bet · GH01KU12 · 1993-11-18 00:00:00 — Vissa ändringar i vallagen Motioner väckta med anledning av propositionen I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1993/94:21 om vissa ändringar i vallagstiftningen jämte fyraföljdmotioner och tre motioner från den allmänna motionstiden.Utskottet har tillstyrkt de framlagda lagförslagen med vissamindre ändringar. En reservation (nyd) föreligger. I proposition 1993/94:21 om vissa ändringar i vallagenföreslår regeringen att antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i vallagen (1972:620),2. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval,m.m.,3. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369),4. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor,5. lag om försöksverksamhet vid de allmänna valen ,6. lag om brevröstning i och iSchweiz.Lagförslagen har fogats som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen 1993/94:K1 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom garanterad valhemlighet vid poströstning på valdagen.1993/94:K2 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av symboler på valsedlarna.1993/94:K3 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att vid antagande av regeringens förslag till ändring ivallagen övergångsbestämmelserna utformas så att äldreinnerkuvert godkänns i alla slags valsedelsförsändelser vid 1994års val.1993/94:K4 av (nyd) vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i vallagen att parti somförklarat att det inte avser att delta i visst val undantas frånden s.k. obligatoriska utdelningen av valsedlar i det valet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden1992/93:K701 av Hans Nyhage och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheterna till brevröstning vid allmännaval.1992/93:K702 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om invandrarnas politiskadeltagande.1992/93:K806 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om garanterad valhemlighet vid poströstning påvaldagen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i vallagstiftningen.I syfte att minska statens kostnader förvalsedelsframställning föreslås att antalet gratisvalsedlargenerellt sett skall bli lägre. I besparingssyfte föreslås ocksåatt framställningen av röstlängder och röstkort förenklas ochatt de särskilda innerkuverten vid röstning medvalsedelsförsändelse slopas. Någon lagändring som rör röstningpå posten under valdagen föreslås inte. Däremot gör regeringenden bedömningen att det inom ramen för det nuvarande systemet ärmöjligt att minska kostnaderna för denna typ avröstningsförfarande.Bland övriga förslag kan nämnas att kvalifikationsdagen förframställning av röstlängd flyttas till , attbestämmelsen om budröstning reformeras och att den särskildamakeröstningen tas bort val.Vidare föreslås en försöksverksamhet vid riksdagsval,bl.a. att valsedlarna räknas med optiska läsare, att vissakommuner tar hand om den slutliga rösträkningen, att centralavalmyndigheten skall genomföra den slutliga namnordningen förriksdagsval när det gäller partiernas kandidater och attkommunerna skall ta över ansvaret för den s.k.institutionsröstningen vid bl.a. sjukhus ochkriminalvårdsanstalter. Andra typer av röstmottagning somföreslås bli prövade under valen 1994 är "ambulerande"röstmottagning och inrättande av flera röstmottagningsställen iett och samma valdistrikt.Slutligen föreslås att det förfarande med brevröstning iFörbundsrepubliken och i som tillämpats vidtidigare val skall komma till användning också vid val.De nya reglerna föreslås träda i kraft föratt kunna tillämpas vid val.Beredningen av förslagPropositionen bygger på i oktober 1992avlämnade delbetänkande , Organisation (SOU:1992:108). Betänkandet har remissbehandlats. Vidare harriksdagspartierna genom företrädare beretts tillfälle att lämnasina synpunkter över utredningsförslaget och remissutfallet. nu framlagda förslagen tillgodoses i allt väsentligt de avpartierna lämnade