bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — 207), medbifall till proposition 1992/93:150 och motion 1992/93:Fi97, medanledning av proposition 1992/93:194 och motion 1992/93:Ub156yrkandena 2 och 4 för /94 till Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet för budgetåret1993/94 anvisar 1 under åttonde huvudtitelnsförslagsanslag Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet samt som sin mening ger regeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört om SSV.I proposition 1992/93:194 begärs ett bemyndigande förregeringen att under /94 vid behov ytterligareöka antalet platser för ett tredje gymnasieår utöver de 11000platser för vilka medel begärs.Utbildningsutskottet konstaterar att regeringen vidberäkningen av anslagsbeloppet i proposition 1992/93:194 utgåttfrån 11 000 helårsplatser, dvs. det antal ungdomar som underinnevarande budgetår utnyttjat möjligheten att få utbildning igymnasieskolan under ett tredje år. Regeringens förslag ikompletteringspropositionen om medel för ytterligare 29 000platser för ett tredje år i gymnasieskolan, vilket utskottet idet föregående ställt sig bakom, innebär att sammanlagt 40 000ungdomar kommer att kunna erbjudas ett tredje utbildningsår igymnasieskolan /94.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet hemställeratt med anledning av proposition 1992/93:194bemyndigar regeringen att under /94 vid behovytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieår.StudiestödEn utökning av antalet platser i gymnasieskolan medför ävenökade kostnader för studiehjälp. För 11 000 nya platserberäknar regeringen i proposition 1992/93:194 kostnaden till72,. Regeringen föreslår att underåttonde huvudtitelns förslagsanslag Studiehjälp m.m. /94 anvisar utöver vad somföreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 9.I motion 1992/92:Ub156 (s) yrkande 5 föreslås att riksdagenskall anvisa för studiehjälp budgetåret1993/94. Med utgångspunkt i motionärernas förslag om 50 000 nyaplatser i gymnasieskolan beräknas 35 000 elever vara berättigadetill studiehjälp. Motionärerna hänvisar tillutskottsgruppmotionen /93:Sf512 (s) i vilken regeringensförslag i budgetpropositionen om besparingar inom studiehjälpenavvisas. Tvärtom bör en förstärkning övervägas för att kunnabehålla så många ungdomar som möjligt det tredje gymnasieåretsamt att om möjligt locka tillbaka en del av dem som tidigarelämnat gymnasiet efter endast två läsår, framhållermotionärerna.Utbildningsutskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandet anföra följande.Regeringens beräkning av studiehjälpen baseras på riksdagensbeslut (prop. 1992/93:100, bet. SfU13, rskr. 208) om en vissreducering av studiebidraget. Regeringen har för avsikt attfr.o.m. /94 ändra reglerna så att studiebidragoch extra tillägg utgår per år.Utnyttjandegraden är beräknad till . Motionärernasberäkning av anslagsbeloppet utgår från för 35 000 elever (=315 miljoner kronor).Utbildningsutskottet anser att det i det nuvarande ekonomiskaläget är motiverat med en viss begränsning av det antal månaderunder ett kalenderår då studiebidrag utbetalas.Utbildningsutskottet föreslår att finansutskottet hemställer attriksdagen med bifall till proposition 1992/93:194 och med avslagpå motion 1992/93:156 yrkande 5 för /94 anvisar72 utöver vad tidigare anvisat (prop.1992/93:100, bet. SfU13, rskr. 208) under åttonde huvudtitelnsförslagsanslag. vill till detta läggaföljande. I kompletteringspropositionen beräknas ytterligaremedel för studiehjälp med hänvisning till den föreslagnaökningen med 29 000 platser i gymnasieskolan. Kostnaden -- 191,4miljoner kronor -- beräknas med utgångspunkt i besluti vår om medel för studiebidrag, dvs. och med en utnyttjandegrad av (29 000 x /år= ).I motion 1992/93:Ub156 (s) yrkande 6 görs bedömningen attcirka 10000 elever bör vara berättigade till studiemedelinom ramen för föreslagna insatser enligt yrkandena 2 och 4 isamma motion. Därför bör anslaget F 4. Studiemedel m.m. /94 höjas med 180 miljoner kronor.De av regeringen föreslagna insatserna tar i mycket storutsträckning sikte på ungdomar . Utbildningsutskottetvill erinra om att regeringen i kompletteringspropositionenberäknat ytterligare resurser för studiemedel budgetåret1993/94. Dessa resurser avser att finansiera studierna för bl.a.studerande inom komvux. bör med hänvisninghärtill avstyrka motion 1992/93:Ub156 yrkande 6.I motion 1992/93:Ub156 (s) beräknas även medel förvuxenstudiestöd. Ca 5 000 studerande bör enligtmotionärerna kunna få särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(SVUXA). Motionärerna föreslår (yrkande 8) att studiestödslagenändras så att SVUXA kan utgå på ett meraflexibelt sätt. Bl.a. bör bidragsgränsen sänkas till 22år och kravet på förvärvsarbete bör vara i stället för att underlätta för arbetslösa att söka sig till detordinarie utbildningssystemet. bör således anvisaytterligare under anslaget F 5.Vuxenstudiestöd m.m. (yrkande 7).Utbildningsutskottet vill peka på att regeringen ikompletteringspropositionen dels föreslår att vissa ändringargörs i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa, dels beräknar ytterligare medel under anslagetVuxenstudiestöd m.m. för /94 med hänvisning tillde i kompletteringspropositionen föreslagna extra platserna inomkomvux, folkbildningen och den högre utbildningen. Mot dennabakgrund bör således avslå motion 1992/93:Ub156yrkandena 7 och 8.Finansiering av föreslagna insatser i proposition 1992/93:194Regeringen anser att finansieringen av de i propositionen1992/93:194 föreslagna insatserna i gymnasieskolan skall sesutifrån den fortsatta beredningsprocessen införkompletteringspropositionen 1993. Eftersom åtgärdernas syfte iförsta hand får anses vara arbetsmarknadspolitiskt och innebären avlastning i förhållande till övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, bör en minskning med sammanlagt (+ ) ske av det underArbetsmarknadsdepartementet uppförda reservationsanslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94.I motion 1992/93:Ub156 (s) yrkande 1 avvisas regeringensförslag till finansiering av insatserna i gymnasieskolan.Motionärerna anser att anslaget för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder redan nu är av för liten omfattning. Medel för de avmotionärerna föreslagna åtgärderna bör tillföras kommunernagenom en förstärkning av anslag inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Även i motion 1992/93:Ub155 (-) ogillasregeringens förslag till finansiering av ifrågavarande insatser.Arbetsmarknadsutskottet, som beretts tillfälle att tillutbildningsutskottet yttra sig över proposition 1992/93:194jämte motioner, redovisar i sitt yttrande (1992/93:AU6y) attriksdagen anvisat (1992/93:AU19, AU11, rskr. 258) 28,4 miljarderkronor under anslaget B2 för arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /94. Av beloppet beräknas omkring 15,6miljarder kronor för arbetsmarknadsutbildning och utbildninginom det reguljära utbildningsväsendet. Beträffande den senareutbildningsformen inbegrips i beräkningen såväl kostnader förstudieplatser som kostnader för studiefinansiering.Gymnasieutbildningen beräknas omfatta 5 000 platser till enkostnad av 176 miljoner kronor.Som arbetsmarknadsutskottet uppfattar det ligger finansiering av5000 av de 11000 ytterligare gymnasieplatserna inkl.studiefinansiering inom ramen för de medel som redanfattat beslut om. Proposition 1992/93:194 innefattar såledesförslag om finansiering av ytterligare 6000 nya platser inkl.studiefinansiering. Till den del kostnaden avser dessa 6000platser medför den föreslagna finansieringen att medel för andraåtgärder inom B 2-anslaget minskas.Arbetsmarknadsutskottet anser att en utökning av platserna