bet · GG01UbU8 · 1993-03-11 00:00:00 — Förflyktingar, för vilka kommunen har rätt att uppbära statligersättning för flyktingmottagande enligt förordningen 1990:927,ges ersättning för sfi inom ramen för den flyktingschablon somutgår till kommunen (prop. 1989/90:105, bet. SfU21, rskr. 281).Varje kommun avgör själv hur mycket av dessa medel som skallnyttjas för sfi-undervisning.Av RRV:s rapport framgår bl.a. att väntetiden för att fåpåbörja sfi-undevisning varierar kraftigt och uppgår igenomsnitt , och att hög frånvaro ochmånga avbrott medför att det faktiska antaletnärvarotimmar/undervisningtimmar i sfi för invandrarna stannarvid åtta timmmar . RRV framhåller att bidragssystemetinte innehåller incitament för kommunerna att tillhandahålla700 timmars undervisning, vilket är det riktvärde som legattill grund för beräkningen av statsbidraget. