bet · GG01UbU17 · 1993-05-25 00:00:00 — Alltför småskolor fördyrar skolväsendet och riskerar att inte kunna erbjudaden kreativa och allsidiga miljö som bör prägla en skola.Regeringen bör återkomma till med ett förslag om ennedre gräns för antalet elever i fristående skolor.Någon lagreglering med krav på ett minsta antal elever förgodkännande av en fristående skola på grundskolenivå bör enligtregeringen inte införas. En allsidig bedömning av kvalitetskravi fråga om såväl sociala som andra aspekter på skolverksamhetbör utgöra grunderna för ett beslut om godkännande. I en sådanbedömning kan också skolans storlek vägas in. I propositionen(s. 66--68) förs en diskussion om vilka krav som bör ställas påen fristående skola. Att ange ett visst elevunderlag som kravför ett godkännande av en fristående skola skulle enligtregeringen medföra vissa svårigheter. Om ett lägsta antal eleveranges för godkännande måste det alltid finnas möjligheter tillavvikelser, t.ex. för anordnandet av en skola i glesbygd, iuppbyggnadsskedet av en skola och vid tillfällig nedgång avelevantalet. Dessutom kan en skola bestå av endast årskursernapå ett stadium, medan en annan kan omfatta hela grundskolan.Skolverkets bedömning när det gäller godkännande av friståendeskolor bör enligt utskottets uppfattning ha sin utgångspunkt ivad som anfördes i proposition 1991/92:95 om valfrihet ochfristående skolor.I detta sammanhang vill jag erinra om vad föredragandestatsrådet, , anförde i propositionen om skolormed enskild huvudman m.m. (prop. 1982/83:1 s.19f). "Enligtmål och riktlinjer i läroplan skall skolansverksamhet präglas av de grundläggande värderingar om demokrati,tolerans, jämlikhet m.m. på vilka det svenska samhället bygger.Skolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulera barn ochungdomar att vilja omfatta vår demokratis grundläggandevärderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk,vardaglig handling. Jag anser det självklart att samhället isitt och elevernas intresse måste ställa ett motsvarande krav påfristående skolor. För att en fristående skola skall godkännasför skolpliktens fullgörande måste skolan i sin undervisning ochövriga verksamhet omfatta det svenska samhällets grundläggandevärderingar och de riktlinjer för fostran och utveckling somanges i målen för . En fristående skola måste därförutveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära upp ochförstärka demokratins principer och tolerans, samverkan ochlikaberättigande mellan människorna. En fristående skola börexempelvis inte godkännas om den inte är beredd att verka förjämställdhet mellan kvinnor och män. Den kan självfallet inteheller godkännas, om den vill tillämpa aga eller andralagstridiga uppfostringsmetoder. Verksamheten bör inom mycketvida ramar kunna präglas av olika åskådningar och värderingar,men det finns alltså gränser som samhället bestämt måste hävda.-- Att en fristående skola är präglad av ett speciellt synsättfår självfallet inte leda till att undervisningen ger elevernaen ensidig bild av det som lärs ut. Skolan måste respektera attmänniskor i vårt land har skiljaktiga meningar och värderingaroch redovisa dessa. Det måste råda tolerans och öppenhet iskolans verksamhet och undervisningen måste vara saklig ochallsidig.Utskottet delar regeringens uppfattning att det för närvarandeinte finns grund för att i lagtext ange ett minsta antal eleverför godkännande av en fristående skola. Som framhålls ipropositionen när det gäller begreppet skola bör en allsidigbedömning av kvalitetskrav i fråga om såväl undervisning somsociala och andra aspekter på skolverksamheten, t.ex. skolanselevantal, utgöra grunderna för beslut omgodkännande.Som redovisats i det föregående skall i denfördjupade anslagsframställningen för budgetåren1994/95--1996/97 bl.a. redovisa en plan för hur arbetet meduppföljning och utvärdering av godkända fristående skolor skallbedrivas så att en kontinuerlig prövning kan ske. Utskottet villerinra om att de fristående skolorna som har godkänts förfullgörande av skolplikt skall åläggas att delta i denuppföljning och utvärdering som sker genom försorg.Mot denna bakgrund anser utskottet att bör avvaktaregeringens prövning av fördjupadeanslagsframställning när det gäller kriterier m.m. förgodkännande av fristående skolor, varför med avslag påmotionerna 1992/93:Ub164 yrkande 8 och 1992/93:Ub513 yrkandena 2och 5 utan erinran bör lägga proposition 1992/93:230 i denna deltill handlingarna.När det gäller 5kap. 33§ skollagen i regeringens förslagåterger utskottet paragrafens senaste lydelse enligt SFS1993:326. Vidare görs en rättelse i punkt 5 i ikraftträdande-och