igymnasieskolan i och för sig är mycket angelägen. Minskningen avB 2-anslaget genom att resurser förs över tillUtbildningsdepartementets anslag bör dock mot bakgrund avutvecklingen på arbetsmarknaden kompenseras så att minskningeninte går ut över de traditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Mot denna bakgrund föreslår arbetsmarknadsutskottetatt utbildningsutskottet tillstyrker regeringens förslag tillfinansiering av ytterligare insatser i /94 och avstyrker motionerna 1992/93:Ub155 och1992/93:Ub156 yrkande 1.Utbildningsutskottet vill i sammanhanget erinra om attutskottet i sitt yttrande (1992/93:UbU3y) till finansutskottet ihöstas beträffande bl.a. förslag om bidrag till kommunerna föranordnande av kompletterande utbildningar för arbetslösa inomgymnasieskolan med bestämdhet framhållit, att medel förutbildningsinsatser inom det kommunala offentliga skolväsendetskall kanaliseras genom och inte genomArbetsmarknadsstyrelsen.Utbildningsutskottet utgår från att regeringen vid en samladbedömning av samhällets insatser för att minska arbetslöshetenoch ge ungdomar tillfälle att i den reguljäragymnasieutbildningen höja sin teoretiska och yrkesmässigakompetens funnit det motiverat att överföra medel från detarbetsmarknadspolitiska (tionde huvudtiteln) till detutbildningspolitiska området (åttonde huvudtiteln). Utskottetutgår vidare från att regeringen i en särskild förordning (jfrSKOLFS 1992:34 om särskilda åtgärder inom utbildningsområdet motungdomsarbetslösheten) kommer att föreskriva vilkabehörighetsregler som skall gälla, utbildningarnas längd ochhuvudsakliga inriktning, krav på uppföljning och utvärderinggenom m.m. Utskottet förutsätter slutligen att skolanoch arbetsmarknadsmyndigheten på det lokala planet tillsammansinriktar sina krafter på att uppmuntra ungdomarna att genomgåett tredje år i gymnasieskolan.Med hänvisning till arbetsmarknadsutskottets yttrande och tillvad utbildningsutskottet i övrigt anfört bör finansutskottethemställa att med bifall till proposition 1992/93:194och med avslag på motionerna 1992/93:Ub155 och 1992/93:Ub156yrkande 1 för /94 anvisar mindreän vad tidigare anvisat (prop. 1992/93:100, bet. AU19,rskr. 258) under tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder.Grundläggande högskoleutbildningUtbildningsministern pekar i kompletteringspropositionen påatt antalet sökande till högre utbildning nu är större ännågonsin. De stora dimensioneringsökningar som beslutats desenaste åren medför att antalet helårsstudenter inom högskolansgrundutbildning växer snabbt. Att ge alla dessa en kvalitativtgod utbildning kräver stora ansträngningar av universitetens ochhögskolornas personal. Risk finns att det uppstår brist både påbehöriga lärare och på lokaler och studentbostäder.Utbildningsministern bedömer det inte som möjligt att nuytterligare öka den traditionella högre utbildningen.Samtidigt är det enligt utbildningsministern angeläget attbereda en så stor andel som möjligt av de sökande ungdomarnaplats i högre utbildning. Han anser att distansundervisningborde vara en verksamhetsform som under alla omständighetermåste utvecklas och utvidgas för att kunna utnyttjasi fortbildning och vidareutbildning. En kraftfull satsning påutveckling av distansundervisningen bör därför ske. Inom ramenför denna anser han att det är möjligt att också skapaförutsättningar för ett ökat antal ungdomar att inleda sinastudier.Universitet och högskolor förväntas samverka om att utvecklaoch bedriva distansutbildning. Efter det att de presenterat välutvecklade förslag till större samarbetsprojekt avser regeringenenligt propositionen att tillsammans med de berördaläroanstalterna pröva om det är möjligt att anordna fler platseri grundläggande kurser (på 20-poängsnivå) meddistansundervisning och därmed på universitets- ochhögskoleorterna kunna öka andelen