bet · GH01SoU1 · 1993-09-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas 24 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden , som rör olika frågor om barn och ungdom. Denövervägande delen av dessa frågor har behandlats av utskottettidigare, i betänkandet 1992/93:SoU2.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats en reservation (nyd) och enmeningsyttring (v). 1992/93:So210 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en utredning tillsätts med uppdrag attbl.a. kartlägga antalet gatubarn i , deras situation ochvad som förorsakat den,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sociala myndigheter och andra som haratt göra med barn som far illa görs mer medvetna om gatubarnensexistens och situation för att kunna arbeta förebyggande ochbehandlande.1992/93:So220 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tilläggsdirektiv till rörande barn ifamiljehem.1992/93:So247 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändra regler som förutsätter attmamman har ett huvudansvar för barnen.1992/93:So259 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga(LVU) efter orden "genom missbruk av beroendeframkallande medel"införa tillägget "eller dopningsmedel".1992/93:So271 av m.fl. (fp, c, kds, v) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inkorporation av FN:s konvention ombarnens rättigheter.1992/93:So281 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behov av regler för flyttning av barn.1992/93:So282 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjlighet för socialnämnd (eller motsvarande) att besluta ombarns umgänge.1992/93:So286 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn av 71 §socialtjänstlagen.1992/93:So289 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen utarbetar ett samlatungdomspolitiskt förslag enligt vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om intensifierad information till ungdomar omsexuella övergrepp,8. att hos regeringen begär en utredning i syfte attinrätta ett för barn som utsatts för sexualbrott,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge ungdomsmottagningarna resurser föratt utveckla arbetet med missbruk bland ungdomar.1992/93:So307 av och (v, m)vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avbarns rättssäkerhet enligt vad i motionen anförts om möjligheteratt förbättra deras rättssäkerhet.1992/93:So601 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attföräldrautbildningen inom mödra- och barnhälsovården bör gesökad status och ökat stöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna attföräldrautbildning inom barnomsorg och skola bör sanktionerasoch stödjas,3. att som sin mening ger regeringen till känna atten utredning med bl.a. uppdrag att utreda föräldrautbildningensbetydelse, organisation och innehåll bör tillsättas.1992/93:So610 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en ökad föräldrautbildning.1992/93:Ju504 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt för målsägande att bli underrättad näromhändertagen enligt lagen om vård av unga avviker eller eljestvistas på fri fot. (Motionen har överlämnats tillsocialutskottet från justitieutskottet. )1992/93:Ju647 av och (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attreglerna för marknadsföringen av s.k. sexresor ses över i syfteatt förbjuda hanteringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en informationskampanj mot sexturism,sexuell handel med barn och barnprostitution,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det behövs en kartläggning avbarnprostitutionen i med förslag till åtgärder.1992/93:Ju802 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ökat strukturerat samarbete mellan lokala ochregionala instanser för att hjälpa barn som far illa.1992/93:Ju836 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att på ett tidigt stadium ingripa medriktade åtgärder mot barn i riskzonen. Övergripande frågorFN:s barnkonventionMotionenI motion So271 av m.fl. (fp, c, kds, v)begärs ett tillkännagivande om inkorporation av FN:s konventionom barnens rättigheter. Motionärerna anser att man alltför oftabortser från konventionens stadganden i samband medlagtillämpning och myndighetsutövning samt vid politiska beslutoch prioriteringar. En inkorporering av konventionen i svenskrätt skulle enligt motionärerna stärka barnens ställning.BakgrundFN:s konvention om barnets rättigheter trädde i kraft den2 sedan den ratificerats av 20 stater, av vilkaSverige var en. Genom ratificeringen har iklätt sig eninternationell, folkrättslig förpliktelse att följakonventionens bestämmelser. Till skillnad från situationen imånga andra länder är dock internationella konventioner intedirekt tillämplig rätt i . Domstolar och myndigheter ärdärför inte bundna av konventionens regler såsom svensk lag,såvida inte konventionen införlivats med svensk rätt genomsärskild lag. Detta är emellertid en mindre vanlig metod iSverige. I stället har regeringen att tillse att innehållet isvensk rätt motsvarar den ifrågavarande konventionensbestämmelser. Bestämmelserna kan emellertid användas avdomstolar och myndigheter när man tolkar svensk rätt.Utskottet behandlade i betänkandet 1992/93:SoU15regeringens inriktning av välfärdspolitiken i åretsbudgetproposition, bl.a. i fråga om familjer och barn ochmotioner med anledning av propositionen. Utskottet instämde iregeringens politik och avstyrkte motionerna.Regeringens politik har bl.a. till målsättning att alla barnoch ungdomar skall få växa upp under trygga förhållanden och medgod omsorg. Huvudansvaret för vård och fostran ligger påfamiljen. Statens och kommunernas insatser för barn och ungdomarskall ses som ett komplement till hemmets vård och fostran ochbygga på ett nära samarbete med föräldrarna.Barnomsorgspolitiken syftar enligt regeringen till att gevalfrihet åt småbarnsföräldrar genom en utbyggnad avbarnomsorgen till full behovstäckning och genom att olika hinderför fritt utnyttjande av olika barnomsorgsformer tas bort.Svensk familjepolitik är i allt väsentligt inriktad på attsörja för kvaliteten i barns uppväxtvillkor genom generellainsatser som värnar om barnfamiljernas ekonomiska trygghet ochstöd i olika former vid barnens vård och fostran. barnomsorg och förebyggande åtgärder som syftar till attge barn god hälsa och en bra miljö.Utskottet behandlade också regeringensproposition om en (prop. 1992/93:173).Utskottet har tillstyrkt att en sådan befattning inrättas (bet.1992/93:SoU21) och har beslutat i enlighet medutskottets förslag (rskr. Befattningen inrättades den 1juli i år.I propositionen anförs bl.a. följande (s. 8).Barnkonventionen är ett av de viktigaste instrumenten somtillkommit för att värna om barns och ungdomarslevnadsvillkor, rättigheter och intressen. De stater somratificerat konventionen har åtagit sig att se till att barnetsbästa alltid kommer i främsta rummet när åtgärder som berör barnvidtas. Jag anser att vi i har anledning att fästa storvikt vid detta rättighetsdokument för barn och ungdom.Eftersom är ett ovanligt styrinstrument genomatt det i så hög grad är ett princip- och normdokument ochomfattar alla tänkbara områden som rör barns och ungdomarsrättigheter, finns det anledning att tänka radikalt om hurkonventionen bör behandlas i vårt land. Jag delar denuppfattning som framförts i bl.a. Rädda Barnens remissyttrandeatt själva tolkningen av principerna i ett nationellt sammanhangär betydelsefull, liksom processen kring de återkommandekonventionsrapporterna. Konventionen syftar till att skapaopinion och stimulera till debatt om barnfrågorna och fyllerdärmed en viktig funktion också i vårt land.I propositionen (s. 10) framhålls vidare att konventionen somsådan inte enligt vår rättstradition kan tillämpas som svensklag. har dock förpliktat sig att se till att