bet · GG01BoU18 · 1993-04-01 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner med förslag till vissaändringar i . Dessutom behandlas förslag tillförändringar m.m. av de byggregler som utfärdats med stöd avbygglagstiftningen. Samtliga motionsyrkanden avstyrks avutskottet.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (s) och enmeningsyttring av suppleant (v). I betänkandet behandlasdels den med anledning av proposition 1991/92:150(kompletteringspropositionen) väckta motionen1991/92:Bo17 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att tillgänglighetskraven vid ny-och ombyggnad av lokaler och bostäder inte minskar.dels den under allmänna motionstiden väckta motionen1991/92:Bo511 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om att Naturvårdsverketoch skall ges rätt att föra till prövningi länsstyrelse och regeringen ärenden om detaljplanersfastställelse och bygglovgivning inom områden som definieratssom riksintressen i enlighet med vad som anges i motionen.dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1992/93:Bo213 av och () variyrkas3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i att det ekologiska och detbärkraftiga samhället framhävs.1992/93:Bo224 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvalitetskrav och försäkringar för boende.1992/93:Bo231 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändigheten av en effektivare användningav energi.1992/93:Bo238 av m.fl. (s) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avreglering av byggnadsnormer medbibehållna funktionskrav.1992/93:Bo239 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändrade byggregler inte får medföraatt kvaliteten på bostäder försämras.1992/93:Bo419 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen genom en proposition berederriksdagen tillfälle att lämna synpunkter på utformningen av denya byggreglerna.1992/93:Bo422 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om byggnaders tillgänglighet och användbarhetför funktionshindrade.1992/93:Bo501 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett tillägg i svensk byggnormom installation av brandvarnare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till hushållen om brandvarnarei våra bostäder.1992/93:Bo503 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändring i PBL.1992/93:Bo505 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljökontroll m.m. av byggnader införrivning.1992/93:Bo506 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konsumentanpassad funktions- ochmaterialdeklaration på byggnader och lägenheter vid allnyproduktion och ombyggnation.1992/93:Bo509 av och (s, c) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder bör vidtas mot s.k.förhandlingsplanering,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ochNaturvårdsverkets befogenheter bör stärkas när det gällerdetaljplaner och områdesbestämmelser,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen noga bör följa rättspraxisvid tillämpningen av PBL.1992/93:Bo510 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av brandvarnare i lägenheter.1992/93:Bo511 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring iplan- och bygglagen att tält tillfälligt rest för mötes- ellercirkusverksamhet undantas från bygglovsplikt.1992/93:Bo512 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klara regler för att möjliggöra satsningpå vindkraft,2. att hos regeringen begär att sakägarbegreppet isamband med PBL-översynen ges en klart avgränsad definition.1992/93:Bo514 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omklimat och luftkvalitet.1992/93:Bo518 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen kommer med förslag omlösningar som möjliggör byggnation inom de i motionen angivnaområdena.