studenter i mer fördjupadekurser.I propositionen föreslås att medel nu beräknas nyastudenter i huvudsak inom distansundervisning fr.o.m. budgetåret1993/94. Om garantier från kvalitativ synpunkt inte kan skapasför viss utbyggnad av den traditionella högskoleutbildningen bördet ankomma på regeringen att besluta om annan användning avplatserna.Mot bakgrund av en utvärdering av innevarande budgetårsverksamhet med behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår,(prop. 1991/92:150, bet. FiU30, rskr. 350) anser regeringen attverksamheten bör fortsätta nästa budgetår. Basåret ger studentertillfälle att skaffa sig den behörighet som krävs för högrestudier framför allt inom det naturvetenskapliga och tekniskaområdet. Vid antagning till basåret garanteras studenterna ocksåplats i den högskoleutbildning som de avser att påbörja åretefter. Ett särskilt mål med basåret är att stimulera framförallt flickor att söka sig till det naturvetenskapliga ochtekniska området.För basår föreslås i propositionen medel för resursermotsvarande 1500 helårsstudenter /94. Antaletär något högre än vad universiteten och högskolorna inomUtbildningsdepartementets område har redovisat att de kan taemot. Utbildningsministern räknar med att kunna uppnå den högrevolymen t.ex. genom att erbjuda lantbruksuniversitetatt delta i verksamheten.För distansutbildning och basår beräknar regeringen ettmedelsbehov som exkl. studiemedelskostnader uppgår till 112,5miljoner kronor. Regeringen föreslår att detta belopp anvisasunder anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. I beloppet är inräknat somregeringen avser att ställa till Verkets för högskoleserviceförfogande för information till stöd för rekrytering tillbasåret och för insatser i det långsiktiga arbetet med attgenerellt stödja och stimulera ungdomars intresse för tekniskaoch naturvetenskapliga studier och för yrkesverksamhet med sådaninriktning.Två motioner har väckts med anledning av regeringens förslag.Socialdemokraterna föreslår i motion 1992/93:Fi120 (s) yrkande14 en större ökning av medlen för grundläggandehögskoleutbildning än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att medel bör anvisas för ytterligare 5000helårsstudenter fr.o.m. budgetårets början och därutöverytterligare 5000 fr.o.m. . För omfattning,inriktning och lokalisering av utökningen mellan olikautbildningar och läroanstalter hänvisar de till sina förslag imotion 1992/93:Ub55 i anslutning till proposition 1992/93:169.De föreslår att anvisas utöver regeringensförslag. Den sammanlagda medelsanvisningen för den i motionenföreslagna utökningen skulle alltså bli 270,5 miljoner kronor.I motion 1992/93:Fi102 (fp) anförs att regeringens förslag ombehörighetsgivande förutbildning är bra. För att öka antaletflickor i teknik och naturvetenskapliga utbildningar behövs atten allmän satsning på teknikämnet följs upp och förverkligas(yrkande 1). Motionärerna lyfter fram de erfarenheter man fåttvid Teknikstugan i . Där ger flickor som själva går igymnasiet undervisning i enkönade grupper åt flickor som går igrundskolan. Det finns kontinuitet i verksamheten. Genom attflickorna får pröva själva minskas deras teknikmotstånd och deupplever teknik som användbar och rolig. Resultaten frånteknikstugan kan enligt motionärerna i tillämpliga delar stå sommodell för tekniksatsningen (yrkande 2).Utbildningsutskottet har tidigare under detta riksmötebehandlat en annan motion om Teknikstugan i (mot.1992/93:Ub519, bet. UbU21 s. 8). Då anförde utskottet följande.Utskottet förutsätter att bl.a. genom sinfältorganisation ger spridning åt väl fungerande verksamhetersåsom den s.k. Alingsåsmodellen för att öka andelen flickor påtekniska och naturvetenskapliga studievägar i gymnasieskolan.Utskottet anser att det bör ankomma på kommunerna som ansvarigaför ifrågavarande verksamhet och som arbetsgivare