bet · GH01JoU9 · 1993-12-02 00:00:00 — Enligt utskottets mening talar åtminstonetvå skäl för ett bibehållande av det statliga inköpsanslaget påungefär nuvarande nivå. Dels kan rekreationsvärden ibland utgöraett bidragande skäl för inköp av skogsmark, dels hotas även denbiologiska mångfalden av övergödning, försurning ochklimatförändringar. Dessa hot härrör från andra verksamheter änskogsbruket, och skogsnäringen bör därför inte belastas medkostnader som uppstår av dessa orsaker. Frågan om hur en avgifträttvist skall tas ut av näringen och vilket ansvar staten skallha för bevarandet av de skogliga ekosystemen och derasartrikedom bör utredas, och regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om avgift för skogsnäringen samt hurmedlen skall förvaltas. Med detta uttalande ansluter sigutskottet till motion Jo8 yrkande 6. Vad utskottet anfört medanledning av motionsyrkandet bör ges regeringen till känna. Meddet anförda finner utskottet syftet med motion Jo7 yrkande 5 iallt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandet bör inte påkallanågon ytterligare åtgärd från sida.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande naturvårdsavgift på skogsprodukter m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo8 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt lämnar utan vidare åtgärd motion 1993/94:Jo7 yrkande 5,8. Dispens från förbud mot markavvattning (mom. 25) , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Yrkande 8" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Som anförs i motion Jo8 leder regeringens förslag i praktikentill omfattande förbudsområden och stor restriktivitet när detgäller markavvattning. Mot denna bakgrund hade ett generelltförbud i hela landet varit att föredra. Utskottet, som avstårfrån att i detta sammanhang förorda en sådan ordning, villemellertid understryka att stor restriktivitet med dispenserfrån förbudet bör iakttas. I princip skall ingen markavvattningi de utpekade områdena ske, vilket inbegriper även s.k.klass I- och klass II-områden. bör särskildahänsynsregler upprättas för skogsbruk på våtmarker och isumpskog. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo8yrkande 8 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande dispens från förbud mot markavvattningatt med anledning av motion 1993/94:Jo8 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Våtmarksinventering i (mom. 27) , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Den riksomfattande" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Inte minst mot bakgrund av att hyser unika ochsynnerligen värdefulla våtmarksområden och är landets myrrikastelän finner utskottet det beklagligt att detta län är den endaregion i där en våtmarksinventering ännu inte hargenomförts. I samarbete med länsstyrelserna arbetarNaturvårdsverket med framtagande av en nationell myrskyddsplan.I planen kommer de områden som bör skyddas som naturreservat attredovisas. ingår inte i planen eftersomförutsättningen för en myrskyddsplan är en kvalificeradvåtmarksinventering. En sådan inventering skulle ocksåutgöra ett välbehövligt underlag för övrig samhällsplanering ochför avvägningar gentemot andra markanvändningsintressen. Ipropositionen aviserar miljöministern att våtmarksinventeringeni nu skall slutföras. Eftersom det hardokumenterats att myrmarkerna i är ovanligtfågelrika, anser utskottet i likhet med motionärerna i motionJo695 att våtmarksinventeringen bör kompletteras med meringående undersökningar av fågellivet. Möjligheterna tillsamordning med sumpskogsinventeringen bör utredas. Vad utskottetanfört med anledning av motionen bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följandelydelse:27. beträffande våtmarksinventering i Norrbottenatt med anledning av motion 1992/93:Jo695 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Generellt biotopskydd för skogsmark (mom. 