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående den kommunala planeringen.1992/93:Jo676 av m.fl. (fp) vari såvitt nu äri fråga yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om planering för källsortering av avfall vidny- och ombyggnad av bostäder -- -- -- (yrkandet i vad avser enmarknad för källsorterat avfall kommer att behandlas i yttrandet1992/93:BoU7y).1992/93:N432 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om energiminimering vid byggande och boende,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det i kommunerna skall finnas kommunalenergirådgivning.1992/93:N440 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förbättra livsmiljön förel-överkänsliga personer. InledningPlan- och bygglagen (1987:10), PBL, naturresurslagen(1987:12), NRL och lagen (1987:11) om exploateringssamverkanträdde i kraft . Lagstiftningen innebar en samladoch genomgripande förändring inom plan- och byggområdet och ifråga om hushållning med naturresurser. Uppföljning ochutvärdering av lagreformen inleddes kort efter ikraftträdandet.Vissa lagjusteringar har genomförts bl.a. i syfte att förenklaplan- och byggprocessen.Genom regeringsbeslut tillkallades ensärskild utredare med uppdrag att se över plan- och bygglagenm.m. Vägledande i översynsarbetet bör enligt direktiven (dir.1992:104) vara att lagstiftningen bör skapa förutsättningar förteknisk utveckling, ökad miljöhänsyn och en effektiv konkurrens.De förslag som kommer att lämnas skall tillgodose kraven påstörre miljöhänsyn, stärkt medborgarinflytande, avreglering ochförenklad lagstiftning.Utredningen avses redovisas i etapper och vara avslutad senastden 31 mars 1994.Planformer m.m.Genom PBL har slagits fast att kommunen har ansvaret förplanläggningen av användningen av mark och vatten. Statensansvar för den fysiska planeringen begränsas huvudsakligen tillbevakning av riksintressen, mellankommunala intressen samtfrågor om hälsa och säkerhet. Andra väsentliga nyheter i PBL varatt samhällsplaneringen avsågs att föras närmare medborgarna ochatt deras inflytande över planeringsprocessen skulle förbättras.Enligt motion Bo509 (s, c) har PBL inte motsvaratförväntningarna när det gäller bl.a. medborgarinflytandet.Makten övergick inte enligt motionen till folket i denutsträckning som avsetts utan till byggkonsortier. Genomförhandlingar och avtal binder kommunen upp sig redan innan dendemokratiska planprocessen börjar. Kommunen får ett medexploatören gemensamt intresse av att planer och bygglov kanexpedieras, anför motionärerna. Särskilt allvarliga anses dessaintressekopplingar bli när det gäller kommunens ansvar att vakaöver natur- och kulturvård inom områden av riksintresse.Motionärerna anser därför att åtgärder bör vidtas mot s.k.förhandlingsplanering (yrkande 1). De anser också attRiksantikvarieämbetets och befogenheter börstärkas när det gäller detaljplaner och områdesbestämmelser(yrkande 2). Det bör enligt motionärerna ske genom att dessa tvåverk ges rätt att föra angivna planer och bestämmelser tillregeringen för fastställelse och lovgivning. Därigenom skullegaranteras att känsliga konfliktärenden får en allsidigprövning. Efter den föreslagna lagändringen anser motionärernaatt regeringen med uppmärksamhet bör följa utvecklingen ochtillämpningen av PBL såvitt avser medborgarinflytandet iplaneringsprocessen (yrkande 3). Motsvarande åsikter förs fram imotion 1991/92:Bo511 (s).