uppfattat regeringens förslag som ett slutligtställningstagande till hur länge verksamheten skall få pågå, utan justsom ett riktmärke. Den angivna ramen vill utskottet se som entänkbar period mot bakgrund av den i propositionen angivna uppfattningenatt en tidsbegränsad, men i gengäld desto kraftigare förstärkning avforskningen är att föredra framför mindre insatser över en lång tid.Enligt utskottets uppfattning innebär propositionens förslag att ensammanlagd resurs om ca i 1993 årspenningvärde bör kunna ställas till forskningens förfogande efter enuppbyggnadsperiod. En framgångsrik förmögenhetsförvaltning bör kunnamedföra att stiftelsernas verksamhet utsträcks på obestämd tid.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om vad i propositionen anförsom att insatserna kan "generera livskraftiga arvtagare till deforskningsmiljöer och strukturer som skapas". Det är sålunda enligtutskottet rimligt att utgå från att verksamheter som igångsatts med stödav en stiftelse kommer att leva vidare i den mån statsmakterna ellerandra finansiärer finner det angeläget att så blir fallet. Det anfördaunderstryker vikten av en kvalificerad förmögenhetsförvaltning och attstiftelsernas finansiella insatser byggs upp successivt på grundval avderas självständiga bedömningar.Med det anförda anser utskottet yrkande 6 i motion 1992/93:Ub92besvarat. Motionen avstyrks därmed. Detsamma gäller motion 1992/93:Ub95yrkande 2.Utskottet vill vidare erinra om vad utskottet anfört i betänkande1992/93:UbU15 rörande universitetens och högskolornas samtforskningsrådens ansvar för forskningsinformation. Enligt utskottetsmening bör detta även gälla de nu föreslagna stiftelserna samtRiksbankens Jubileumsfond.Motion 1992/93:Ub95 (v) behandlar även frågan upp om formerna fören kontinuerlig prövning av stiftelsernas verksamhet. När detgäller det demokratiska inflytandet över forskningsverksamheten menarmotionärerna att stiftelsernas verksamhet skall kunna prövas som allannan forskning inom ramen för de treåriga forskningspolitiska beslut somtas av (yrkande 3).Utskottet delar regeringens uppfattning att stiftelsernas verksamhetregelbundet bör bli föremål för kvalificerad utvärdering och uppföljning.Frågan om kvalitetsbedömning berörs i propositionen under avsnittetorganisationsfrågor (s.19f.) till vilket utskottet återkommer i detföljande. Liksom utbildningsministern förutsätter utskottet attstiftelserna till stor del använder externt tillgängliga erfarenheter,bl.a. för bedömning av vetenskaplig kvalitet eller industriell betydelse.När så bedöms lämpligt, skall internationell expertis anlitas, såväl förbedömning av olika förslag som för utvärdering. Utskottet anser inte attriksdagen bör biträda förslaget om regelrätt prövning av varttredje år av stiftelsernas verksamhet. Som utskottet har uppfattatförslaget med verksamheten i stiftelseform tar det sikte just på attverksamheten skall kunna fungera utan fortlöpande prövning och omprövning"utifrån". Utskottet utgår dock från att , t.ex. i anslutningtill de forskningspolitiska besluten, hålls informerad om verksamheten,dess resultat och de problem som till äventyrs kan komma att drabba den.Stiftelsernas verksamhet ingår ju självfallet i ett störreforskningspolitiskt sammanhang och utgör därmed en av flera grundläggandeförutsättningar för statsmakternas forskningspolitiska beslut ifortsättningen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1992/93:Ub95yrkande 3.Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen i övrigtförordas om de ekonomiska och organisatoriska grunddragen förstiftelserna i den mån det inte berörts av utskottets ställningstagandeni det föregående.Organisatoriska frågorRegeringen bereder tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om organisatoriska frågor i samband med bildandetav stiftelserna.En organisationskommitté bör tillsättas för vardera stiftelsen förstrategisk forskning, forskning forskning. Organisationskommittéernabör få till uppgift att utarbeta förslag till stadgar och andraerforderliga bestämmelser för resp. stiftelse. I propositionen angesbl.a. följande riktlinjer för kommittéerna. skall ledasav en styrelse som inledningsvis utses av regeringen. Styrelserna förstrategisk forskning resp. miljöstrategisk forskning bör, med för varjefall lämplig fördelning, sättas samman av ledande personer från såvälforskningsvärlden