29,motiveringen) , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med"För att" och på s. 36 slutar med "Motionsyrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse:För att -- -- -- (= utskottet) -- -- -- som möjligt.Regeringen har emellertid inte föreslagit ett generelltbiotopskydd för skogsbruket. Det skäl som har angetts äravgränsningsproblem, men enligt utskottets mening lägger ävenfrågan om intrångsersättning hinder i vägen.Intrångsersättningen medför att ett generellt biotopskydd kankomma att ta i anspråk de resurser som har anslagits för inköpav mark. Med nuvarande regler för intrångsersättning ochfinansiering av skyddsvärd mark finner utskottet det interealistiskt att förorda ett generellt biotopskydd. Mot denna ---- -- (= utskottet) -- -- -- Motionsyrkandet avstyrks.11. Lagstiftning om handel med hotade arter (mom. 30) , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Med anledning" och slutar med "utskottet motionerna"bort ha följande lydelse:Den internationella handeln med hotade arter regleras bl.a. iden s.k. . Enligt Världsnaturfonden ochOrnitologiska föreningen har kommit att bli etttransitland för hotade arter och lever således inte upp tillkonventionen, vilket utskottet finner oroväckande. Som framhållsi motion Jo8 måste ta sitt internationella ansvar idenna fråga, särskilt mot bakgrund av frågans nära anknytningtill bevarandet av den biologiska mångfalden. Det är enligtutskottet angeläget att skyndsamt skärpa lagstiftningen omhandel med hotade arter. Regeringen har aviserat sin avsikt attåterkomma med förslag till lagstiftning om handel med hotadearter . Denna lagstiftning bör samlas i en lag,vilket underlättar myndigheternas tillsyn och gör lagstiftningenmer överblickbar. Handeln bör regleras i alla led, dvs. omfattatransporter, försäljning och utförsel, och möjligheter börinföras att förbjuda handel även med hotade arter som inte finnsmed på CITES-listan. Anmälningsplikt bör införas för alla somarbetar med konservering av djur, dvs. ävenfritidskonservatorer, och myndigheterna bör få rätt att utförainspektion hos konservatorer, zoo-affärer, vilthandlare ochimportörer av djur. Det anförda innebär att utskottet anslutersig till motion Jo8 yrkande 13. Vad utskottet anfört medanledning av motionsyrkandet bör ges regeringen till känna. Meddet anförda finner utskottet syftet med motion Jo690 i alltväsentligt tillgodosett. Motionen bör inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida.Utöver det ovan anförda är utskottet inte berett atttillmötesgå motion Jo636. Motionen avstyrks i den mån den intekan anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse:30. beträffande lagstiftning om handel med hotade arteratt med anledning av motion 1993/94:Jo8 yrkande 13och med avslag på motion 1992/93:Jo636 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnar utanvidare åtgärd motion 1992/1993:Jo690,12. Stöd till landskapsvård (mom. 32) , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "De utvärderingar" och på s. 39 slutar med "motionJo8" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna i motion Jo8 yrkande 10 anserutskottet att formerna för utbetalning av landskapsvårdsstöd ochNOLA-bidrag bör ses över i syfte att göra stöden mer rättvisaoch för att de på ett bättre sätt än kan riktasmot de mest bevarandevärda markerna. Incitamentet att utveckladen biologiska mångfalden på stödarealerna bör förstärkas.Utskottet finner det också angeläget att skötselmetoderna fördessa marker utvecklas genom t.ex. större möjligheter till ochlägre kostnader för extensiv djurhållning.Utskottet har erfarit att i sinanslagsframställan inför nästa års budgetproposition inte harbegärt ökade anslag för och landskapsvårdsstöd. Däremotmarkerar verket i en särskild bilaga att ökat stöd behövs föratt uppnå målen för naturvården. Även utskottet anser att dessastödformer måste förstärkas om målsättningen att bevara denbiologiska mångfalden skall kunna uppnås. Utskottet ansluter sigdärmed till förslaget i motion Jo8 yrkande 9 att för budgetåret1994/95 under anslaget B 5 anvisa förlandskapsvårdsstöd.