Även regeringen har fäst uppmärksamhet på frågan ommedborgarnas insyn i och inflytande på den fysiska planeringen.I direktiven till översynen av PBL finns ett särskilt avsnitt ommedborgarinflytandet. Där anförs att reglerna bör ses över ochatt möjligheterna att stärka medborgarinflytandet bör övervägasliksom även hur insynen i planeringen kan förbättras utan attprocessen byråkratiseras. Även effekterna avförhandlingsuppgörelser bör utvärderas. I direktiven angesvidare att formerna för regeringens prövning och möjligheternaatt ingripa när det gäller riksintressen bör ses över. Sådanaalternativ bör därvid övervägas som innebär att frågor omriksintressen eller andra väsentliga allmänna intressen enklareoch tidigare än kan aktualiseras och vid behov bli föremålför överväganden hos regeringen.De brister som motionärerna anser finns i planlagstiftningenkommer som framgått att övervägas av utredningen. Resultatet avutredningen bör avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /92:Bo511 (s) och Bo509 (s, c) yrkandena 5--7 oms.k. förhandlingsplanering m.m.I socialdemokratiska partimotionen Jo630 yrkande 14 föreslåsett tillkännagivande om vad som anförs i motionen omden kommunala planeringen. Motionärerna föreslår bl.a. attmiljökraven i PBL och NRL skärps och att kommunernasöversiktsplaner ses över för att bättre tillgodosenaturvårds- och miljömål. Motionärerna anser det angeläget attäven godstransporter tas med i planeringen och att det finns eneffektiv olycksberedskap för att minska de mycket allvarliga ochsvåröverskådliga miljö- och hälsorisker som en olycka vidtransport av farligt gods kan medföra. De finner det särskiltangeläget att större trafikleder inkl. fartygsleder prövasenligt naturresurslagen.En central fråga i direktiven till är behovetav en ökad miljöhänsyn. Utvecklingen av och omsorgen om vårgemensamma miljö anses behöva uppmärksammas mera än ,och kraven på miljöhänsyn -- i vid mening -- i den fysiskaplaneringen måste göras tydligare. PBL:s krav i fråga om former, innehåll ochredovisning bör enligt direktiven övervägas liksom att det börbelysas hur översiktsplanen kan användas för att på ett bättresätt än skapa förutsättningar för en positiv utveckling avlandsbygden och kulturlandskapet i vid mening.Miljöfrågorna i PBL m.m. kommer således att övervägas avutredningen. Ett tillkännagivande kan inte anses tjäna någotreellt syfte. Utskottet avstyrker därför partimotion Jo630 (s)yrkande 14.Lovfrågor m.m.I 8 kap. PBL finns regler om bygglov. Enligt 1 § krävs bygglovbl.a. för att uppföra en byggnad. Byggnader som får uppförasutan bygglov är ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk ellerdärmed jämförlig näring inom område som inte omfattas avdetaljplan. Vissa särskilda bestämmelser finns för en- ellertvåbostadshus och för vissa byggnader avsedda förtotalförsvaret. Kommunen kan vidare i detaljplan ellerområdesbestämmelser besluta om undantag från kravet på bygglov.Den pågående översynen av PBL syftar bl.a. till att prövaolika möjligheter att minska detaljstyrning och förenkla för denenskilde. Möjligheten att begränsa bygglovsprövningen, främstför byggföretag utanför samlad bebyggelse, bör enligt direktivenbelysas, som behovet av en striktare bygglovsprövningi vissa områden bör uppmärksammas. Även frågan ombygglovsprövning alltjämt bör ske inom detaljplaneområden därbebyggelsen redan prövats med beaktande av olika berördaintressen bör övervägas.I motion Bo511 (kds) föreslås att tält för tillfällig mötes-eller cirkusverksamhet inte skall omfattas av bygglovsplikt.Motionärerna finner det stötande att kommunala myndigheter kankräva bygglov för ett för sådant ändamål tillfälligt rest tält.De anser det tillräckligt med markägarens tillåtelse och, förområdesplanlagd mark, polisens tillstånd.Utskottet avstyrkte en motion med motsvarande innehåll(1991/92:BoU19 s. 6 f.). följde utskottets förslag. pågående översynen av PBL kommer såsom framgått ovanbygglovsreglerna att övervägas. Den fråga som tas upp i motionenom bygglovsbefrielse såvitt avser tält för mötes- ochcirkusverksamhet kan förutsättas komma att ingå i denna prövningutan ett tillkännagivande. Utredningens övervägandenom bygglovspliktens omfattning bör avvaktas. Motion Bo511(kds) avstyrks.I motion Bo503 (fp) föreslås att PBL ändras så att det framgåratt skyddsrumsbesked skall finnas för att bygglov skall fåbeviljas