synpunkterna.Vissa delar av förslag, som ej tagits uppi propositionen, är föremål för fortsatta överväganden. Dentidigare utredningen, som planenligt blivit parlamentarisktsammansatt har antagit namnet vallagskommitté.Kommittén fortsätter att utreda bl.a. frågor om den regionalavaladministrationen och förenklingar i röstningsförfarandet förutlandssvenskarna. Frågor om anpassningen till bl.a. ettförstärkt personvalsmoment, överklaganderegler, röstlängd,ångerröstning och språklig översyn av vallagen behandlas också.Enligt planerna kommer kommittén att avge ett slutbetänkandeunder . Slopandet av de särskilda innerkuverten vid röstning medvalsedelsförsändelsePropositionenI propositionen föreslås att den nuvarande ordningen medsärskilda innerkuvert vid röstning med valsedelsförsändelse(s.k. budröstning) slopas. Som skäl har anförts delskostnadsbesparingar, dels att röster i onödan blir underkända pågrund av att fel kuvert använts. Enligt propositionen skall densärskilda makeröstningen tas bort i och med utgång.Enligt ikraftträdandebestämmelse skall därför nuvarandebestämmelse om innerkuvert vid makeröstning gälla vid deallmänna valen 1994.MotionenI motion K3 av () föreslås attövergångsbestämmelserna till vallagen utformas så att äldreinnerkuvert godkänns i alla slags valsedelsförsändelser vid 1994års val. Enligt motionären bör konsekvens råda mellan olikaröstmetoder även vid val. Genom den föreslagnaordningen att godkänna innerkuvert vid makeröstning men ej iandra fall av röstning med valsedelsförsändelse ökar enligtmotionären möjligheterna att härleda avgivna röster till visseller vissa särskilda röstande. Det är vidare, framhålls imotionen, inte ovanligt att "gammalt" valmaterial dyker upp isenare val varför man måste ta hänsyn till hur medborgarna ipraktiken fungerar när de röstar. Så få röster som möjligt bördärför underkännas på formella grunder.RiksskatteverketChefen för har till utskottetframfört förslag om att innerkuvert bör godtas i allavalsedelsförsändelser och användas parallellt i de val somförekommer . Inneliggande lager av omkring 12 miljonerinnerkuvert kan då komma till användning, vilket motsvarar enkostnad på . Genom att fler innerkuvert dåkan komma till användning minskas även risken att valhemlighetenäventyras.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med vad som anförts i propositionenatt det är av värde att en enhetlig form av valkuvert kommertill användning vid röstning med valsedelsförsändelse. Riskenför att röster blir underkända på grund av att fel kuvertanvänds kan då elimineras. Det finns emellertid skäl attövergångsvis vid valet tillåta användning av dehittillsvarande innerkuverten. I propositionen förslås också ensådan ordning vad gäller röstning genom make eller maka.Utskottet tillstyrker förslaget i denna del. Utskottet anseremellertid i likhet med vad som anförts i motion K3 av KnutBilling (m) och i framställningen från Riksskatteverketsvalenhet att det finns fog för att även i andra fall av röstningmed valsedelsförsändelse övergångsvis vid valet godta attinnerkuvert används enligt de äldre bestämmelserna. Därigenombör risken för underkända röster minska somkostnaderna för nya kuvert vid val kan hållas nere.Utskottet föreslår med anledning av motionen och vad som ovananförts att ikraftträdandebestämmelsen får viss ändrad lydelse.2. Postens röstmottagning på valdagenPropositionenEnligt propositionen skall den generella röstmottagningen påpostkontor under valdagen behållas. Efter överenskommelse mellancentrala valmyndigheten och Posten bör öppethållandet kunnainskränkas till ett eller ett par postkontor i varje kommun menmed längre öppethållande än vad som gäller. Kostnadernabör därigenom kunna minskas i stort sett med lika mycket somenligt det förslag vallagsutredningen lagt fram. Utredningensförslag innebar att poströstning på valdagen skulle upphöra ochersättas av möjlighet för väljare som vistas i en annan kommunän hemkommunen att rösta i