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Jo8yrkandena 9 och 10 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse:32. beträffande stöd till landskapsvårdatt med anledning av motion 1993/94:Jo8 yrkandena 9och 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Genresursbevarande i jordbruket och trädgårdsnäringen(mom. 36) , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Av ovanstående" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:I propositionen uttalar regeringen sin avsikt att upprättasärskilda bevarandeplaner för samtliga svenska lantsorter ochhusdjur. I likhet med motionärerna i motion Jo8 förutsätterutskottet att även trädgårdsväxter kommer att ingå i dessabevarandeplaner. Eftersom hoten mot dessa arter är uppenbara,finner utskottet det angeläget att arbetet med bevarandeplanerpåskyndas så att man bättre skall kunna bedöma vilka åtgärdersom skyndsamt behöver vidtas. Nordiska genbanken borde vara ettnaturligt centrum för bevarandearbetet, men det finns även mångaandra institutioner, organisationer och föreningar som, ideellteller med statliga anslag, arbetar med att bevara olika arter.Resurser för bevarandearbetet bör säkerställas och samarbetetmellan olika grupper, inkl. de och vissamuseer, bör fördjupas. Bevarandeplanerna och den snart avslutadelandsstudien om biologisk mångfald bör kunna ligga till grundför bedömningen av resursbehovet. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till med ett mer genomarbetatförslag i denna fråga. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo8 yrkande 12 bör ges regeringen till känna. anfört under detta avsnitt tillgodoser i alltväsentligt motion Jo9. Motionen bör inte medföra någon vidareåtgärd från sida.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse:36. beträffande genresursbevarande i jordbruket ochträdgårdsnäringenatt med anledning av motion 1993/94:Jo8 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt lämnar utan vidare åtgärd motion 1993/94:Jo9,Särskilda yttranden1. Östersjösamarbetet (mom. 17)(nyd) anför:Eftersom 80--av samtliga vatten- och luftföroreningar iSverige har sitt ursprung i andra länder anser Ny demokrati dethögst angeläget att hjälpa länderna kring att kommatill rätta med sina miljöfarliga utsläpp. Eftersom vi anser attfrågan bör tas upp i annat sammanhang avser vi att avvakta denanalys av dessa problem som skall presenteras den 1 mars 1994.När fakta föreligger kommer vi att ta ställning till de åtgärdersom kan bli aktuella.2. Inventering av Domänägd skogsmark (mom. 20) , , , , , och (alla s) anför:Mot bakgrund av det rådande statsfinansiella läget är detknappast troligt att tillräckliga medel inom överskådlig tidskall kunna avsättas för inköp av skyddsvärd mark enligt detförslag som i samarbete med harpresenterat för regeringen. Vi utgår emellertid från att stateni sin egenskap av ägare till kommer att ta initiativtill att mark avsätts med lagstadgat skydd som naturreservat ienlighet med förslaget.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Informationskampanj om ett mer ekologiskt jordbruk m.m.Av både ekonomiska och ekologiska skäl är ett miljöanpassatproduktionssätt den enda möjliga framtiden för svenskt jordbruk.I motion Jo7 yrkande 1 föreslår därför eninformationskampanj för både producenter och konsumenter ombiologisk mångfald och om de förändringar som krävs för attskapa ett jordbruk som inte hotar miljön. Den avgörande frågan idenna informationskampanj bör vara att det klargörs att ett mermiljövänligt jordbruk innebär något dyrare livsmedel och att dethuvudsakligen är konsumenterna som kommer att få betala dettahögre pris. gjorda undersökningar från bl.a.Konsumentberedningen visar att konsumenterna är beredda attbetala något mer för produkter från ett jordbruk som inte är enbelastning på miljön och ett hot mot den biologiska mångfalden.Riksdagen bör således bifalla motion Jo7 yrkande 1 (Hemställanmom. 