bet · GH01AU1 · 1993-09-02 00:00:00 — Enligt är målet bl.a. attetablera ett kvinnoperspektiv i folkhälsoarbetet och attklargöra likheter och skillnader i folkhälsan mellan kvinnor ochmän.Vidare har socialutskottet under föregående liksomtidigare behandlat frågor om kvinnor och hälsa (1992/93:SoU25,rskr. Enligt socialutskottets bedömning, vilken riksdagenhar ställt sig bakom, är det angeläget att frågan om kvinnorssärskilda hälsoproblem uppmärksammas ytterligare . Idetta sammanhang vill utskottet redovisa att frågor omskillnader i hälsotillstånd mellan könen avses behandlas i denovannämnda propositionen på jämställdhetsområdet.I motionen berörs även sjuklöneperiodens konsekvenser förkvinnorna. I denna fråga hänvisar utskottet tillsocialförsäkringsutskottets betänkande 1990/91:SfU18, vilketgodkänts av (rskr. ställningstagandeinnebär att man utgår från att verkningarna av de förändradesjukersättningsreglerna kommer att följas med störstauppmärksamhet. Bl.a. sägs att det är av mycket stor betydelseatt denna grundläggande förändring i systemet följs upp och attdet finns möjligheter att värdera förändringen. Utskottet harunder hand inhämtat att ännu inte påbörjaten utvärdering angående arbetsmiljöeffekterna av reformen.Utskottet instämmer i den bedömning som socialutskottet resp.socialförsäkringsutskottet har gjort beträffande behovet avuppföljning av kvinnors hälsa resp. utvärdering av effekterna avsjuklöneperioden. Utskottet förutsätter för sin del att denemotsedda utvärderingen av sjuklöneperioden även belysereffekterna vad avser kvinnornas arbetsmiljö. Med hänvisning tillvad som ovan anförts avstyrker utskottet motion A806 (fp) itillämpliga delar.Kvinnors inflytandeI tre motioner tas upp vissa frågor om ökadkvinnorepresentation.Margareta () anser i motion A801 att en plan börutarbetas för att öka den kvinnliga representationen inompolitiken. Dels behöver kvinnan en avlastning i hemmet, delspolitisk skolning.I motion A811 av m.fl. (c) framhålls att måletmåste vara kvinnor i alla beslutande församlingar.Minskningen av antalet förtroendevalda till följd av den nyakommunallagen är oroande. Besluten bör flyttas ut nära dem somär berörda och formerna för det politiska arbetet böruppmärksammas. Exempel på åtgärd är tidsbegränsade sammanträden.Barbro m.fl. (fp) tar i motion A809 upp frågor omjämställdhet vid statliga tillsättningar. Till kommittéer ochutredningar bör alla parter alltid nominera två personer, enkvinna och en man. Uppfattningen att det inte skulle gå atthitta kvinnor till olika uppgifter är felaktig enligtmotionärerna. Det finns numera olika förteckningar överkompetenta kvinnor. Vidare betonar motionärerna vikten av attfamiljeliv och förtroendeuppdrag skall kunna kombineras -- ävenför riksdagsledamöter.Utskottet anför följande.I handlingsplanen för jämställdhet (prop. 1987/88:105, AU17,rskr. 364) angavs följande mål för kvinnorepresentationen istatliga organ: , och en jämnkönsfördelning . I sitt betänkande AU17 hälsade utskottetmed tillfredsställelse att staten formulerar konkreta ochtidsbestämda mål för kvinnorepresentationen inom statliga organ.Vidare uttalade utskottet att för att nå målet om en jämnkönsfördelning bör förslaget om etappmål kunna få avsedd effekt.Enligt den redovisning av könsfördelningen i statligalekmannastyrelser som ges i budgetpropositionen (prop.1992/93:100 bilaga 12.13) är andelen kvinnor i de centralastyrelserna och i de regionala myndigheternas styrelser . Sammanlagt har styrelserna kvinnor, dvs. det förstaetappmålet om kvinnor 1992 är uppnått.Som ett led i uppföljningen av den femåriga handlingsplanenför jämställdhet har två forskare på regeringens uppdragutvärderat de olika satsningar som gjorts för att ökakvinnorepresentationen i statliga styrelser och kommittéer m.m.Enligt utskottets uppfattning måste arbetet med att ökakvinnornas inflytande i beslutande församlingar ävenfortsättningsvis bedrivas intensivt för att etappmålet om 40 %skall kunna uppnås . Prövningen av åtgärder och metoderanser utskottet bör ske i samband med den planeradepropositionen på jämställdhetsområdet.I likhet med uppfattningen i motion A809 anser utskottet attdet är av vikt att familjeliv och förtroendeuppdrag skall kunnakombineras. Utskottet vill i detta sammanhang nämna attriksdagen med anledning av ett yrkande i motion A809, vilketbehandlats av , beslutat att låta utredaförutsättningarna för tillfällig barnomsorg i (1992/93:KU29, rskr. 298, 299).Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A801 (kds),A809 (fp) samt A811 (c) i aktuella delar.Internationella kvinnorepresentationsfrågor tas upp i tvåmotioner.Sverige bör verka för en ökad rekrytering av kvinnor tilltoppbefattningar inom olika internationella organisationer,styrelseplatser och expertgrupper anser m.fl.(fp) i motion A809. I de olika internationella organensstyrelser når andelen kvinnor sällan över tioprocentsnivån.Ylva m.fl. (fp) anser i motion A808 att regeringenbör ta initiativ till att får bli medlem alternativtobservatör i European Women's Lobby, en organisation som bevakarkvinnors rättigheter i olika EG-organ samt när ny lagstiftningskall utarbetas.Utskottet har ovan berört målen för kvinnorepresentationen istatliga organ. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligtatt man även inom de internationella organisationerna strävarefter att få en jämn fördelning av kvinnor och män. Beträffandekvinnorepresentationen inom EG har i sitt avriksdagen godkända betänkande 1992/93:EU1 (rskr. 18) anförtföljande.EES-utskottet förutsätter i likhet med konstitutionsutskottetatt regeringen strävar efter att uppnå de av riksdagenuppställda målen för jämställdheten även när det gäller att utseledamöter och tjänstemän i de olika EES- ochEFTA-institutionerna. Utskottet utgår också från att riksdagenbeaktar jämställdhetsaspekterna när utser ledamöternatill , vilken i sin tur skall ingåi EES gemensamma parlamentarikerkommitté.Arbetsmarknads- och utrikesutskotten har i yttranden tillEES-utskottet (1992/93:EU1 bilaga 1) framhållit vikten av attbeakta jämställdhetsaspekterna när det gäller representationen ide nya institutionerna och i kommittéerna. Utrikesutskottetanser att det är viktigt att få in kvinnors syn och erfarenheteri arbetet.Arbetsmarknadsutskottet instämmer i de synpunkter ochslutsatser som redovisats ovan.Utskottet vill vidare informera om att FN lade fastmålet om kvinnor bland de anställda på FN-sekretariatettill , dock under förutsättning av geografisk fördelning.Målet inbegriper vidare att kvinnor bör finnas på av dehögre tjänsterna (resolutionerna 46/100, 45/125 och45/239 C). Som jämförelse kan nämnas att andelen kvinnor blandde anställda på uppgick till år1992. Enligt utskottets uppfattning är det också värdefullt attkunna följa andelen svenska kvinnor inom FN-organen. Utskottetvill därför framhålla betydelsen av att återkommande statistikkan utarbetas och publiceras beträffande svenska kvinnor och mänpå FN-tjänsterna, åtminstone på de högre nivåerna.Beträffande motionskravet i motion A808 att får blimedlem alternativt observatör i European Women's Lobby (EWL)anser utskottet att detta inte är en fråga för ellerregeringen eftersom EWL:s medlemmar utgörs av icke-statligakvinnoorganisationer som arbetar på nationell eller europeisknivå.Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottet motionernaA808 (fp) och A809 (fp) i berörda delar.Enligt motion A804 av m.fl. (fp) bör ettårligt inrättas för attsynliggöra kvinnor och män som i dagens samhälle arbetar i FridaSteenhoffs anda. insatser för feminismen,myntandet av begreppet "Barnets århundrade" och hennesframhävande av faderskapets betydelse bör lyftas fram i ljuset,sägs det i motionen. Detta kan göras genom att ettjämställdhetsstipendium instiftas, menar motionärerna.Utskottet har sympati för syftet att synliggöra kvinnor ochmän som arbetar för att föra jämställdheten framåt. uppfattning finns det olika vägar att gå för attsynliggöra förtjänstfulla personliga insatser påjämställdhetsområdet, t.ex. genom massmedia, forskning,seminarieverksamhet osv. Utskottet är emellertid inte berett attställa sig bakom kravet på inrättande av ett statligtstipendium. Motion A804 (fp) avstyrks därmed.JämställdhetslagenVåren 1991 fattade beslut om en ny jämställdhetslag(prop. 1990/91:113, AU17, rskr. 288), vilken trädde i kraft den1 januari 1992.Karin m.fl. (fp) anser i motion A806 att det är långtkvar till målet om jämställdhet i arbetslivet trotsjämställdhetslagens ändamål att främja kvinnors och mäns likarätt i fråga om arbete, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheteri arbetet.Utskottet instämmer med motionärerna att det fortfarandeåterstår mycket att göra för att nå full jämställdhet iarbetslivet. Kvinnor och män arbetar inom olika sektorer ochyrken, kvinnor ofta på lägre nivåer och med kortare arbetstid änmän. Det obetalda arbetet är också mycket ojämnt fördelat påkvinnor och män. Enligt SCB:s tidsanvändningsundersökning krävdehemarbetet genomsnittligt 33 timmars insatser avkvinnorna och av männen. Den nya jämställdhetslagen ärdärför bara ett av flera olika medel som måste utnyttjas iarbetet för jämställdhet. Praktiska förändringar måste ocksåkomma till stånd ute på arbetsplatserna. Enligt utskottetsmening bör jämställdhetsarbetet liksom bedrivas på bredfront i samhället genom politiskt opinionsskapande arbete, genomstatliga och andra offentliga insatser och projekt, genomfackligt engagemang samt genom arbete på lokal nivå inomkommuner, organisationer och näringsliv.Jämställdhetsombudsmannen (JämO) och jämställdhetsnämndenskall se till att jämställdhetslagen efterlevs. En viktiguppgift för JämO är också att informera allmänheten och på andralämpliga sätt främja jämställdhet i arbetslivet.Mot bakgrunden av det arbete som bedrivs påjämställdhetsområdet avstyrker utskottet motion A806 (fp) idenna del.I motion A808 av m.fl. (fp) begärs enskärpning av jämställdhetslagen bl.a. så att möjligheten attavtalsvägen desavouera jämställdhetsarbetet tas bort. Nuvarandekryphål i lagen bör täppas till.Utskottet behandlade i föregående års betänkande omjämställdhet (1992/93:AU1) ett likartat motionskrav. Utskottetstår fast vid den ståndpunkt som framfördes i detta sammanhang.Sålunda förutsätter utskottet att arbetsmarknadens parter lojaltlever upp till sitt ansvar för att jämställdhetsarbetet får enbättre prioritet i det fackliga arbetet och attjämställdhetsfrågorna drivs på ett mera engagerat och livaktigtsätt. Med de nya reglerna om jämställdhetsplaner bör man kunnaräkna med att avtalen blir mer åtgärdsinriktade och därigenomockså mer uppfordrande mot de lokala parterna att driva påjämställdhetsarbetet. Som utskottet redovisar i det följande harutskottet inhämtat viss information från JämO angåendejämställdhetsplanerna. Efter ett brett informationsarbete frånJämO:s sida planeras nu en uppföljning av framför alltkvaliteten på de lokala jämställdhetsplanerna.Med det anförda avstyrker utskottet den nu behandlade motionenA808 (fp) i motsvarande del.I två motioner betonas vikten av ett aktivtjämställdhetsarbete.Socialdemokraterna anser i motion A267 att det är nödvändigtatt intensifiera det aktiva jämställdhetsarbetet påarbetsplatserna. Detta arbete bygger i de flesta fall på avtal.Det är visserligen arbetsgivarens ansvar att se till att ettsådant jämställdhetsarbete kommer till stånd men ävenlöntagarnas organisationer måste vara pådrivande i detta arbete.Arbetsgivarna bör aktivt verka för att kvinnornasarbetssituation förbättras. Områden som nämns är bl.a.rekrytering, befordran, lönesättning, utbildning, arbetstideroch motarbetande av sexuella trakasserier. I motionen begärs etttillkännagivande om detta.Ett likartat yrkande framförs i motion A815 av MargaretaWinberg m.fl. (s).Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller vikten av arbetsgivarnas och arbetstagarnas engagemangför att få till stånd ett aktivt jämställdhetsarbete ute påarbetsplatserna. Som utskottet anfört föregående år vidbehandling av ett motsvarande motionsyrkande ger den nya lagenockså uttryck för ett sådant synsätt genom regeln attarbetsgivare och arbetstagare skall samverka för attjämställdhet i arbetslivet skall uppnås. Särskilt skall de verkaför att utjämna och förhindra skillnader i löner och andraanställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför lika ellerlikvärdigt arbete. Den nya lagens mer preciserade regler omaktiva åtgärder, bl.a. reglerna om jämställdhetsplaner, börenligt utskottets mening kunna bidra till att såväl arbetsgivaresom arbetstagare och deras organisationer engagerar sig mer äntidigare i jämställdhetsfrågorna. Med kravet på en årligjämställdhetsplan och en årlig uppföljning av föregående årsplan blir en diskussion om dessa frågor ett återkommande inslagi parternas interaktion. Utskottet anser att lagen ger godaförutsättningar för att intensifiera det aktivajämställdhetsarbetet. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida med anledning av de behandlade motionerna ärdärför inte erforderligt enligt utskottets mening. Därmedavstyrks motionerna A267 (s) och A815 (s) i tillämpliga delar.I motion A811 av m.fl. (c) efterlyses merinformationsinsatser om jämställdhetsplaner. Sådana skallupprättas på alla arbetsplatser med mer än tio anställda sägerlagen. Enligt JämO:s undersökning är kunskaperna om ochefterlevnaden av dessa regler nedslående. Motionärerna anserdärför att särskilda informationsinsatser till arbetsgivare ochfackliga organisationer behövs.Utskottet anför följande.Efter en JämO-undersökning vad privata, kommunala ochlandstingskommunala arbetsgivare vet om jämställdhetslagen ochjämställdhetsplaner har JämO konstaterat att kunskaperna inomdet svenska arbetslivet om jämställdhetsplanerna etc. ärbristfälliga. JämO:s slutsats är att kunskaperna måsteförbättras och ett mer optimistiskt och engagerat klimat måstestimuleras.Utskottet har inhämtat att JämO:s informationsinsatser omjämställdhetsplaner bedrivs på bred front. Som exempel kannämnas att anslagstavlan i TV har utnyttjats för att spridainformation om den nya lagen. planerar JämO attgöra en ny undersökning för att få aktuella kunskaper om framförallt kvaliteten på de lokala jämställdhetsplanerna.Utskottet utgår från att JämO:s uppföljningsundersökning fårutgöra grund för de fortsatta informationsinsatsernas intensitetoch inriktning. Något uttalande härutöver är enligt utskottetsmening inte påkallat. Det nu behandlade yrkandet i motion A811(c) avstyrks därför.I två motioner berörs JämO:s befogenheter.Rose-Marie Frebran och () begär i motionA803 liksom () i motion A801 etttillkännagivande att JämO:s kompetensområde bör utvidgas.Eftersom allmänheten har den föreställningen attJämO bevakar jämställdhetssträvandena inom hela samhället börJämO få uttala sig över hela samhällsområdet, även om lagensutformning inte ändras.Vidare bör JämO få rätt att använda sig av annan lagstiftningän jämställdhetslagen. Motiveringen är att JämO:s ärenden kanomfatta en kombination av brott mot olika lagar som t.ex.jämställdhetslagen, föräldraledighetslagen och lagen omanställningsskydd.Utskottet anför följande.JämO:s uppgift enligt jämställdhetslagen är att i första handsöka förmå arbetgivare att frivilligt följa lagens föreskrifter.Därutöver skall JämO också i övrigt medverka i strävandena attfrämja jämställdhet i arbetslivet. Förutom dessa uppgifter skallJämO enligt sin instruktion även verka för jämställdhet inomskolväsendet, högskolan, arbetsmarknadsutbildningen och andrautbildningsformer. Rådgivning och information nämns somarbetsmetoder i detta sammanhang.Frågan huruvida lagen borde utvidgas till att avse även andraområden än arbetslivet diskuterades bl.a. i proposition1990/91:113 om en ny