viss vallokal i vistelsekommunen.MotionernaI motion 1993/94:K1 och 1992/93:K806, båda av ChristerLindblom (fp), hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionerna anförts om garanteradvalhemlighet vid poströstning på valdagen. Motionären framhålleratt det fria valet är av grundläggande betydelse och att därförvalhemligheten är omistlig för medborgarna. Enligt motionärenuppkommer dock risker för valhemligheten i de fall poströsteravlämnats på valdagen och räknas i efterhand, särskilt i småvaldistrikt där det kan röra sig om enstaka röster. Det ärdärför av vikt att de poströster som avges på valdagen räknaspå sådant sätt att valhemligheten garanteras.Utskottets bedömningMöjligheten att rösta på posten före valet och på valdagenunderlättar för väljare att delta i val och är därför ettvärdefullt komplement till röstningen i vallokal. Antaletväljare som röstar på posten under själva valdagen är dockrelativt litet. Vid septembervalen 1991 röstade omkring 46 000väljare på posten och av rösterna avgavs nära hälften ihemkommunen. Orsakerna härtill är inte kända. Enligtpropositionen kan en anledning vara att postens lokaler ofta ärmer handikappanpassade. En annan tänkbar orsak kan vara att endel väljare inte vill bli utsatta för partiernasvalsedelsutdelare som ofta finns utanför vallokaler.Vallagsutredningen förordade att poströstning på valdagen skulleslopas och ersättas av en möjlighet för väljare som vistas i enannan kommun att rösta i vallokal där. Enligt propositionenskulle emellertid utredningsförslaget kunna innebära att antaletröster som varje valnämnd då kommer att hantera vid den räkningsom sker onsdagen efter valdagen blir så litet attvalhemligheten kommer i fara. Intresset av att hålla kostnadernanere för valförfarandet och att snabbt få ett så korrektvalresultat som möjligt bedöms stå i motsättning till intressetatt värna om väljarnas valhemlighet. Mycket talar enligtpropositionen för att allmän röstmottagning på posten undervaldagen bör kunna slopas. Fördelarna med att behålla nuvarandesystem är enligt propositionen att man kan behålla ett välfungerande och känt sätt att rösta. Utredningens förslag skulleäven medföra vissa nya kostnader för utbildning av valnämndernasfunktionärer, m.m. Enligt vad som anförs i propositionen är detför tidigt att nu slopa poströstningen under valdagen. Myckettyder dock på att poströstningsförfarandet i dess helhet ganskasnart måste ses över.Man har i skilda sammanhang behandlat frågan om de röster somavlämnas på posten under valdagen kan behandlas medsäkerställande av valhemligheten vid onsdagsräkningen hosvalnämnderna. () framhöll i sin analys av1982 års val att det låga valdeltagandet i kyrkofullmäktigvalenmedförde att det i vissa församlingar förekom endast ett fåtalunder valdagen avgivna poströster. Detta innebar en fara förvalhemligheten. RSV ansåg att poströstning vidkyrkofullmäktigvalen borde avslutas i så god tid att samtligapoströster skulle kunna granskas och räknas i vallokalen.Folkstyrelsekommittén, som bl.a. hade i uppdrag att se överkyrkofullmäktigvalen, föreslog att poströstningen skulleavslutas så tidigt att samtliga röster kunde räknas i vallokalenpå valdagen. Lagen ändrades i enlighet härmed, och sista dag ärnu torsdagen före valdagen (prop. 1984/85:119, 1984/85:KU28).Riksdagen behandlade under föregående en motion avChrister () om åtgärder för att förbättra möjlighetenatt garantera valhemligheten vid poströstning på valdagen vid deallmänna valen. Utskottet (1992/93:KU6) erinrade omVallagsutredningens då framlagda förslag som innebar attpoströstningen på valdagen skulle slopas och ersättas av enmöjlighet för väljare, som på valdagen befann sig i en annankommun, att rösta i en särskilt angiven vallokal där. mening var det viktigt att man i det fortsattaberedningsarbetet särskilt beaktade frågorna om valhemligheten ide små valdistrikten. Under hänvisning till att utredningensförslag var föremål för beredning avstyrktes