svensklagstiftning stämmer överens med konventionens bestämmelser. Attkontrollera den saken kommer att vara en särskild uppgift förBarnombudsmannen. I regeringens proposition (1989/90:107) omgodkännande av har en systematisk genomgånggjorts av konventionens artiklar i förhållande till svensklagstiftning. Ombudsmannen skall särskilt ägna uppmärksamhet åtatt lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmeröverens med åtaganden enligt konventionen.Regeringen har i enlighet med konventionens bestämmelserhösten 1992 lämnat en rapport till den särskilda FN-kommitténför barnets rättigheter. I rapporten redovisas i vad månsvensk lagstiftning svarar mot konventionen. Bl.a. anges attarbetet med att leva upp till konventionens bestämmelser ochprinciper åtnjuter särskild prioritet och att den svenskaregeringens målsättning är att barns och ungdomars positionskall flyttas fram. Barnperspektivet skall prägla arbetet påalla de samhällsområden där barns intressen berörs, sägs det.FN-kommittén har behandlat rapporten och i januari 1993antagit vissa s.k. observationer. För att förstärkakonventionens tillämpning i praktiken föreslår kommittén att denfördragsslutande staten överväger bl.a. att direkt inkorporerakonventionens bestämmelser i nationell lagstiftning.Fri- och rättighetskommittén har avgivit sittdelbetänkande Fri- och rättighetsfrågor Del B, Inkorporeringav (SOU 1993:40). I betänkandet föreslåsatt om skydd för de mänskliga rättigheternaoch grundläggande friheterna införlivas i svensk rätt. Kommitténställer frågan varför -- och inte även andrakonventioner om mänskliga rättigheter -- bör införlivas i svenskrätt. skiljer sig från övriga internationellakonventioner på flera sätt, anges det, dels genom att dessrättigheter kan prövas vid domstol då de grundar en materiellrätt för den enskilde, dels genom att konventionens tillämpningoch verkställande bygger på en utpräglad juridisk grund ochdels genom att innebörden av ganska allmänt hållnarättighetsregler konkretiseras i domstolens praxis. Kommitténanser således att har en sådan särställningbland konventionerna om mänskliga rättigheter att denna iinkorporeringshänseende bör behandlas på annat sätt än övrigakonventioner om mänskliga rättigheter (s. 125).Betänkandet har varit föremål för remissbehandling ochbereds inom regeringskansliet.Utskottets bedömningSverige godkände . Införgodkännandet gjordes en systematisk genomgång av konventionensartiklar i förhållande till gällande lagstiftning. Arbetet medatt leva upp till konventionens bestämmelser och principer hardärefter åtnjutit särskilt hög prioritet. En tjänst somBarnombudsman har inrättats fr.o.m. i år.Barnombudsmannen skall särskilt ägna uppmärksamhet åt att lagaroch andra författningar samt deras tillämpning stämmer överensmed åtaganden enligt konventionen. Mot denna bakgrund,och då frågan om införlivande av internationella konventioner isvensk rätt är aktuell inom ,anser utskottet inte att bör ta något initiativ medanledning av motion So271 (fp, c, kds, v). Motionen avstyrks.FöräldraansvaretMotionenI motion So247 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om ändring av regler som förutsätter att mammanhar ett huvudansvar för barnen (yrkande 5). Motionärernaanser att en förändring av mansrollen är en viktig förutsättningför framsteg på jämställdhetsområdet och att männen bör ta ettstörre ansvar för barn, hem och hushåll. Regler som förutsätteratt mamman har huvudansvaret för barnen bör ändras, ansermotionärerna, och de nämner som exempel att barnbidragetautomatiskt går till kvinnan vid en separation, att barnetautomatiskt blir mantalsskrivet hos modern när föräldrarna hargemensam vårdnad, att den biologiske pappan saknar rätt tillföräldraledighet efter en separation samt att korrespondensmellan myndigheter och barnets hem ofta sker på förtrycktablanketter i moderns namn. Det bör överlåtas åt berörda parteratt