övergångsbestämmelserna.Utskottet har inget att erinra mot lagförslaget i övrigtoch tillstyrker att antar förslaget till lag omändring i lagen (1993:370) om ändring i skollagen (1985:1100) iden mån det inte omfattas av vad utskottet i det föregåendehemställt.Regeringen föreslår slutligen att kommunernas skyldighet attbetala ersättning för dagliga resor mellan skolan och bostadenbegränsas. Om ersättningen ges kontant bör ersättningsbeloppetutgöra 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring för varje hel kalendermånad som eleven har behov avresor mellan bostaden och skolan.Utskottet tillstyrker att antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1110) omkommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. beträffande entreprenadförhållanden inom skolanatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub160 yrkande1, 1992/93:Ub164 yrkande 1 och 1992/93:Ub166 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om entreprenadförhållanden inomskolan,res. 1 (s)2. beträffande kompetens vid utbildning på entreprenadatt avslår motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 2 och1992/93:Ub165,res. 2 (s) - villk. 13. beträffande generella möjligheter tillentreprenadlösningaratt avslår motion 1992/93:Ub168 yrkande 1,res. 3 (nyd)4. beträffande lärarlegitimationatt avslår motion 1992/93:Ub168 yrkandena 2 och 3,res. 4 (nyd)5. beträffande som huvudman för ytterligareprogram i gymnasieskolanatt avslår motion 1992/93:Ub493 yrkande 2,6. beträffande godkännande av fristående skola, m.m.att antar 9 kap. 1--5 §§ i regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:370) om ändring i skollagen(1985:1100),7. beträffande ökat inflytande för kommunen vid godkännandeav fristående skolaatt avslår motion 1992/93:Ub411,8. beträffande det kommunala bidraget till friståendegrundskoloratt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 3 delvis,1992/93:Ub164 yrkande 2, 1992/93:Ub502 yrkande 16 och1992/93:Ub513 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört,res. 5 (s)9. beträffande nivån på det kommunala bidraget tillfristående grundskoloratt med avslag på motionerna 1992/93:Ub160 yrkandena3 delvis och 4 och 1992/93:Ub502 yrkande 17 antar 9 kap. 6 § iregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:370) omändring i skollagen (1985:1100),res. 6 (s) - villk. 7 (s) - villk. 510. beträffande tillsyn över fristående skolor, m.m.att avslår motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 9,1992/93:Ub164 yrkande 9 och 1992/93:Ub513 yrkandena 3 och 4,res. 8 (s)11. beträffande elevavgifter i fristående skolor, m.m.att med avslag på motionerna 1992/93:Ub160 yrkandena5 och 6, 1992/93:Ub164 yrkande 3 och 6, 1992/93:Ub166 yrkande 2och 1992/93:Ub513 yrkande 6 antar 9kap. 7-17 §§ i regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1993:370) om ändring iskollagen (1985:1100),res. 9 (s)12. beträffande statsbidrag till de estniska skolornaatt avslår motion 1992/93:Ub167,13. beträffande resursfördelningen till kommunalagrundskoloratt avslår motion 1992/93:Ub168 yrkande 4,res. 10 (nyd)14. beträffande bidragssystemet för internationella skolorpå grundskolenivåatt med avslag på motion 1992/93:Ub168 yrkande 5lägger propositionen i denna del till handlingarna,res. 11 (nyd)15. beträffande indelningen av fristående skolor övergrundskolenivåatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,16. beträffande behörighetsregler för lärare vid friståendegymnasieskoloratt avslår motion 1992/93:Ub164 yrkande 5,res. 12 (s)17. beträffande nyetablering av fristående gymnasieskoloratt avslår motion 1992/93:Ub168 yrkande 6,res. 13 (nyd)18. beträffande statligt stöd till kompletterande skoloratt godkänner vad regeringen anfört,19. beträffande kommunernas ersättning för utbildning vidlanthushållsskoloratt avslår motion 1992/93:Ub161 yrkande 1,20. beträffande statsbidrag till utbildning vid Skaraskolscenatt avslår motion 1992/93:Ub162,21. beträffande statsbidrag m.m. för vissa kompletterandeutbildningaratt avslår motionerna 1992/93:Ub161 yrkande 2 och1992/93:Ub163,22. beträffande bidrag till riksinternatskolor, m.m.att avslår motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 7 och1992/93:Ub434,men. (v) - delvis23. beträffande internationella skolor över grundskolenivåatt godkänner vad regeringen anfört,24. beträffande resurstilldelning till friståendesärskoloratt med avslag på motion 1992/93:Ub164 yrkande 7lägger propositionen i denna del till handlingarna,res. 14 (s)25. beträffande val av skola inom det offentligaskolväsendetatt med avslag på motion 1992/93:Ub160 yrkande 8antar 4kap. 6§ i regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:370) om ändring i skollagen (1985:1100),men. (v) - delvis26. beträffande kommunernas informationsskyldighet vid valav skolaatt avslår motion 1992/93:Ub168 yrkande 7,res. 15 (nyd)27. beträffande val av skolformatt avslår motionerna 1992/93:Ub164 yrkande 4,1992/93:Ub430, 1992/93:Ub454 yrkande 2, 1992/93:Ub481 och1992/93:Ub497,res. 16 (s)28. beträffande val av studieväg i annan kommunsgymnasieskolaatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,29. beträffande begreppet skolaatt med avslag på motionerna 1992/93:Ub164 yrkande 8och 1992/93:Ub513 yrkandena 2 och 5 lägger propositionen i dennadel till handlingarna,res. 17 (s)30. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen(1993:370) om ändring i skollagen (1985:1100) i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:370) om ändring i skollagen (1985:1100) i den måndet inte omfattas av vad utskottet hemställt i det föregående,31. beträffande kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresoratt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor.Stockholm den 25 maj 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Skånberg (kds) ochClaus Zaar (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Entreprenadförhållanden inom skolan (mom.1), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.8börjar med "Utskottet vill" och på s.9 slutar med"1992/93:Ub166 yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig liksom motionärerna avvisande till attstora delar av gymnasieskolans verksamhet skall kunna läggas utpå entreprenad. Frågan är av stor principiell betydelse och harenligt utskottets mening inte belysts tillräckligt, vilket ocksåvissa remissinstanser framhållit i sina yttranden överdepartementspromemorian (Ds 1992:115) Valfrihet i skolan.Utskottet finner det anmärkningsvärt att kravet pålärarbehörighet vid undervisning på entreprenad slopas i det avregeringen framlagda lagförslaget. Lärarbehörigheten är ett avde främsta kvalitetskraven som anges i skollagen och en av deviktigaste förutsättningarna för att garantera en likvärdigutbildningskvalitet i landet. Lärarutbildningen utgörs inteenbart av ämneskunskaper utan även av metodiska och pedagogiskakunskaper. Det elevvårdande arbetet ställer stora krav påatt läraren har utbildning även på detta område.Utskottet anser vidare att den strävan till ökad integrationmellan teoretiska och yrkesinriktade delar av gymnasieskolansundervisning som pågått och som ytterligarekommer att förstärkas i den nya gymnasieskolans program nukommer att brytas. Om yrkesutbildningen i huvudsak förläggs tillvissa företag finns det risk för att utbildningen blir snävtföretagsanpassad, vilket med tanke på den snabba utvecklingeninom den industriella tekniken allvarligt skulle kunna äventyraSveriges framtida konkurrenskraft. Utskottet anser också attentreprenadlösningar inom utbildningsområdet innebär betydandeproblem med uppföljning och utvärdering av sådan undervisning.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör medbifall till motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 1, 1992/93:Ub164yrkande 1 och 1992/93:Ub166 yrkande 1 avslå det i proposition1992/93:230 framlagda förslaget till lag omentreprenadförhållanden inom skolan.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande entreprenadförhållanden inom skolanatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub160 yrkande1, 1992/93:Ub164 yrkande 1 och 1992/93:Ub166 yrkande 1 avslårdet i proposition 1992/93:230 framlagda förslaget till lag omentreprenadförhållanden inom skolan,2. Kompetens vid utbildning på entreprenad (mom.2)Under förutsättning av avslag på reservation 1Lena , , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.9börjar med "Utskottet har" och slutar med "1992/93:Ub165avstyrks" bort ha följande lydelse:När det gäller pedagogisk kompetens vid utbildning påentreprenad är det utskottets uppfattning att lärarbehörighet ären nödvändig förutsättning för att garantera en likvärdigutbildningskvalitet. Detta bör med bifall tillmotionerna 1992/93:Ub160 yrkande 2 och 1992/93:Ub165 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande kompetens vid utbildning på entreprenadatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub160 yrkande2 och 1992/93:Ub165 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Generella möjligheter till entreprenadlösningar (mom. 3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.10börjar med "I enlighet" och slutar med "yrkande 1 avstyrks" bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns starkaskäl att öppna även och särskolan förentreprenadlösningar. Likaså bör det vara