8).Rätt hanterade utgör vägkanter refuger för många arter. Ipropositionen visar regeringen prov på nytänkande och fantasinär den framhåller vägkanternas betydelse för den biologiskamångfalden. Även kraftledningsgator kan användas för bevarandeav biologisk mångfald. Regeringen bör därför få i uppdrag attutreda denna fråga. bör således bifalla även motionJo7 yrkande 11. (Hemställan mom. 8).Generellt förbud mot markavvattning m.m.Det är tillfredsställande att dikningsförbud nu införs i södraSverige. Problemet är emellertid att i denna del av landet harså gott som all våtmark redan dikats ut. Mer offensiva förslagmed större praktisk effekt är därför nödvändiga för att arteroch livsmiljöer knutna till våtmarkerna skall kunna bevaras.Vänsterpartiet föreslår i motion Jo7 ett generelltdikningsförbud i hela landet, bl.a. i avvaktan på genomförandeav våtmarksinventeringen i . Regeringen bör ävenåterkomma med ett offensivt och framåtsyftande förslag om hurvåtmarker i skall kunna återskapas. börsåledes bifalla motion Jo7 yrkandena 9 och 10 (Hemställanmom. 26).Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom. 8 och 26 borde ha hemställt:8. beträffande informationskampanj om ett mer ekologisktjordbruk m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo7 yrkandena 1och 11 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,26. beträffande generellt förbud mot markavvattning m.m.att med anledning av motion 1993/94:Jo7 yrkandena 9och 10 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts, yttrande1993/94:UU3yBilaga 2Strategi för biologisk mångfaldTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har beslutat beredautrikesutskottet tillfälle yttra sig över bilaga 2 frånUtrikesdepartementet i proposition 1993/94:30 om strategi förbiologisk mångfald jämte följdmotionerna Jo6, yrkande 5, ochJo7, yrkande 8.Utskottet yttrar sig i det följande överdels proposition 1993/94:30, bilaga 2,dels följande med anledning av proposition 1993/94:30 väcktamotioner:1993/94:Jo6 av (-), yrkande 5 och1993/94:Jo7 av m.fl. (v), yrkande 8.PropositionenSammanfattning av propositionenHuvuddelen av propositionen (bil. 1) avser ett förslag om ensvensk strategi med grundläggande principer för bevarande avbiologisk mångfald och hållbart nyttjande av biologiskaresurser. Strategin innebär att miljömålen skall ges samma viktoch betydelse som skilda ekonomiska överväganden i syfte attbygga mänsklig verksamhet på ekologisk grund. En helhetssynskall tillämpas vad gäller åtgärder för att upprätthållaekologiska processer och säkra arternas långsiktiga överlevnad.I propositionens bilaga 2 (Utrikesdepartementetsansvarsområde) redogörs för de nya förutsättningar som kommeratt råda för de svenska insatserna till stöd förutvecklingsländernas åtgärder för att bevara och hållbart nyttjaden biologiska mångfalden mot bakgrund av de nya förutsättningarsom konventionen om biologisk mångfald medför. En utredningaviseras i frågan.Biologisk mångfald och u-landsbistånd (prop. 30, bil. 2)Vid konferens om miljö och utveckling iRio de Janeiro undertecknades konventionen om biologiskmångfald. Vid konferensen antogs också ett handlingsprogram förmiljö och utveckling (), ett principdokument påskogsområdet samt den s.k. Riodeklarationen. Vidareundertecknades en konvention om klimatförändringar. IRiodeklarationens första princip sägs att i strävan mot enhållbar utveckling står människan i centrum. Hon har rätt tillett hälsosamt och rikt liv i samklang med naturen.Regeringen har i propositionen 1992/93:227 föreslagit ettgodkännande av konventionen om biologisk mångfald. Konventioneninnebär bl.a. ett åtagande att föra en samlad politik för attbevara den biologiska mångfalden