motionen.I förevarande motioner av samme motionär påtalas problemet medatt garantera valhemligheten i de små valdistrikten vidonsdagsräkningen av valdagens poströster. Med nuvarande reglerför offentlig avprickning av rösterna finns enligt motionäreningen grund för antagandet i propositionen om att risken ärliten för att väljarnas valhemlighet inte skall kunnaupprätthållas.Utskottet anser i likhet med motionären att kravet på skydd avvalhemligheten måste ställas högt. Vid behandlingen av fråganföregående år anförde utskottet att det är viktigt att manbeaktar problemet vid det fortsatta beredningsarbetet. Medpropositionens förslag slopas emellertid inte valdagenspoströstning. Väljarnas möjlighet att avge sin röst på valdagen,även om de befinner sig i en annan kommun, måste vägas mot denrisk för valhemligheten som i vissa extrema situationer kanuppstå då enstaka röster skall räknas vid onsdagsräkningen. Ävenvaldistriktens storlek har inverkan på förhållandena. Det ärenligt utskottets mening angeläget att, som anförs ipropositionen, frågorna om poströstningen i dess helhet ganskasnart ses över. Under hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna K1 och K806.3. ValsedelsblanketterPropositionenI propositionen föreslås en sådan ändring av bestämmelsen i 6kap. 7 § vallagen att valsedelsblanketter skall kunna förses medsärskild beteckning för att underlätta räkningen av dem. Detskall därigenom bli möjligt att förse valsedlarna med t.ex.streckkoder.MotionenI motion K2 av och (båda s)föreslås att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av symboler påvalsedlarna. I motiveringen erinras om att tidigare diskussionerom symboler på valsedlar ofta gällt synskadades svårigheter attidentifiera valsedlarna. har dock nya väljargruppertillkommit för vilka symboler skulle vara till stor hjälp isamband med valdeltagande. Det gäller främstbegåvningshandikappade som varit omyndigförklarade. Detgäller också invandrare där vissa grupper, främst kvinnor,ibland får bedömas som analfabeter.VallagskommitténKommittén, som enligt sina direktiv bl.a. har att övervägafrågor om valsedelshanteringen, har enligt vad som uppgivitstagit upp valsedelsutformning till övervägande. I dettasammanhang prövas även frågor om symboler påvalsedelsblanketter. Resultatet av övervägandena avses redovisasi det kommande slutbetänkandet.Utskottets bedömningRiksdagen avslog en motion med motsvarande yrkande underföregående (1992/93:KU6) under hänvisning till attfrågor om utformningen av valsedlar låg inom ramen för den dåarbetande uppdrag.Utskottet får i sammanhanget erinra om att skilda frågor somhar beröring med vallagen är aktuella dels i Vallagskommitténsarbete, dels i de samtal som förs mellan partierna iförfattningsfrågan. I dessa sammanhang kan även förhållanden somrör bestämmelser om valsedlar komma upp. Under hänvisning tillVallagskommitténs arbete och de nu nämnda samtalen avstyrksmotion K2.4. Tillhandahållande av valsedlarMotionenI motion K4 av (nyd) hemställs attriksdagen beslutar om en sådan ändring i vallagen att ett partisom förklarat att det inte avser att delta i ett visst valundantas från den s.k. obligatoriska utdelningen av valsedlar idet valet. I motiveringen anförs att propositionens förslagbl.a. syftar till att minska statens kostnader förvalsedelsframställning. Enligt motionären bör det gå att göraytterligare besparingar. Ett parti som anmält att det inte avseratt delta i ett visst val, t.ex. landstingsvalet, bör inteomfattas av den s.k. obligatoriska utdelningen av valsedlar idet valet.Gällande regler m.m.Enligt 6 kap. 9 § vallagen skall väljarna i den lokal därröstning äger rum för varje val ha tillgång till s.k.partimarkerade valsedlar för varje parti som vid något av de tvåsenaste riksdagsvalen har fått av rösterna i helalandet. Bestämmelsen förutsätter att partimarkerade valsedlartillhandahålls för samtliga tre val.Bestämmelsen infördes ursprungligen i vallagen årsval och avsåg