bet · GG01SkU27 · 1993-05-27 00:00:00 — I propositionen föreslås att ackordsfrågorna på skatte-och avgiftsområdet bör regleras i en särskild lag om ackordrörande statliga fordringar m.m. och att nuvarande bestämmelserom ackord i bl.a. 62 § UBL upphävs. De materiellaförutsättningarna för att anta ackord på skatte- ochavgiftsområdet föreslås emellertid inte bli ändrade. Inte hellerföreslås någon ändring beträffande behörigheten att besluta ifråga om ackordsförslag utan denna skall som tillkommaskattemyndigheten.Enligt huvudbestämmelserna om användning av konkurs iskatteindrivningen skall konkursansökan göras avkronofogdemyndigheten efter bemyndigande från skattemyndigheten(62 § UBL). kan också uppdra åtkronofogdemyndigheten att själv avgöra om konkursansökan skallgöras. Generella bemyndiganden av detta slag är regel. Enligtpropositionen är sambandet mellan konkursansökan och andraåtgärder i syfte att förmå gäldenären att betala en viktigförklaring till att det i praktiken är kronofogdemyndigheten sombeslutar om konkursansökan. Föredragande statsrådet anser attdet främjar en effektiv indrivning om kronofogdemyndighetensjälvständigt får svara för så gott som samtliga statensborgenärsfunktioner under en konkurs. I propositionen föreslåsdärför genom bestämmelser i indrivningslagen att behörighetenatt besluta om konkursansökan för statens räkning flyttas frånskattemyndigheten till kronofogdemyndigheten.Kronofogdemyndigheten får enligt förslaget även en utökadbehörighet att företräda staten i frågor som uppkommer under enkonkurs.Utskottet är för sin del positivt till att regler omindrivning i allmänna mål samlas i en särskildindrivningslag. Förslaget främjar enligt utskottets mening enöverblick av regelsystemet på området och åstadkommer en klararegränsdragning mellan uppbörd och indrivning. Det är vidareangeläget att vissa grundläggande bestämmelser om betydelsefullaoch vanliga men oreglerade indrivningsåtgärder såsombeslut om uppskov nu lagregleras.I linje med önskemålet att helt utmönstra regler om indrivningur UBL tillstyrker utskottet också att bestämmelser om ackord ifråga om skatter och avgifter tas in i en särskild lag om ackordrörande statliga fordringar m.m. Som redovisats ovan föreslåsdärvidlag i propositionen inte någon ändring beträffande vilkenmyndighet som skall vara behörig att besluta i frågor omackordsförslag på skatte- och avgiftsområdet. Utskottet vill härerinra om att (Ju 1988:02) i sittslutbetänkande (SOU 1992:113) Lag om företagsrekonstruktionförordat bl.a. att borgenärsfunktionen vid ackord beträffandeskatter och avgifter flyttas från skattemyndigheten tillkronofogdemyndigheten. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Mot den bakgrunden anser utskottet i likhet medföredragande statsrådet att någon ändring vad gällerackordsmyndighet i fråga om skattefordringar m.m. nu inte börske. Utskottet vill dock understryka angelägenheten av enskyndsam beredning av förslag.Utskottet kan vidare, som framgått, konstatera att regeringensförslag åter aktualiserar den principiella frågan omkronofogdemyndighetens dubbla roll i allmänna mål.Spörsmålet var föremål för överväganden vid tillkomsten av UB(prop. 1980/81:8 s. 1058 f. och 1189 f.). I sitt yttrande överdet remitterade förslaget till UB anförde Lagrådet att man intekunde bortse från att kronofogdemyndighetens dubbelställning iallmänna mål utgör en i systemet inbyggd svaghet, som är ägnadatt väcka betänkligheter. Enligt Lagrådets mening var det avstörsta vikt att alla de åtgärder vidtogs som är möjliga för attförhindra intressekonflikter. Den bedömningen delades avföredragande statsrådet i slutprotokollet i ärendet. Statsrådetpekade därvid bl.a. på vissa åtgärder som kunde övervägas vidutarbetandet av verkställighetsföreskrifter till UB. Statsrådetnämnde i sammanhanget också att kronofogdemyndighetensbefogenhet att under vissa förutsättningar själv pröva en tvistom fördelningen av köpeskillingen vid exekutiv försäljning avfast egendom inte gäller i allmänna mål, om statens ellervederbörande kommuns fordran berörs av tvisten (se 13 kap. 7 §tredje stycket och 21 § UB).I det nu aktuella lagstiftningsärendet återkommer Lagrådettill frågan om kronofogdemyndighetens dubbla funktion i deallmänna målen. Lagrådet hänvisar därvid till sitt tidigareuttalande vid beredningen