för skolanspersonal att bedöma i vad mån unga arbetslösa ingenjörer kanmedverka i verksamheten.Utskottet erinrar om att regeringen som ett led i arbetet medatt öka intresset för teknik och naturvetenskaplig utbildninghar tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att undersöka vilkaformer för samverkan som finns mellan skolor ochteknik/naturvetarcentra. Utskottet anser inte att det finnsanledning för att i förevarande sammanhang göra någotsärskilt uttalande om Alingsåsmodellen. Utskottet anser alltsåatt finansutskottet bör föreslå att avslå motion1992/93:Fi102.När det gäller ökat antal helårsstudenter i grundläggandehögskoleutbildning delar utskottet regeringens bedömning att detinte är möjligt att med upprätthållande av kvalitetskraven nuytterligare öka kapaciteten inom traditionellhögskoleutbildning. Som utskottet framhållit i betänkande1992/93:UbU14 (s. 40) har dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen genom beslut av de senaste årenökats kraftigt. Regeringens satsning på distansutbildning ochbasår kan ge studieplats inom högskolan åt ytterligare ca 3000ungdomar nästa läsår. Det nya resurstilldelningssystemet geruniversiteten och högskolorna incitament att ta in så mångastudenter som möjligt inom ramen för de medel som redan anvisatsför nästa budgetår. Detta incitament kommer att bli ännustarkare genom utskottets förslag att den s.k. studentpengen,dvs. ersättningen till högskolorna per helårsstudent, skallutgöra av den beräknade ersättningen per tillhandahållenårsstudieplats (bet. 1992/93:UbU14 s.36). Regeringen har iproposition 1992/93:169 om högre utbildning för ökad kompetensföreslagit att andelen skall vara 30%.Utbildningsutskottet har i nämnda betänkande föreslagit enviss ändring av beloppet på anslaget Vissa särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. i förhållande tillregeringens förslag i proposition 1992/93:169. Det av utskotteti betänkande 1992/93:UbU14 föreslagna anslagsbeloppet är127371000 kr.Utbildningsutskottet anser således att finansutskottet börföreslå att avslå motion 1992/93:Fi120 yrkande 14 ochatt med bifall till regeringens förslag i förevarandeproposition till Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. under åttonde huvudtiteln för /94anvisa utöver vad utskottet föreslagit ibetänkande 1992/93:UbU14.ÖvrigtEnligt motion 1992/93:Ub156 (s) yrkande 3 bör de elever somunder kommer att avsluta en tvåårig utbildning igymnasieskolan redan nu garanteras möjlighet till utbildningunder ett tredje år i gymnasieskolan.Riksdagen har på utbildningsutskottets förslagavslagit (bet. UbU8, rskr. 207) ett liknande yrkande omutbildningsplatser för ett tredje år i /95. Utskottet utgick från att regeringenkommer att bevaka denna fråga och återkomma till inästa års budgetproposition. Med samma motivering börfinansutskottet avstyrka även motion 1992/93:Ub156 yrkande 3.I motion 1992/93:Fi93 (nyd) yrkande 24, väckt med anledning avkompletteringspropositionen, begärs att som sin meningger regeringen till känna att samhällets kostnader förhemspråksundervisningen bör slopas. För /94beräknas en besparing med 500 miljoner kronor.Utbildningsutskottet har i sitt betänkande1992/93:UbU8 (s.8f.) behandlat liknande yrkanden omhemspråksundervisningen. Utskottet redovisade att lönekostnadenför drygt 2 200 lärare i hemspråk /92 beräknadestill ca och att resurserna förundervisningen i hemspråk hade minskat med cirka en tredjedelmellan läsåren 1990/91 och 1991/92. Utskottet erinrade om att enparlamentarisk kommitté tillkallats för att se överinvandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken.Enligt direktiven (dir. 1993:1) bör kommittén prövaförutsättningarna att utveckla individens eget ansvar särskilt ifråga om upprätthållandet av det egna språket och kulturarvet.Mot denna bakgrund avstyrkte utbildningsutskottet