som näringslivet. I styrelserna skall ingå någon ellernågra ledamöter utsedda av regeringen. I propositionen anförs attRiksbankens Jubileumsfond skall förvalta medlen för stiftelsen förkulturvetenskaplig forskning, medan de två andra stiftelserna fårförvalta sina medel själva.Två motioner tar upp frågan om styrelsernas sammansättning. Imotion 1992/93:Ub92 (nyd) yrkande 5 uttalas en mycket kritisk inställningtill politiska utnämningar, och motionärerna menar att styrelserna måsteha absolut högsta kompetens inom områden där få, om ens någon, politikeruppfyller kraven. Enligt motion 1992/93:Ub95 (v) yrkande 4 bör det istiftelsernas styrelser utses representanter från de fackligaorganisationerna av demokratiska skäl och med tanke på vikten av attforskningen har en stark anknytning till samhället i övrigt.Utskottet har inget att erinra mot vad i propositionen anförs omsammansättningen av stiftelsernas styrelser. Utskottet vill stryka undervad utbildningsministern säger om att styrelserna sätts samman så attkravet på förmåga att bedöma olika insatsers betydelse för syftet med deberörda verksamheterna tillgodoses. För egen del anser utskottet attdetta innebär att ledamöterna väljs ut så att det i styrelsen för varjestiftelse uppnås största möjliga samlade kompetens och lämplighet föruppgiften. Enligt utskottets mening strider inte denna strävan motmöjligheten för regeringen att i styrelserna utse någon eller någraledamöter. När det gäller formerna för facklig insyn i verksamheten utgårutskottet från att denna fråga blir föremål för överväganden utan attriksdagen nu gör något uttalande.Mot bakgrund av vad utskottet i det föregående har förordat beträffandeöverföring av medel till Jubileumsfonden, utgår utskottet från att vadregeringen i propositionen föreslagit om styrelserna i tillämpliga delarkommer att gälla för det organ under som haratt fördela medel, m.m.Utskottet anser att de båda nu förevarande yrkandena bör avslås.Mot bakgrund av vad utskottet anfört rörande Jubileumsfondsmottagande av medel för kulturvetenskaplig forskning som en donation,utgår utskottet från att organisationskommitténs uppgifter fullgörs avRiksbankens Jubileumsfond. Beträffande övrigt som i propositionen anförsom organisatoriska frågor i samband med bildandet av stiftelsernainstämmer utskottet i regeringens bedömning, varför propositionen i dennadel -- i den mån den inte berörs av utskottets ställningstaganden i detföregående -- bör läggas till handlingarna.Övriga motionsledes framförda förslagEnligt motion 1992/93:Ub95 (v) yrkande 5 bör regeringen återkomma medförslag om medel för fasta forskningsresurser vid högskolorna i ,, , och , beträffandeden sistnämnda högskolan för de administrativa, ekonomiska och socialasektorerna. Regeringen borde enligt motionärerna vid sina överväganden omanvändningen av löntagarfondsmedlen gjort seriösa inventeringar avmöjligheten till en utbyggnad av fasta forskningsresurser vid flerhögskolor och universitet än vad som är fallet.Utskottet finner med anledning av motionen skäl att stryka underbehovet av ökade satsningar på forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna. Denna fråga behandlas utförligt av utskottet i anslutningtill den forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170, bet.UbU15). När det gäller möjligheten för de av motionärerna nämndahögskolorna att få del av de resurser som kommer att disponeras avstiftelserna är det enligt utskottets uppfattning inget som hindrar attsådan kvalificerad forskning vid såväl dessa högskolor som de mindrehögskolorna som ligger i linje med stiftelsernas åtaganden skall kunna fåstöd från stiftelserna. Det ankommer på dessa senare att göra denödvändiga bedömningarna och prioriteringarna. Med det anförda avstyrkerutskottet yrkande 5 i motion 1992/93:Ub95.I samma motion yrkande 6 anförs att frågan om en vidgadforskarrekrytering hänger samman med frågor om den grundläggandehögskoleutbildningen. Det är nödvändigt att också de som har erfarenhetav vuxen- och yrkesliv rekryteras till högre studier ochforskningsverksamhet. Härigenom förs viktiga erfarenheter in iforskarvärlden och en "gymnasifiering" av högskolan motverkas.Motionärerna anser att det för fullödighetens skull är nödvändigt attkombinera de föreslagna framtidsinriktade forsknings- ochutvecklingsinsatserna med en rejäl satsning på