jämställdhetslag m.m. Därvid underströksatt ett aktivt arbete måste utföras inom olika samhällsområden,om målen för jämställdhet mellan kvinnor och män skall uppnås.Ett stort ansvar vilar här på stat och kommun, men också påenskilda organisationer och individer. Enligt propositionenborde också i fortsättningen frågor som rör socialförsäkringen,familjerätten osv. behandlas inom resp. område. godkända betänkande (1990/91:AU17, rskr. 288) ansågutskottet att starka skäl talar för att behålla avgränsningen avlagens tillämpningsområde till arbetslivet.Utskottet har förståelse för de framförda önskemålen om enbreddning av JämO:s verksamhet till fler sektorer av samhället.Mot bakgrund av relativt gjordaställningstagande i frågan anser utskottet att nya övervägandenbör anstå till ett vidare sammanhang. Ett tillfälle attaktualisera frågan föreligger i samband med den tidigare nämndajämställdhetspropositionen som planerats till början av år 1994.Utskottet vill också betona att det är självklart attjämställdhetssynpunkter införlivas inom olikasamhällssektorer som till exempel utbildningsområdet ochsocialförsäkringsområdet. Mot bakgrund av det anförda ärutskottet inte berett att förorda något initiativ med anledningav motionerna A801 (kds) och A803 (kds), som följaktligenavstyrks. beträffande resursfördelningen mellan kvinnor och mänatt avslår motionerna 1992/93:A805 och 1992/93:A816,men. (v) - delvis2. beträffande konsekvenserna för jämställdheten attriksdagen avslår motionerna 1992/93:A809 yrkande 6 och1992/93:A811 yrkande 25,men. (v) - delvis3. beträffande strategi för att förbättra kvinnornassituation på arbetsmarknaden att avslår motion1992/93:A815 yrkande 2,men. (v) - delvis4. beträffande kvinnliga entreprenöreratt avslår motion 1992/93:A802,5. beträffande löneskillnader mellan kvinnor och mänatt avslår motionerna 1992/93:A801 yrkande 2,1992/93:A811 yrkande 12 och 1992/93:A813,6. beträffande arbeteatt avslår motionerna 1992/93:A806 yrkande 2,1992/93:A811 yrkande 13 och 1992/93:A815 yrkande 1,7. beträffande arbetsorganisation och arbetstider förkvinnor samt sjuklönereformens effekteratt avslår motion 1992/93:A806 yrkandena 3 och 4,8. beträffande ökad kvinnorepresentationatt avslår motionerna 1992/93:A801 yrkande 1,1992/93:A809 yrkandena 1 och 4 samt 1992/93:A811 yrkande 1,men. (v) - delvis9. beträffande internationella kvinnorepresentationsfrågoratt avslår motionerna 1992/93:A808 yrkande 3 och1992/93:A809 yrkande 2,10. beträffande ett avslår motion 1992/93:A804,11. beträffande målet om jämställdhet i arbetslivetatt avslår motion 1992/93:A806 yrkande 1,12. beträffande skärpning av jämställdhetslagenatt avslår motion 1992/93:A808 yrkande 2,men. (v) - delvis13. beträffande ett aktivt jämställdhetsarbeteatt avslår motionerna 1992/93:A267 yrkande 16 och1992/93:A815 yrkande 4,res. (s)14. beträffande informationsinsatser omjämställdhetsarbetetatt avslår motion 1992/93:A811 yrkande 17,15. beträffande JämO:s befogenheteratt avslår motionerna 1992/93:A801 yrkande 3 och1992/93:A803.men. (v) - delvisStockholm den 2 september 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (), (), (), (),(), (nyd), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Ett aktivt jämställdhetsarbete (mom. 13), , , ochMonica (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet har" och på s. 15 slutar med "tillämpligadelar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets bedömning är det en nödvändighet att detaktiva jämställdhetsarbetet intensifieras ute påarbetsplatserna. Man bör därför ta fasta på de förslag somframförs i motion A267 (s). Dessa innebär att arbetsgivarnaaktivt måste förbättra kvinnornas arbetssituation på bl.a.följande områden: arbetsmiljö, befordringsmöjligheter, lönenivå,utbildningsmöjligheter, arbetstider, sexuella trakasserier.Löntagarnas organisationer måste vara pådrivande i detta arbetesamtidigt som regeringen kraftfullt bör verka för attarbetsgivarna