möjligt för kommuneroch landsting att lägga ut undervisning i alla ämnen påentreprenad i gymnasieskolan. Självfallet får kvaliteten iundervisningen inte i något avseende bli lidande av att anlitaentreprenörer. Genom att tilllåta entreprenadlösningar inomhela det offentliga skolväsendet skapas incitament för att höjaundervisningens kvalitet. Detta bör med bifall tillmotion 1992/93:Ub168 yrkande 1 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande generella möjligheter tillentreprenadlösningaratt med bifall till motion 1992/93:Ub168 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Lärarlegitimation (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkandena 2 och3" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning kan skolväsendet inte räkna medatt en formell lärarutbildning t.ex. grundskollärarutbildningengaranterar kompetenta lärare. Det kan inte uteslutas attlärarhögskolorna examinerar lärare som inte är lämpligaför läraryrket. Bl.a. mot denna bakgrund är det angeläget attskyndsamt införa någon typ av lärarcertifikat ellerlärarlegitimation. Inom ramen för ett system med lärarcertifikatkan fri konkurrens uppstå mellan lärare, vilket i sin tur kanuppmuntra individuella och goda arbetsprestationer. Möjligheterbör också finnas till individuell lönesättning ochkarriärutveckling för ambitiösa lärare.Vad utskottet anfört om lärarlegitimation bör medbifall till motion 1992/93:Ub168 yrkandena 2 och 3 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande lärarlegitimationatt med bifall till motion 1992/93:Ub168 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Det kommunala bidraget till fristående grundskolor (mom. 8), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet vill mot" och slutar med "utskottetanfört" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det nya statsbidragssystemet tillfristående skolor har varit föremål för stark kritik från mångahåll. Bidragsnivån är alltför hög. Den utredning (SOU 1992:38)som presenterades efter regeringens proposition 1992 föreslog75% av kommunernas genomsnittskostnad per elev som en rimlignivå. En sänkning av procentsatsen löser dock inte detstrukturella problemet kring likvärdighet och effektivitet.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att den teknikför resurstilldelningen till fristående skolor som riksdageninförde inkräktar på den kommunalasjälvbestämmanderätten. En i lag garanterad resurstilldelningger, oavsett storleken på denna, inga som helst förutsättningarför en behovsstyrd resursfördelning. Det nuvarande systemetmotverkar ett effektivt och behovsstyrt utnyttjande av skolansresurser. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att regeringenåterkommer till med ett lagförslag som innebär attkommunerna ges skyldighet att bedöma och tilldela de friståendeskolorna på grundskolenivå resurser efter samma principer somgäller för kommunens egna grundskolor. bör med bifalltill motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 3, 1992/93:Ub164 yrkande 2och 1992/93:Ub513 yrkande 1 samt med avslag på motion1992/93:Ub502 yrkande 16 godkänna vad utskottet anfört.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande det kommunala bidraget till friståendegrundskoloratt med bifall till motionerna 1992/93:Ub164 yrkande2 och 1992/93:Ub513 yrkande 1, med anledning av motion1992/93:Ub160 yrkande 3 i denna del, samt med avslag på motion1992/93:Ub502 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Nivån på det kommunala bidraget till fristående skolor(mom. 9)Under förutsättning av bifall till reservation 5Lena , , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.13börjar med "I konsekvens" och slutar med "9kap. 6§" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att med bifall till motionerna1992/93:Ub160 yrkande 4 och 1992/93:Ub502 yrkande 17 bör avslå9 kap. 6 § i regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1993:370) om ändring i skollagen.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande nivån på det kommunala bidraget tillfristående skoloratt med bifall till motion 1992/93:Ub160 yrkande 3delvis och med avslag på motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 4 och1992/93:Ub502 yrkande 17 avslår 9kap. 6§ i regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1993:370) om ändring iskollagen (1985:1100),7. Nivån på det kommunala bidraget till fristående skolor(mom. 9)Under förutsättning av avslag på reservation 5Lena , , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.13börjar med "I konsekvens" och slutar med "9kap. 6§" bort haföljande lydelse:Som ett andrahandsyrkande när det gäller resurstilldelningenför fristående skolor på grundskolenivå föreslås beträffandenivån på det kommunala bidraget att bidragsprocenten förfristående skolor sänks från nuvarande av kommunensgenomsnittskostnad per elev och stadium till . Riksdagenbör med bifall till motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 4 och1992/93:Ub502 yrkande 17 och med avslag på motion 1992/93:Ub160yrkande 3 delvis anta 9 kap. 6 § i regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1993:370) om ändring i skollagen med denändringen att procentsatsen i paragrafens första stycke skallvara 25 %.