enas om hur de vill ha det, avslutar motionärerna.BakgrundEnligt 4 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidragtillkommer rätten att uppbära allmänt barnbidrag i allmänhetmodern i de fall barnet står under föräldrarnas gemensammavårdnad, om inte föräldrarna anmält att bidraget skall utbetalastill fadern. Om barnet varaktigt bor tillsammans med endast enav föräldrarna tillkommer rätten att uppbära bidraget efteranmälan den förälder som barnet bor hos. Om barnet inte stårunder föräldrarnas gemensamma vårdnad är det vårdnadshavaren somhar rätt till bidraget.Folkbokföringslagen (1991:481) anger bl.a. att en personskall folkbokföras på den fastighet och i den territoriellaförsamling där han är att anse som bosatt (6 § första stycket).Ett nyfött barn folkbokförs i allmänhet i den församling därmodern är folkbokförd (6 § andra stycket). Den som flyttat skallenligt 25 § göra anmälan om flyttningen. För barn under 18 årskall anmälan göras av barnets vårdnadshavare. Barn som harfyllt har dock rätt att själv göra sådan anmälan (30 §).Enligt 1 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vårdav barn, m.m. har en arbetstagare som förälder rätt tillledighet från sin anställning enligt bestämmelserna i lagen.Sådan rätt till ledighet har även bl.a. arbetstagare som tagitemot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem ocharbetstagare som stadigvarande sammanbor med förälder och som äreller har varit gift med eller har eller har haft barn medföräldern.I 4 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)anges att en försäkrad förälder som är inskriven hos allmänförsäkringskassa har rätt till föräldrapenning och tillfälligföräldrapenning i enlighet med vad som anges i kapitlet. I 3 §anges bl.a. att föräldrapenning med anledning av ett barnsfödelse utges under sammanlagt för föräldrarna.En förälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt att självuppbära föräldrapenningen under hela denna tid.FN har beslutat att utlysa som det internationellafamiljeåret. Inom har bildats eninterdepartemental beredningsgrupp för att förbereda Sverigesverksamhet med anledning av familjeåret.Kommittén för FN:s familjeår och anordnarkommande höst en hearing beträffande kunskaps- ochinformationsbehovet när det gäller frågor som rörfamiljesplittring och skilsmässor. Syftet är att stimulera kunskapsutveckling på kort och lång sikt.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att det är positivtatt männen tar ett större ansvar för sina barns uppväxt ochaktivt deltar i omsorgen om barnen. Utskottet anser också attföräldrarna har goda möjligheter att -- när de är ense om saken-- genom en anmälan till berörd myndighet lösa de frågor som tasupp i motionen. Utskottet anser inte att bör ta någotinitiativ med anledning av motion So247 (fp) yrkande 5.Motionsyrkandet avstyrks.Allmänna insatserFöräldrautbildningMotionernaI motion So601 av () begärstillkännagivanden om att föräldrautbildningen inom mödra- ochbarnhälsovården bör ges ökad status och ökat stöd (yrkande1),om att föräldrautbildning inom barnomsorg och skola börsanktioneras och stödjas (yrkande 2) och om att en utredningmed bl.a. uppdrag att utreda föräldrautbildningens betydelse,organisation och innehåll bör tillsättas (yrkande 3). Mångaföräldrar känner sig utsatta inför alla krav som ställs på dem,anförs det i motionen. Många saknar ett socialt nätverk och hardärför behov av att utbyta erfarenheter och kunskaper med andraföräldrar. Det är enligt motionären viktigt attföräldrautbildningen får ökad status och lyfts fram som enviktig uppgift inom framför allt mödra- och barnhälsovården. Detär vidare angeläget att föräldrar med barn i barnomsorg ochskola ges möjlighet att delta i föräldrautbildning. Eftersomföräldrautbildningen inte fått det genomslag som förväntadesfinns det anledning att på nytt utreda verksamheten, heter detavslutningsvis.I motion So610 