och att redovisa denna politikför konventionens partskonferens. I föreliggande proposition(prop. 1993/94:30) föreslås att godkänner en svenskstrategi för bevarande av biologisk mångfald.Den största biologiska mångfalden finns i utvecklingsländerna.Huvuddelen av jordens växtgenetiska resurser av betydelse förlivsmedelsproduktion och jordbruk återfinns också iu-landsregioner. Denna rika mångfald är på många håll utsatt förallvarliga hot genom utarmning. Bland orsakerna märks brister iägande- och nyttjanderättsstrukturer. De ekonomiska motiven förutvecklingsländerna att investera i en bevarad biologiskmångfald har varit svaga. De genetiska resurserna har varitfritt tillgängliga.Konventionen om biologisk mångfald innebär en förändring. Dessikraftträdande skapar förutsättningar för framväxten avekonomiska incitament för att bevara den biologiskamångfalden. Det internationella flödet av genetiska resurserskall, enligt konventionen, baseras på ömsesidigt överenskomnavillkor. Dessa villkor skall leda till en rimlig och rättvisfördelning av resultat och vinster som uppstår av utnyttjandetav rika genresurser. Den biologiska mångfalden kanhärigenom bli en för väsentlig och av i-ländernaefterfrågad tillgång av betydande ekonomiskt värde.Utvecklingen av det kommersiella utnyttjandet av u-ländernasgenetiska resurser har i första hand skett ii-länderna. Trenden kan förväntas fortsätta i takt medbioteknikens utveckling och dess växande tillämpning iindustrin.U-länderna har under förhandlingarna om konventionen ombiologisk mångfald markerat sitt starka intresse av att byggaupp den egna kapaciteten att själva förädla de genetiskaresurserna. Tekniskt samarbete har mot denna bakgrund betonats ikonventionen. Stöd till tekniköverföring till harframhållits som en väsentlig uppgift för konventionensfinansiella mekanism.Landstudier om biologisk mångfald har genomförts i ett flertalu-länder. Bl.a. har finansierat en sådan studie iUganda. har också i den förberedande kommittén införUNCED och inom FAO tagit initiativ till att genomföra särskildafördjupade landstudier om de växtgenetiska resurserna avbetydelse för livsmedelsproduktionen och jordbruket. De avsesingå som ett led i förberedelserna konferens inomFAO:s ram om växtgenetiska resurser och bidra till utvecklingenav nationella aktionsplaner på detta område. har lämnatsärskilt stöd till utvecklingsländernas förberedelser införkonferensen.Åtgärder för bevarande och hållbart nyttjande med aktivtdeltagande av lokalbefolkningar måste, enligt propositionen,kopplas till program för att öka den egna andelen av resultatoch vinster av nyttjandet av de genetiska resurserna.I som förfogar över ett rikt genetiskt material avbetydelse för jordbruket och livsmedelsproduktionen blirkopplingen till växtförädling och utsädesproduktion av centralbetydelse. Prospekteringsprogram kan utvecklas till attinnefatta aktiviteter för förädling och vidareutveckling samtmarknadsföring av de genetiska resurserna. Det första ledet iförädlingsarbetet, efter den taxonomiska beskrivningen, utgörsav en karakterisering av resurserna. Denna kan vara av ekologisksåväl som kemisk art.Bevarandet av de genetiska resurserna kan ske i särskildagenreservat underkastade områdesskydd. Det kan också kopplastill ett hållbart nyttjande av skogen som är förenligt medbevarande av den biologiska mångfalden.U-ländernas ansträngningar att bevara den biologiskamångfalden måste ske i samklang med strävandena till enekonomisk och social utveckling som kan försörja ländernasinnevånare. Naturresurserna bör brukas på ett sådant sätt attden biologiska mångfalden inte reduceras eller att ekosystemensfunktion hotas. Det ställer krav på i synnerhet utvecklingen avde areella näringarna, vilka på många håll i u-ländernautarmar den biologiska mångfalden.En utveckling av de areella näringarna baserad påtraditionella brukningsmetoder och med aktivt