inom en skyddsrumsorts riskområde. Enligt motionärenråder en bristande överensstämmelse mellan civilförsvarslagen(1960:74) och PBL. Enligt 33 § civilförsvarslagen får bygglovinte beviljas om skyddsrumsbesked saknas medan PBL saknar enmotsvarande bestämmelse.Såsom motionären påpekat innehåller PBL inte någon bestämmelseom att en ansökan om bygglov, som avser viss byggnation inom ettområde som har utpekats som skyddsområde (skyddsrumsort), intefår beviljas om skyddsrumsbesked saknas. Det innebär dockinte att , eller den nämnd som prövar ärenden ombygglov, kan underlåta att beakta civilförsvarslagens regler ombygglovsprövning i vissa fall. En motsvarande bestämmelse i PBLskulle möjligen innebära att frågan uppmärksammas särskilt vidbygglovsprövningen. Det kan dock förutsättas att kommunerna,som meddelar skyddsrumsbesked och som vid sin planering har attutforma bebyggelsemiljön inom område med sammanhållen bebyggelsemed hänsyn till behovet av bl.a. skyddsåtgärder förcivilförsvaret (2 kap. 4 § PBL), normalt är väl medvetna om näroch om skyddsrumsbesked skall föreligga. Utskottet utgår ifrånatt i sina överväganden av ombygglovsbestämmelserna är ändamålsenliga också kan pröva om enbestämmelse med det innehåll som motionären efterlyser börinföras i PBL i avsikt att klargöra det samband som finns mellanPBL och civilförsvarslagen. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Bo503 (fp).I motion Bo505 (s) tas upp miljöaspekter vid rivning avbyggnader. Enligt motionen förekommer i alla byggnadermiljöstörande eller miljöfarliga byggvaror och ämnen. Såsomexempel nämns bl.a. plaster, PVC, asbest, mätinstrument ochkylskåp. Dessa kan enligt motionärerna spridas till omgivningenvid felaktig hantering vid rivning och ombyggnad och ge upphovtill allvarliga skadeverkningar. De anser därför att regeringenbör pröva frågan om att ge kommunerna möjlighet att exempelvissom ett led i prövningen av ett rivningslov få föreskriva attviss miljökontroll av den aktuella byggnaden skall genomförasoch att kräva in uppgifter om hur miljöstörande material avsesatt bli omhändertaget m.m. Detta bör enligt motionärerna gesregeringen till känna.Förekomsten av miljöstörande material i rivningsavfall harpåvisats i ett forskningsprojekt utfört av StiftelsenREFORSK. I rapporten redovisas resultatet av en utfördinventering av tolv ombyggnads- och rivningsobjekt i underår 1992. Ett av flera förslag till åtgärder i rapporten är attlagstiftningen bör ändras så att miljöbesiktning av byggnaderkan krävas inför en ombyggnad eller rivning.I motionen tas upp en angelägen fråga. Miljöfarligt avfallmåste hanteras på ett sådant sätt att det inte sprids tillomgivningen. Bl.a. därför är det viktigt att, såsom ocksåföreslås i rapporten, byggentreprenörer, förvaltare ochprivatpersoner får information om miljöstörande byggmaterial ochmiljöfarligt avfall samt om hur omhändertagandet skall ske.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom enintern utredning om rivningsavfall. Utredningen syftar till attklarlägga avfallsfrågan och i mån av resurser att utarbetaallmänna föreskrifter. Enligt direktiven till PBL-utredningenbör uppmärksammas den miljöpåverkan som kommer från byggnaderoch byggmaterial i syfte att påverka utvecklingen motbyggprodukter som kan ingå i ett kretslopp. Bygglovsbestämmelserkommer också att ses över. I arbetet med att regeringen tarställning till kommer den också att övervägafrågan om rivningslov m.m. enligt PBL. Ett riksdagenstillkännagivande i frågan kan inte anses erforderligt. Med detanförda avstyrker utskottet motion Bo505 (s) om miljöaspektervid rivning av byggnader.Plan- och byggfrågor i övrigtI motion Bo512 (c) yrkande 1 föreslås att gör etttillkännagivande med innebörd att reglerna för byggande avvindkraftverk klargörs så att och regeringensintentioner om satsning på alternativ energi