vuxenutbildning.Utskottet behandlar i annat sammanhang (bet. 1992/93:UbU15) frågan omökad forskarrekrytering och instämmer i motionärernas uppfattning attdenna fråga nära knyter an till omfattningen av den grundläggandehögskoleutbildningen. Som framgått av det föregående är avsikten attprojekt som stöds med de tidigare löntagarfondsmedlen skall kunnainnefatta ett väsentligt inslag av forskarutbildning. Beträffandelöntagarfondsmedlens användning för grundläggande högskoleutbildning villutskottet erinra om vad utbildningsministern tidigare anfört ommöjligheten att, i de fall det bedöms lämpligt, bedriva viss kvalificeradhögskoleutbildning i anslutning till forsknings-ochforskarutbildningsinsatserna (prop. 1991/92:92 s.39). När det gällervuxenutbildningens roll för rekrytering till högskoleutbildning,instämmer utskottet i vad motionärerna anför om dess betydelse menavstyrker förslaget om satsning på vuxenutbildning med användning av nuaktuella medel.I motionerna 1992/93:Ub91 och 1992/93:Ub93 (båda fp) framförs önskemålom att forskning om buller skall anges som ett angeläget område förinsatser av forskning. Buller sommiljöfaktor är ett viktigt problem för vårt samhälle och vår industri. Ibåda motionerna anförs att det råder en uppenbar kompetensbrist påområdet inom svensk industri och svenskt näringsliv.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om buller som ett stortproblem. Emellertid anser utskottet, i likhet med vad som sägs ipropositionen, att det inte är en uppgift för regering och riksdag att gedetaljerade anvisningar om forskningens inriktning. Det bör ankomma påberörd stiftelse att bedöma förslag om projekt inom t.ex. buller-ochakustikområdet. Utskottet avstyrker därmed bifall till motionerna.Slutligen föreligger det ett förslag i motion 1992/93:Ub96 (c, m, fp,kds, v) att forskning bör förläggastill . I motionen ges en tämligen utförlig redovisning avmiljösatsningar och forskning på miljöområdet i västra , den delav landet som varit hårdast belastad av luftföroreningar och försurning.Med hänsyn till den utomordentliga vikt som den miljöstrategiskaforskningens resultat kommer att ha för och dess näringslivbör enligt motionärerna den organisatoriska basen för ifrågavarandestiftelses verksamhet förläggas till Göteborg.Som framgått i det föregående kommer organisationskommittéer atttillsättas för var och en av stiftelserna. Utskottet anser att det börankomma på kommittén för forskning attnärmare överväga och föreslå en ort för kansliets placering. Utskottetavstyrker sålunda ett uttalande av i frågan. beträffande löntagarfondsmedel för forskningatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub92 yrkandena 1--4,1992/93:Ub94 och 1992/93:Ub95 yrkande 1 godkänner vad regeringen förordatom användningen av löntagarfondsmedel till forskning, särskiltriktlinjerna för val av och inriktning för satsningarna,res. (s)2. beträffande forskningatt godkänner vad regeringen förordat,3. beträffande forskningatt godkänner vad regeringen förordat,4 beträffande forskningatt med anledning av regeringens förslag godkänner vadutskottet förordat,5 beträffande varaktigheten i de föreslagna insatsernaatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub92 yrkande 6 och1992/93:Ub95 yrkande 2 godkänner vad regeringen förordat,6. beträffande formerna för prövning av stiftelsernasverksamhetatt med avslag på motion 1992/93:Ub95 yrkande 3 godkänner vadregeringen förordat,men. (v) - delvis7. beträffande de ekonomiska och organisatoriska grunddragen förstiftelserna i övrigtatt godkänner vad regeringen förordat, i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt i det föregående,8. beträffande styrelsernas sammansättningatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub92 yrkande 5 och1992/93:Ub95 yrkande 4 lägger proposition 1992/93:171 i denna del tillhandlingarna,men. (v) - delvis9. beträffande organisatoriska frågor i övrigt i samband medbildandet av stiftelsernaatt lägger propositionen i denna del till handlingarna,10. beträffande fasta forskningsresurser vid vissa högskoloratt avslår motion 1992/93:Ub95 yrkande 5,men. (v) - delvis11. beträffande vuxenutbildning m.m.att avslår motion 1992/93:95 yrkande 6,men. (v) - delvis12. beträffande forskning om bulleratt avslår motionerna 1992/93:Ub91 och 1992/93:Ub93,13. beträffande lokalisering av avslår motion 1992/93:Ub96.men. (v) - delvisStockholm