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande nivån på det kommunala bidraget tillfristående skoloratt med bifall till motionerna 1992/93:Ub160 yrkande4 och 1992/93:Ub502 yrkande 17 och med avslag på motion1992/93:Ub160 yrkande 3 delvis antar 9kap. 6§ i regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1993:370) om ändring iskollagen (1985:1100) med den ändringen att första stycketerhåller följande lydelse:En fristående skola, som är godkänd för elever som har vanligskolplikt, skall tilldelas bidrag för verksamheten av elevernashemkommuner. För varje elev skall lämnas ett belopp sommotsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunensgrundskola det pågående kalenderåret på det stadium som eleventillhör. Vid tilldelningen får kommunen göra ett avdrag somuppgår till högst av den framräknadegenomsnittskostnaden. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får medge ett större avdrag, om det finns särskildaskäl.8. Tillsyn över fristående skolor (mom. 10), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.14börjar med "Utskottet anser att" och slutar med "yrkandena 3 och4" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag om att upphävakommunernas omedelbara tillsyn av de fristående skolorna hotaratt försvåra en effektiv kontroll av skolornas verksamhet. Medhänsyn till att kommunen tilldelar de fristående skolorna medelför sin verksamhet är det utskottets uppfattning att de ocksåbör påverkas av målen i kommunens skolplan, som är ett viktigtinstrument för utveckling och utvärdering av utbildningen inomkommunen. Detta påverkar inte allmännatillsynsansvar för all skolverksamhet. Regeringen bör återkommatill med ett lagförslag, som reglerar såvälSkolverkets som kommunens tillsynsansvar för fristående skolorpå grundskole- och gymnasienivå. Detta bör med bifalltill motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 9, 1992/93:Ub164 yrkande9 och 1992/93:Ub513 yrkandena 3 och 4 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande tillsyn över fristående skoloratt med bifall till motionerna 1992/93:Ub160 yrkande9, 1992/93:Ub164 yrkande 9 och med anledning av motion1992/93:Ub513 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. Elevavgifter i fristående skolor, m.m. (mom.11), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 16 slutar med "iskollagen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att sådana skolor pågrundskolenivå som har offentliga bidrag till sin verksamhetinte skall ha rätt att ta ut elevavgifter för undervisning m.m.Att särskilda profileringar av skolor skulle innebära så storamerkostnader att det skulle motivera elevavgifter är inte engodtagbar förklaring. Även kommunala skolor har profileringarutan extra resurser. Elevavgifter är segregerande och kan bidratill att valfriheten inskränks. Varje nivå av elevavgifterinnebär i praktiken att vissa elever utestängs frånifrågavarande skolor.Utskottet konstaterar att nyetableringen av friståendegymnasieskolor i hög utsträckning kommer att medverka till attde ekonomiska resurserna till gymnasieutbildningen splittras,vilket kan leda till att undervisningskvaliteten blir lidande.Därför bör godkännandet av offentligt stöd till friståendegymnasieskolor ske med stor restriktivitet. De friståendegymnasieskolorna bör ha en sådan storlek att de erbjuder såvälpersonal som elever en stimulerande arbets- och studiemiljö. Isammanhanget bör noteras att kommunerna nu blir skyldiga attbetala ersättning till utbildningsanordnare för utbildningar somkan finnas i den egna organisationen. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet det av regeringen framlagda lagförslaget (9kap. 8 § tredje stycket) att regeringen skall fastställa nivånpå det bidrag som kommunen skall betala till den friståendegymnasieskolan. Enligt utskottets uppfattning skall den enskildakommunen ha beslutanderätt över sin gymnasieplanering. För enfristående gymnasieskola i kommunen bör det ankomma på kommunensjälv att pröva resursbehovet på samma sätt som prövning skertill den egna gymnasieverksamheten.