kan genomföras utanonödig tidsutdräkt. Enligt motionären har överklagningarförhalat och t.o.m. omöjliggjort satsningar på vindkraften.Mark- och vattenområden som är särskilt lämpade föranläggningar som t.ex. vindkraftverk skall enligt 2 kap. 8 § NRLså långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåratillkomsten eller utnyttjande av sådana anläggningar. Områdensom är av riksintresse för sådana anläggningar skall skyddas motsådana åtgärder som nämndes. Inom vissa kustområden gällersärskilda bestämmelser i för lokalisering av vindkraftverk(3 kap. 3 §). I första hand är det en uppgift attbedöma om ett markområde är av allmänt intresse för vindkraftoch att i varje enskilt ärende göra nödvändigaintresseavvägningar. Som grund för kommunens ställningstagandeligger de bedömningar som gjorts i översiktsplan och ilänsstyrelsens granskningsyttrande. har att bevakavad i lagstiftningen stadgas om riksintressena.Boverket har i samarbete med och ett förslag till "Allmänna råd för etablering avvindkraft på land". Förslaget skickades ut påremiss. De allmänna råden innehåller bl.a. en modell förärendehantering och hur samordning kan ske mellan bygglovs-,miljöskyddsprövning och i större projekt regeringenstillåtlighetsprövning. Frågor om störningar såsom buller,skuggor och skyddsbehov belyses också.Enligt vad utskottet erfarit pågår också ett aktivt arbete medplanering kring vindkraft inom flera länsstyrelser och isamarbete med kommunerna. Detta arbete får självfalletförutsättas komma att underlätta en vindkraftsetablering.Utskottet noterar att motionärens önskan om klarare regler videtablering av vindkraftverk är i allt väsentligttillgodosedd. Motion Bo512 (c) yrkande 1 avstyrks därför.I motionens yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om attsakägarebegreppet i samband med PBL-översynen ges en klartavgränsad definition i PBL.Rätten att överklaga beslut om planer m.m. är mycket riktigten fråga som enligt direktiven till skallövervägas i syfte att effektivisera och tydliggöraöverklagandeinstitutets funktion. Bl.a. anges att utredaren böröverväga i vad mån rätten att klaga kan avgränsas och görastydligare. Vad motionären föreslår kommer således att behandlasoch övervägas. Något särskilt tillkännagivande synes inteerforderligt. Motion Bo512 (c) yrkande 2 avstyrks.I motion Bo514 (fp) tas upp klimatets och luftkvalitetensbetydelse i planeringssammanhang. Enligt motionen måstesamhällsplanerare på ett helt annat sätt än tidigare ta hänsyntill det lokala klimatet och markens naturliga förutsättningarvid all planering för bebyggelse. Därför bör i de lagar somberör mark- och bostadsplanering särskilt påpekas vikten avekologiskt tänkande med träd- och buskplanteringar i olikaformer. Vad sålunda anförts föreslås ges regeringen till känna.I och projektetbelyses den s.k. grönstrukturens betydelsei bl.a. storstadsplaneringen. I rapporten föreslås att fråganuppmärksammas vid en översyn av PBL. I direktiven tillPBL-utredningen pekas på att det bör övervägas hur kraven påmiljöhänsyn i den fysiska planeringen kan göras tydligare.Utskottet, som delar motionärens uppfattning om vikten avklimatets och luftkvalitetens betydelse i planeringen,anser att resultatet av de pågående övervägandena bör avvaktas.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion Bo514(fp).I motion Bo518 (c) förs fram synpunkter på byggnation ianslutning till flygfält och hemställs att begär attregeringen kommer med förslag om lösningar som möjliggörbyggnation inom angivna områden. Motionären anser det viktigtatt förutsättningar skapas för nybyggande, inte minst ianslutning till redan befintlig byggnation. Ett sätt att öppnamöjligheten att ge bygglov utan att krav på inlösen skall kunnaställas i ett senare skede kan enligt motionären vara att ettservitut bildas av innebörd att möjligheten till inlösen pågrund