då endast partier med representation i (prop. 1972:105, KU 1972:49). Förslaget hade lagts fram avValtekniska utredningen (VTU).Bestämmelserna har därefter ändrats vad gäller representationi , procentandel röster och antalet val vid vilkaförutsättningarna måste vara uppfyllda. beslöts attkravet på representation i skulle slopas och ersättasav en procentgräns (prop. 1975/76:55, KU 1975/76:24).Frågan om tillhandahållande av valsedlar har prövats avValprövningsnämnden. demokratisk samling (KDS), som vidriksdagsvalet inte deltog under sin partibeteckning medanledning av samverkan med under dess beteckningCentern, hade överklagat beslut attdistribuera valsedlar med tilllämpning av bestämmelserna i 6kap. 9 § vallagen.I sitt yttrande över besvären tillValprövningsnämnden anförde bl.a. följande:För att RSV skall kunna tillhandahålla valsedlar på allautlandsmyndigheter och fartyg i utrikes fart där röstmottagningskall ske får någon tveksamhet inte finnas om vilka valsedlarsom skall tillhandahållas. Partier med registreradpartibeteckning kan ansöka om namnbyte före utgången av februarimånad valåret. Det innebär att RSV efter detta datum normaltbörjat tillverkningen av de valsedlar som skall tillhandahållas.Paketering och distribution av sådana valsedlar sker därefterunder maj månad.Den tolkning () gjortbeträffande partiernas möjligheter att byta namn mellan två valstämmer inte med verkligheten. Som exempel kan nämnas attpartibeteckningen genom namnbyte ändrats tillCentern års val. Följden härav blir att RSV nutillhandahåller valsedlar med partibeteckningen inför1985 års allmänna val. Även harmellan valen 1982 och allmänna val genom namnbyteändrat sin partibeteckning genom tillägg av förkortningen (KDS).Enligt 6 kap 9 § vallagen skall väljarna ha tillgång tillvalsedlar för varje val. RSV har även tidigare val oberoende avom berörda partier ställer upp i alla val eller intetillhandahållit deras valsedlar. Det är t.ex. inte ovanligt attett enskilt parti t.ex. inte ställer upp i samtligakommunfullmäktigval. Trots detta tillhandahålls deras valsedlari vallokalerna inom berörda kommuner. Väljarna har ju möjlighetatt rösta på partierna ifråga oberoende av om de ställer uppeller inte.Teoretiskt är det dessutom möjligt att den typ av valsamverkansom det nu gäller av något skäl inte håller fram till valet. RSVhar inga praktiska möjligheter att snabbt anpassatillhandahållandet vid en förändring av planerad valsamverkan.Med anledning av vad som ovan framförts avstyrker RSV bifalltill besvären.Valprövningsnämnden fann att RSV inte lagligen kunnat bifallaframställningen från demokratisk samling att endasttillhandahålla partimarkerade valsedlar för partiet förlandstings- och kommunfullmäktigval. Nämnden var inte enig. Treledamöter ansåg att överklagandet bort bifallas.Folkstyrelsekommittén behandlade frågan om utläggning avvalsedlar i sitt slutbetänkande (SOU 1987:6). Regeringen hadetill kommittén överlämnat en från demokratisk samlingingiven framställning om ändring i 6 kap. 9 § vallagen.Kommittén anförde i sina överväganden bl.a. att"beslut har sin grund i det partibegreppregeringsformen använder. Genom att 6 kap. 9 § vallagen talar omett parti som har fått viss procent av rösterna i riksdagsvaletutgörs partiet av sina väljare. Den organisation som mellanvalen verkar under samma namn har därför inte ansetts kunnadisponera över om valsedlar skall läggas ut eller inte. "Kommittén ansåg att den aktuella frågan kommit i ett nytt lägemed anledning av dess förslag till krav på förhandsanmälan frånpartier för att få delta i mandatfördelningen. Förslaget skulleinnebära att valsedlar endast skall tillhandahållas för departier som gjort förhandsanmälan.Folkstyrelsekommitténs förslag om förhandsanmälan ledde intetill någon lagändring.Personvalsutredningen har i sitt betänkande Ökat personval(SOU 1993:21) bl.a föreslagit att partier som vill delta i valskall anmäla sitt deltagande i förväg. I kommitténs förslag