deltagande avlokala samhällen blir en viktig komponent i u-ländernasansträngningar att bevara den biologiska mångfalden. Införseloch användning av ny teknik för högre varaktig avkastning ijordbruket måste ske efter prövning av effekterna på denbiologiska mångfalden och på ekosystemens funktion.Majoriteten av de flesta befolkningar bor pålandsbygden och är beroende av den egna biologiska mångfalden,särskilt de lokala växtsorternas och lantrasernas genetiskamångfald, för sin försörjning. Ursprungsbefolkningar i mångau-länder bygger sin existens på de naturliga skogsekosystemensrika biologiska resurser. Bevarandet av den biologiskamångfalden är inbyggd i deras kulturer och i derassamhällsorganisation.De multilaterala biståndsorganen gör betydande insatser på denbiologiska mångfaldens område. Av särskild vikt inomjordbrukssektorn är den konsultativa gruppen för internationelljordbruksforskning (CGIAR), vilken har många regionalaforskningscentra med välfyllda genbanker. Konventionens effekterpå CGIAR:s funktioner kan förväntas bli betydande. Detta bl.a.till följd av ett svenskt initiativ i FAO, som har lett tillbeslut om att inom ramen för förberedelserna för FAO:s konferensom växtgenetiska resurser inleda överläggningar omvillkoren för tillträde till i första hand utvecklingsländernasväxtgenetiska resurser.Det svenska utvecklingsbiståndet, som kanaliseras direkt tillenskilda via SIDA och SAREC, innefattar program tillstöd för arbete för att bevara den biologiskamångfalden. Inom ramen för detta bilaterala utvecklingssamarbetelämnar stöd till en utveckling i linje med konventionenom biologisk mångfald. Som exempel kan nämnas det 20-årigaprojekt som de fem nordiska länderna gemensamt stödjer i syfteatt bygga upp en regional genbank för några länder i södraAfrika.Ikraftträdandet av konventionen om biologisk mångfald öppnarnya möjligheter för att utveckla aktiviteter somleder till ett lönsamt nyttjande av deras rika genetiskaresurser. möjligheter att förädla de egna genetiskaresurserna är kopplat till tekniköverföring från i-länderna ienlighet med konventionen.Mot bakgrund av frågans betydelse och omfattning föreslås ipropositionen att en utredning bör göras av det svenskabiståndet och det svenska agerandet i den internationellanormbildningen, i första hand inom FN-systemet. Regeringen avseratt återkomma till denna fråga i ett mer övergripandesammanhang.MotionernaI motion 1993/94:Jo6 av (-), yrkande 5, anförsmed anledning av regeringens förslag om tillsättandet av enutredning att det är viktigt att inte enbart avsändaren av stödutan också mottagarna kommer till tals. Motionären menar därföratt bör ge regeringen till känna att det i utredningenbör ingå företrädare för några av de utvecklingsländer somSverige har bilateralt samarbete med.Enligt motion 1993/94:Jo7 av m.fl. (v), yrkande8, bör besluta att bevarandet av den biologiskamångfalden skall vara ett övergripande mål i alla slagsåtaganden och projekt som berör tredje världens länder.UtskottetVid konferens om miljö och utveckling iRio de Janeiro (UNCED) undertecknades konventionen ombiologisk mångfald. Under konferensen antogs också etthandlingsprogram för miljö och utveckling (), ettprincipdokument på skogsområdet samt den s.k. Riodeklarationen.Vidare undertecknades en konvention om klimatförändringar.Genom och de deklarationer och konventioner somdär antogs har världssamfundet bekräftat attutveckling, som äger rum inom ramen för ekosystemets bärighet,utgör en långsiktig mellanstatlig målsättning.Under konferensen presenterade , ensamt ellertillsammans med övriga nordiska stater, förslag och toginitiativ i många viktiga frågor. Bl.a. gällde detta frågan ombiologisk mångfald. Det får anses vara en betydande framgång atten konvention i detta ämne, som i huvudsak uppfyller de svenskaförhandlingsmålen, kunde undertecknas i av en överväldigandemajoritet av världens stater.