av förslaget till UB, att dennadubbelställning utgör en i systemet inbyggd svaghet som är ägnadatt väcka betänkligheter. , fortsätter Lagrådet, kanman inte bortse från att själva det förhållandet attkronofogdemyndigheten har dubbla uppgifter leder till attindrivningen blir smidig, effektiv och mindre kostsam. Lagrådetanför att det, som framgår av lagrådsremissen, inte under dedrygt som förflutit sedan UB trädde i kraft framkommitnågon allvarligare kritik med utgångspunkt i de båda roller somkronofogdemyndigheten har vid indrivningen. Någon anledning attnu överväga organisatoriska förändringar finns enligt Lagrådetdärför inte.Lagrådet anser emellertid, med hänvisning till vad somframhållits i olika sammanhang, att det är angeläget att detinom den aktuella organisatoriska ramen vidtas åtgärder för attså långt möjligt undvika intressekonflikter. Enligt Lagrådet harså också skett i lagstiftningsärendet. Lagrådet pekar här endastpå förslaget till ändringar i 2 kap. 30 § andra stycket UB, sominnebär att kronofogdemyndigheten i vissa situationer inte skallföreträda det allmännas borgenärsintresse. Mot bakgrund av detanförda kan det nu föreliggande förslaget om ändradebestämmelser om indrivning enligt Lagrådets mening inte antasmedföra att kronofogdemyndighetens opartiskhet kommer att i ökadutsträckning ifrågasättas.Utskottet delar Lagrådets uppfattning att det kan resasinvändningar från principiella utgångspunkter motkronofogdemyndighetens dubbelställning i allmänna mål. Somframgår av den lämnade redogörelsen har det emellertid inom denbefintliga organisatoriska ramen getts vissa garantier mot attkronofogdemyndigheten skall hamna i intressekonflikter. Någraavgörande olägenheter av den rådande ordningen synes, i enlighetmed vad som påpekats i det aktuella ärendet, ej heller hauppstått i praktiken. I propositionen föreslås också, somnämnts, ytterligare åtgärder som syftar till att förhindra attintressekollisioner av här avsett slag skall uppstå. Utskottetanser vidare att den gällande ordningen i allmänna mål innebärstora effektivitetsvinster som kan förmodas ytterligareförstärkas genom den utbyggnad av kronofogdemyndighetensborgenärsfunktion, t.ex. när det gäller rätten för myndighetenatt företräda staten i konkurs, som regeringens förslag innebär.I likhet med Lagrådet anser utskottet således att någraorganisatoriska förändringar i de allmänna målen nu inte börövervägas. Regeringen bör dock vara uppmärksam på denifrågavarande rollkonflikten och vid behov ta initiativ tillsådana åtgärder som bedöms nödvändiga för att intekronofogdemyndighetens opartiskhet skall dras i tvivelsmål.Utskottet vill avslutningsvis beröra den i propositionendiskuterade frågan om en utvidgad möjlighet att eftergeskatte- och avgiftsfordringar vid sidan avackordsinstitutet. En sådan möjlighet hade föreslagits avSkatteindrivningsutredningen, , vars förslag innebar atteftergift skall kunna medges, helt eller delvis, när det pågrund av gäldenärens sjukdom eller därmed jämförlig orsak ellerav annan anledning är uppenbart obilligt att kräva betalning.Enligt föredragande statsrådet kan skäl anföras för etteftergiftsinstitut. får den allmänna betalningsmoraleninte försvagas. Det är enligt statsrådet också angeläget attprövningen av frågor som innebär att betalningsansvar upphörsker under former som garanterar en rättvis och enhetligtillämpning, inte minst gäldenärer emellan. De behov av vidareramar för skuldsanering som pekar på bör enligt föredragandestatsrådet kunna tillgodoses genom ackordsinstitutet. Denfortsatta beredningen av förslag om enskuldsaneringslag bör enligt statsrådet avvaktas innan ställningtas till införandet av ett eftergiftsinstitut. är därför inte beredd att nu lägga fram förslag ifrågan.Utskottet vill i denna fråga påpeka att utskottet inom kortkommer att behandla spörsmålet om skuldsanering för fysiskapersoner med anledning av ett antal motioner i ämnet som väcktsunder den allmänna motionstiden . Utskottet är därför intenu berett att ta ställning till frågan om att införa etteftergiftsinstitut.Med det anförda förordar lagutskottet att regeringensproposition om indrivning av statliga fordringar m.m.tillstyrks.Stockholm den 13 maj 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (), OweAndréasson (s), (), (),(), (), (),(), (), (),() och (nyd).