ökar sitt engagemang och ansvar för att uppnåjämställdhet ute på arbetsplatserna. Utskottet föreslår därförett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A267 (s)i denna del. Med det anförda får yrkandet i motion A815 (s) omett aktivt jämställdhetsarbete anses tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande ett aktivt jämställdhetsarbeteatt medbifall till motion 1992/93:A267 yrkande 16 samt med anledning avmotion 1992/93:A815 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Resursfördelningen mellan kvinnor och män (mom. 1), , , ochMonica (alla s) anför:Vi instämmer i vad utskottet anfört i anslutning tillbehandlingen av bl.a. motion A816 av m.fl.(s). Enligt vår uppfattning är resursfördelningen mellan kvinnoroch män en mycket viktig fråga och vi förutsätter att utskottetssynpunkter inlemmas i propositionen.2. Strategi för att förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden (mom. 3), , , ochMonica (alla s) anför:Vi vill hänvisa till att frågan om en strategi för ökadjämställdhet på arbetsmarknaden tas upp i Socialdemokraternaspartimotion A267, vilken behandlats i utskottets betänkande1992/93:AU11 under avsnittet Arbetsmarknaden för kvinnor.Motionsförslaget har i nämnda betänkande följts upp av enreservation (res. 13).Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Hans Andersson () anför:Jag instämmer i den reservation som Socialdemokraternasföreträdare i utskottet har avgett beträffande ett aktivtjämställdhetsarbete.Därutöver vill jag anföra följande.Enligt min mening bör resursfördelningen mellan kvinnor ochmän angripas på ett annat sätt än den nuvarande tendensen attsom en förstahandsåtgärd undersöka möjligheterna att fåskatteavdrag för anställd hushållshjälp. I stället böransträngningarna inriktas på åtgärder som leder till att kvinnorfår bättre arbetsvillkor och lika lön för lika eller likvärdigtarbete.Min uppfattning är vidare att konsekvenserna förjämställdheten bör analyseras djupare än vad som förnärvarande sker i samband med utredningar, reformer och annatförändringsarbete i samhället.Vidare behövs såväl en strategi för att förbättra kvinnornassituation på arbetsmarknaden som andra åtgärder för attjämställdheten skall kunna tränga igenom på arbetsmarknaden.Vad gäller frågorna om en ökad kvinnorepresentation anserjag att den nuvarande ordningen med etappmål är en alltförlångsam väg att gå; kvotering till olika styrelser och organ ärenligt min mening en mer adekvat metod.Jag instämmer i kravet på en skärpning avjämställdhetslagen, så att nuvarande kryphål i lagen täppstill.För att få ett bättre genomslag av jämställdhetsarbetet ipraktiken bör såväl jämställdhetslagen som JämO:sbefogenheter utvidgas till att omfatta också områden utanfördet egentliga arbetslivet, i synnerhet utbildningsområdet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 2, 3, 8, 12 och 15 borde ha hemställt:1. beträffande resursfördelningen mellan kvinnor och mänatt medanledning av motionerna 1992/93:A805 och 1992/93:A816 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,2. beträffande konsekvenserna för jämställdhetenatt med anledning av motionerna 1992/93:A809 yrkande6 och 1992/93:A811 yrkande 25 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,3. beträffande strategi för att förbättra kvinnornassituation på arbetsmarknadenatt med anledning av motion 1992/93:A815 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,8. beträffande ökad kvinnorepresentationatt med anledning av motionerna 1992/93:A801 yrkande1, 1992/93:A809 yrkandena 1 och 4 samt 1992/93:A811 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,12. beträffande skärpning av jämställdhetslagenatt med anledning av motion 1992/93:A808 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,15. beträffande JämO:s befogenheteratt med bifall till motion 1992/93:A803 samt medanledning av motion 1992/93:A801 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.