ifrågavarandeyrkanden. Med samma motivering bör finansutskottet avstyrkamotion 1992/93:Fi93 yrkande 24.I motion 1992/93:Fi99 (s) begärs att gör etttillkännagivande om behovet av ytterligare medel för elever (). Enligt motionärenbehöver ytterligare för budgetåret1993/94 för att synskadade elever skall ha tillgång till böckeroch andra läromedel. bör genomomdisponeringar tillföra begärda resurser för detta ändamål.Ett liknande motionsyrkande om bristen på läromedel försynskadade elever har utbildningsutskottet behandlat isitt betänkande 1992/93:UbU9. Utskottet förutsatte attregeringen vid prövningen av den fördjupadeanslagsframställningen för SIH:s område för budgetåren1994/95--1996/97 kommer att behandla frågan om läromedel förhandikappade elever. Utskottet anser det angeläget attläromedelsfrågan för synskadade elever därigenom kan få enlångsiktig lösning. När det gäller medelsbehovet för dettaändamål för det kommande budgetåret har utbildningsutskotteterfarit att frågan om ytterligare medel för har tagits uppinom i syfte att förbättraläromedelssituationen för synskadade elever. Med hänvisninghärtill finner utskottet att syftet i motion 1992/93:Fi99 istort är tillgodosett, varför finansutskottet bör avstyrka den.Till detta vill utbildningsutskottet lägga följande. Regeringenhar beslutat medge att under budgetåret1992/93 får använda av åttonde huvudtitelns anslag B4. Stöd för utveckling av skolväsendet för sådana ändamål somanslaget B 3. Utveckling och produktion av läromedel fårutnyttjas för.Enligt motion 1992/93:Fi100 (c) bör anslagsbeteckningen föranslaget B 3. Skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikapp ändras från reservationsanslag tillförslagsanslag i syfte att tillgodose behovet av läromedel försynskadade elever.I betänkande 1992/93:UbU9 behandlade utbildningsutskottet ävenfrågan om ändrad anslagstyp för anslaget B 3. Utskottetförutsatte att anslagstypen lämpligen bör övervägas i sambandmed frågan om kostnadsfördelningen mellan staten och kommunernaför läromedel för handikappade elever. Med samma motiveringanser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrkamotion 1992/93:Fi100.Stockholm den 13 maj 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),Skånberg (kds) ochClaus Zaar (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. , , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet ansåg" och slutar med "" bort ha följandelydelse:Riksdagen nöjde sig vid det tillfället med att inbegripa allaungdomar i erbjudandet om ett tredje gymnasieårunder /94 som komplettering till en tvååriggymnasial utbildning.Utbildningsutskottet konstaterar nu att regeringen ikompletteringspropositionen har accepterat densocialdemokratiska motionens bedömning om behovet av ca 70000ytterligare utbildningsplatser i det reguljärautbildningsväsendet. Utskottet ställer sig bakom förslagen imotionen och kompletteringspropositionen att ytterligare medelskall tillföras kommunerna i syfte att ge dem möjlighet attanordna det tredje gymnasieåret för ungdomar som annars skulleriskera att gå ut i arbetslöshet.Utskottet utgår från att ungdomar med tvååriggymnasieutbildning ges möjlighet att gå ett tredje avslutande åri gymnasieutbildningen.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"utgår" och slutar med"Arbetsmarknadspolitiska åtgärder" bort ha följande lydelse:När det gäller finansieringen av föreslagna insatser iproposition 1992/93:194 anser utbildningsutskottet i likhet medmotionärerna att medlen för arbetsmarknadspolitiska åtgärderunder tionde huvudtiteln redan nu är otillräckliga med hänsyntill den rådande situationen på arbetsmarknaden. Att ytterligareförsvaga möjligheterna till insatser på detta område är enligtutbildningsutskottets mening inte försvarbart. Därför bör de avmotionärerna föreslagna åtgärderna finansieras över åttondehuvudtiteln, dvs.