av eventuella bullerstörningar inte skall kunna utnyttjas.Såsom anförs i motionen medför introduktionen av JAS/Gripenatt en omfattande miljöprövning kommer att äga rum avseendeflera av landets flygflottiljer. I avvaktan på att ställning tastill hur den framtida flygverksamheten skall se ut har enligtvad utskottet erfarit från regeringen gettberörda länsstyrelser i uppdrag att samordna de insatser sombehövs för att förebygga miljöstörningar vid bl.a. enJAS-introduktion. Länsstyrelserna skall senast den 1 mars 1995lämna en samlad redovisning av planeringsläget i resp. län. Ävenandra utredningar pågår i frågan. En handlingsplan mot bullerkommer att redovisas . I utredningen omöversyn av PBL kommer att belysas hur ökad miljöhänsyn kanåstadkommas i planeringen.Det pågår således flera olika utredningar som på olika sättkommer att ge underlag för förslag till åtgärder för att minskabullerproblem eller underlätta planeringen avbebyggelseutvecklingen i områden som kan komma att beröras avbuller. I avvaktan på att förslag om åtgärder mot buller m.m.underställs bör tidigare ställningstagande (TU1981/82:28) ligga fast, nämligen att ny bostadsbebyggelse intebör lokaliseras till områden där flygbullernivåerna överstiger55 dB (A). Med det anförda avstyrker utskottet motion Bo518 (c)om byggnation i anslutning till flygfält.Egenskapskrav på byggnader m.m.Normsystemets utformning m.m.De grundläggande kraven på byggnader kommer till uttryck i 3kap. Med stöd av PBL (16 kap. 1 §) har regeringen utfärdatplan- och byggförordningen (1987:343) -- PBF -- enligt vilkenBoverket bemyndigas att meddela föreskrifter till PBL avseendenybyggnad och ombyggnad samt förbättring. De av medstöd härav utfärdade nybyggnadsreglerna trädde i kraft den 1januari 1989 och har gällt fullt ut fr.o.m. den 1 januari 1991.Dessförinnan har äldre bestämmelser övergångsvis kunnattillämpas. Nybyggnadsreglerna gäller uppförande av nya byggnadersom kräver bygglov. I fråga om byggnader som får uppföras utanbygglov skall reglerna tillämpas i skälig utsträckning. Hittillshar två mindre kompletteringar till nybyggnadsreglerna givitsut. Den senaste av dessa trädde i kraft den 1 juli 1992.En mer omfattande revidering av nybyggnadsreglerna hargenomförts av . För revideringen har gällt följandeutgångspunkter:EG-harmonisering,allmän förenkling och funktionsnormering samtsakliga ändringar av vissa avsnitt.Som ett resultat av översynsarbetet har i januari1993 sänt ut ett förslag till nya byggregler på remiss.Förslaget innefattar förutom EG-harmonisering och ytterligareförenkling av reglerna sakliga ändringar bl.a. i fråga om kravenpå värmeåtervinning i byggnader, effektiv elanvändning ochenergihushållning i fjärrvärmeområden. Avsikten är att de nyabyggreglerna skall träda i kraft så snart remissbehandlingenavslutats och de prövats av regeringen enligtbegränsningsförordningen (1987:1347).Det måste enligt motion Bo238 (s) finnas en öppenhet när detgäller att genomföra förenklingar i bl.a. byggbestämmelserna.Norm- och regelfloran för bostadsbyggandet kan enligtmotionärernas mening i sämsta fall bidra till försämradkompetens och ett minskat ansvarstagande. För planerare ocharkitekter kan det vara enklare att luta sig mot normer än attutveckla fantasi och kreativitet. Det finns enligt motionärernasmening därför anledning att genomföra förenklingar av bl.a.byggreglerna. Dessa förenklingar bör göras med utgångspunkt iatt det är funktionerna i de olika kraven som är det viktiga ochinte hur dessa funktioner genomförs. I motionens yrkande 18begärs ett tillkännagivande om att avregleringen avbyggnormerna skall ske med bibehållna funktionskrav.Den pågående avregleringen av olika byggregler inombostadssektorn kan enligt motion Bo239 (v) vara bra. Enligtmotionärernas mening kan det dock förmodligen vara så attavregleringen mera skapar problem.