den 25 maj 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Skånberg (kds) ochClaus Zaar (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Löntagarfondsmedel för forskning (mom.1), , , , , och (allas)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.8 börjar med"Utskottet ansluter" och på s.11 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet vill som sin principiella uppfattning markera att avstatsmakterna beslutade resurser till forskning skall anvisas överstatsbudgeten.Utskottet anser att ökade satsningar på forskning är ytterst angelägna.Utskottet återkommer till denna fråga i anslutning till behandlingen avden forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170). Det är värtatt notera att, så långt utskottet nu kan bedöma, de av regeringen ipropositionen föreslagna åtgärderna för forskningens vidkommande endastkommer att kunna bli av blygsam omfattning under de närmaste åren.Utskottet anser att det krävs betydligt större resurser för forskningunder den kommande treårsperioden än vad som ligger i regeringensförslag. Forskningens strategiska betydelse för att få i gång en uthålligtillväxt i ekonomin måste bättre tas till vara.Utskottet vill vidare erinra om att det i överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna nåddes enighet omatt den utdelning av medel ur de tidigare löntagarfonderna som planeradesav regeringen och Ny demokrati skulle avbrytas och att medlen skullekvarstanna i pensionssystemet. Undantag gjordes endast för de medel somskulle användas till de s.k. riskkapitalbolagen och de sparpremier somvissa aktieägare redan hade tjänat in då uppgörelsen träffades.Överenskommelsen ingick som en del i en uppgörelse som syftade till attlångsiktigt och bestående förstärka de offentliga finanserna i allmänhetoch pensionssystemet i synnerhet. Det nu föreliggande regeringsförslagetstrider uppenbart mot krisuppgörelsen och försvagar den offentligasektorns finansiella sparande med 10--. Utskottetföreslår att med hänvisning till de här återgivna förhållandenaavslår propositionen i sin helhet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att AP-fondens tillgångar fåranvändas endast på det sätt som anges i lagen (1983:1092) med reglementeför allmänna pensionsfonden (APR), dvs. för pensionsutbetalningar,förvaltningskostnader och andra utgifter avseende försäkringen förtilläggspension (APR3§). För att garantera att fondmedlen, dvs. demedel som tillförts fondstyrelserna, inte tas i anspråk för andra ändamålän ATP-pensionärernas välfärd föreslår utskottet att antar detgenom motion 1992/93:Ub94 framlagda förslaget till lag om ändring i APR.I lagförslaget bör en ikraftträdandebestämmelse föras in.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenbifaller motion 1992/93:Ub94 och därjämte avslår propositionen ochmotionerna 1992/93:Ub92 yrkandena 1--4 och 1992/93:Ub95 yrkande 1.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande löntagarfondsmedel för forskningatt dels bifaller motion 1992/93:Ub94 yrkande 1 ochavslår proposition 1992/93:171 och motionerna 1992/93:Ub92 yrkandena 1--4och 1992/93:Ub95 yrkande 1 dels med bifall till motion 1992/93:Ub94yrkande 2 antar förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden med i bilaga 2 somReservanternas lagförslag betecknade lydelse,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersompartiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Björn () anför:Vänsterpartiets grundläggande inställning till användningen avlöntagarfondsmedlen är att medlen skall bli kvar i pensionssystemet.Därför instämmer jag i första hand i Socialdemokraternas reservation. Omreservationen inte vinner, har jag -- i andra hand -- följande synpunkteroch förslag med anledning av propositionen.När det gäller formerna för prövning av stiftelsernas verksamhetbör prövningen ske i huvudsak på samma sätt som all annan forskningprövas, dvs. inom ramen för de treåriga forskningspolitiska beslut somriksdagen fattar. Härmed skapas ett demokratiskt inflytande överforskningsverksamheten. Jag anser sålunda att med bifall tillmotion 1992/93:Ub95 yrkande 3 som sin mening bör ge regeringen det tillkänna.Likaledes av demokratiska skäl och med tanke på vikten av attforskningen har en stark anknytning till samhället i övrigt börrepresentanter från de fackliga organisationerna utses istyrelserna.