tilländring av 6 kap. 9 § föreskrivs att valsedlar skalltillhandahållas under vissa villkor "för parti som anmält sittdeltagande i valet". Utredningens förslag är under beredning.Utskottets bedömningSom framgår av den ovan lämnade redovisningen har frågan omtillhandahållande av partimarkerade valsedlar i lokaler därröstning äger rum tidigare behandlats i skilda sammanhang.Bestämmelserna infördes ursprungligen i vallagen årsallmänna val och de har därefter ändrats ett antal gånger.Skyldigheten enligt 6 kap. 9 § vallagen för valmyndigheternainnebär med nuvarande reglering att valsedlar skalltillhandahållas i den lokal där röstning äger rum för ett partisom vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet.I motion K4 av (nyd) föreslås attbestämmelserna i 6 kap. 9 § ändras så att ett parti som anmältatt det inte avser att delta i ett visst val, t.exlandstingsval, inte bör omfattas av den s.k. obligatoriskautdelningen.Ändringen bör göras så att den blir gällande val.Det kan enligt utskottets mening med fog anses olyckligt attpartimarkerade valsedlar av valmyndigheterna skall hållastillgängliga i vallokaler även för sådant val som ett partiklargjort att det inte kommer att delta i. Emellertid bör kravenpå enhetlighet i distributionen och tänkbara oklarheter ibehörighetsfrågor vägas in i bedömningen av möjligheterna tillundantagsregler.Enligt utskottets mening innebär det av motionären påtaladeförhållandet ett svårhanterligt problem. Svårigheternasammanhänger, som vid sina övervägandenframhöll, delvis med partibegreppets olika innebörd enligtregeringsformen resp. vallagen. Med anledning avFolkstyrelsekommitténs förslag med krav på förhandsanmälan frånparti om deltagande i val kom frågan om valsedelsutläggningen iett nytt läge. Förslaget ledde inte till någon lagändring.Därefter har presenterat förslag som ocksåinnebär förhandsanmälan. Om förslaget, som är underberedning, vinner gehör kan bestämmelserna om utläggning ivallokaler av partimarkerade valsedlar komma att påverkas.Skilda frågor om vallagen är, som framgått, under utredning iVallagskommittén som torde vara oförhindrad att, om den finnerlämpligt, överväga föreskrifterna rörande utdelning avvalsedlar.Med anledning av att den av motionären väckta frågan hörsamman med frågor som är föremål för överväganden iregeringskansliet bör något uttalande från sida integöras. På grund av det anförda avstyrks motion K4.5. BrevröstningPropositionenI propositionen föreslås att antar ett förslag tilllag om brevröstning i och i förslag att undanta FörbundsrepublikenTyskland har föranletts av att numera förklarat sigvilligt att tillåta röstmottagning vid de svenskautlandsmyndigheterna där. I propositionen anförs att enförutsättning för röstmottagning vid utlandsmyndighet i Tysklandär att ansökan görs före det aktuella valet.Med anledning därav är det tveksamt om sådan röstmottagning kananordnas vid extra val eller folkomröstning före de ordinarievalen . Regeringen förordar därför en sådan ny lagmotsvarande den som gäller, men med de skillnader somföranleds i övrigt i propositionen angående valförfarandet.MotionenI motion 1992/93:K701 av Hans Nyhage och (bådam) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheterna till brevröstningvid allmänna val.I motiveringen anför motionärerna att möjligheten för varjeröstberättigad svensk medborgare att utöva sin rösträtt vid deallmänna valen är en medborgerlig rättighet, som inte kanifrågasättas. Detta gäller således oavsett var i världenvederbörande befinner sig. Motionärerna anser att de regler somgäller för svenska medborgare vid brevröstning iFörbundsrepubliken och i mycket enkelt kangöras gällande över i princip hela världen. Enligt motionärernakan de tidigare anförda skälen mot införande av generellbrevröstning, nämligen den höga kassationsprocenten avbrevröster, inte anses hållbara. Värdet av att alla ges en reellmöjlighet att rösta uppväger risken av att en del röster blirogiltiga.