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om behovet av ökad föräldrautbildning(yrkande 3). Motionärerna framhåller att det fortfarandesaknas föräldrautbildning i tillräcklig omfattning. De anser attstudieförbund som satsar på föräldrautbildning skall ges extrastatligt stöd till sådan verksamhet.BakgrundI betänkandet 1990/91:SoU2 (s. 42 f.) behandlade utskottetmotioner liknande de nu aktuella. Utskottet anförde bl.a.följande.Utskottet, som vid upprepade tillfällen påtalat vikten avinsatser när det gäller föräldrautbildningen, konstaterar attregeringen ännu inte tagit något initiativ i saken. Utskottetvidhåller emellertid sin inställning att det måste skapasförutsättningar för en föräldrautbildning för föräldrar tillbarn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildningskall vara frivillig för föräldrarna, men genomföras så att allaföräldrar får praktiska möjligheter att delta. Utbildningen börbedrivas via barnhälsovård, barnomsorg och skola ochkompletteras med insatser från frivilligorganisationer, såsombarn- och ungdomsorganisationer och studieförbund.Föräldrautbildningens syfte bör vara dels att ge ökade kunskaperom barns utveckling, dels att skapa möjlighet till kontakt ochgemenskap med andra föräldrar och med barnomsorgs- ochskolpersonal. Regeringen bör med utgångspunkt dels i vadutskottet här skisserat, dels i resultaten från det bedrivnaförnyelsearbetet om föräldrautbildning lägga fram förslag tillhur en föräldrautbildning under förskole- och skolår kanutvecklas och stimuleras.Vad utskottet anfört om föräldrautbildning gav riksdagenregeringen till känna (rskr. 5).I betänkandet 1991/92:SoU12 behandlade utskottet hösten1991 åter motioner liknande de nu aktuella. följande (s. 35).Riksdagen gav regeringen till känna vad utskottetanfört om behovet av en föräldrautbildning för föräldrar tillförskole- och skolbarn. Därvid uttalades att regeringen bordelägga fram förslag till hur en sådan föräldrautbildning kundeutvecklas och stimuleras. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet utgår från att regeringen, så snart socialstyrelsenredovisat sitt uppdrag om barnhälsovården och den del avföräldrautbildningen som är kopplad till denna, återkommer tillriksdagen med ett förslag om föräldrautbildning i enlighet medutskottets tidigare tillkännagivande. Motionerna -- -- --påkallar därmed ingen åtgärd av utan avstyrks.I utskottets betänkande 1991/92:SoU15 (s. 176) vidhöllutskottet sin tidigare inställning i denna fråga och avstyrktedå aktuella motioner.Socialstyrelsens utredning Skydda skyddsnätet! En utredningom barnhälsovårdens funktion och uppgifter under 90-taletredovisades . Utredningen behandlar bl.a. frågor somrör föräldrautbildningen. För en mer utförlig redovisninghänvisas till utskottets sistnämnda betänkande (s. 85 f. och 175f.). Enligt uppgift från har ärendetremissbehandlats och är nu föremål för fortsatta övervägandeninom departementet.Medel har under /92 delats ut från Allmännaarvsfonden till () tillutvecklande av förbundets föräldrautbildningsverksamhet.Utskottets bedömningUtskottet, som åtskilliga gånger påtalat vikten av insatsernär det gäller föräldrautbildningen, vidhåller sin inställningbeträffande behovet av åtgärder från regeringen. Frågan övervägsför närvarande inom i samband med beredningenav utredning om barnhälsovården. Utskottetförutsätter att regeringen återkommer till medförslag om föräldrautbildningen. I avvaktan på regeringensställningstagande bör inte ta något initiativ ifrågan. Motionerna So601 (kds) yrkandena 1--3 och So610 (v)yrkande 3 avstyrks.Insatser för särskilt utsatta barn och ungdomarSocialtjänstens barnkompetensMotionenI motion So307 av och (v,m) yrkas att hos regeringen begär en översyn avbarns rättssäkerhet (delvis). Decentraliseringssträvandena ikombination med sammanslagning av de tidigare separata socialanämnderna har lett till en uttunning av socialtjänstensspecifika kompetens, vilket drabbat barnområdet särskilt hårt,sägs det i motionen. Vidare pekar motionärerna på att antaletsocialläkare kraftigt har reducerats, vilket medfört attbarnavårdsutredningarnas kvalitet försämrats. Slutligen ansermotionärerna att utbildningen vid socialhögskolorna i störreutsträckning än borde omfatta kunskaper om barnsutveckling, reaktionssätt och behov i syfte att stärkabarnperspektivet. (Motionen i övrigt behandlas nedan underrubrikerna Anmälningsskyldigheten enligt 71 § socialtjänstlagenoch Förutsättningar för tvångsvård. )BakgrundI tillsattes en parlamentarisk kommitté,, för att göra en allmän översyn avsocialtjänstlagen (dir. 1991:50). Utgångspunkten för kommitténsarbete bör enligt direktiven vara att det synsätt som kommertill uttryck i socialtjänstlagens målformuleringar skall liggafast.Översynen skall enligt direktiven bl.a. innefatta enutvärdering av socialtjänstlagens tillämpning och syfta till atttydligare avgränsa och klargöra uppgifter ochansvarsområden.Kommitténs arbete skall enligt direktiven inriktas motföljande huvudområden:1. Socialtjänstlagens regler om rätten till bistånd, detyttersta ansvaret och vistelsebegreppet.2. Överklagande av beslut inom socialtjänsten.3. framtida inriktning och organisation.5. Tillsyn, uppföljning och utvärdering.I direktiven berörs särskilt samhällets insatser för utsattabarn och ungdomar. Kommittén bör bl.a. utreda behovet av ochformerna för allmänt inriktade och förebyggandeinsatser och i dessa delar särskilt beakta behovet av samordningmellan olika verksamheter.I uppdraget ingår också att överväga hur bestämmelserna omanmälningsskyldighet i 71 § bör vara utformade samt attförbereda en kommande översyn av socionomutbildningen.I ett delbetänkande från kommittén , Rätten tillbistånd inom (SOU 1993:30), behandlas punkterna1--3 ovan.Frågorna under punkterna 4--5 behandlas i kommandehuvudbetänkande. Kommitténs arbete kommer enligt uppgift attslutföras nästkommande år.Den Alkoholpolitiska kommissionen (dir. 1991:124), varsfrämsta uppgift är att formulera en strategi för att nå måletatt minska den totala alkoholkonsumtionen och att begränsaalkoholens skadeverkningar, skall också kartlägga och analyseramissbrukets konsekvenser för missbrukarnas familjer och bedömavilka insatser som behöver göras för att möta de anhörigas,särskilt barnens, behov av stöd. Kommissionen skall enligtdirektiven avsluta sitt arbete före utgången av innevarande år.En motion om ökad barnkompetens inom socialtjänstenbehandlades av utskottet i betänkandet1992/93:SoU2 (s. 10 f.). I betänkandet finns en redogörelseför olika insatser på området. Bl.a. harstyrelsen fått i uppdrag att utarbeta ettåtgärdsprogram för att höja kompetensen i arbetet med barn inomindivid- och familjeomsorgen. Projektet, som fått namnet Barni fokus, kommer i första hand att omfatta barn och beräknas pågå i tre år.Vid besvarandet av motionen hänvisade utskottet till detväntade förslaget om en samt uppdraget förSocialtjänstkommittén vari ingår att förbereda en kommandeöversyn av socionomutbildningen. Utskottet ansåg att pågåendeutredningsarbete borde avvaktas. Motionen avstyrktes.I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 6 s.128) anges att det sociala arbetet i alltför liten grad styrs avvetenskap och beprövad erfarenhet. Vetenskapligt grundadeutvärderingar av behandlingsmetoder och andra insatser inomsocialtjänsten saknas i stor utsträckning. För att råda bot pådenna brist byggs nu en fristående centrumbildning upp inomSocialstyrelsen, metoder i socialtarbete (CUS). CUS skall bl.a. genom forskningsförankradekunskaps- och erfarenhetsöversikter bidra till att öka individ-och familjeomsorgens kunskaper om effekterna av olika insatser.Regeringen gav också ettbrett uppdrag vari bl.a. ingår att följa individ- ochfamiljeomsorgens insatser riktade till utsatta barn, ungdomaroch deras familjer.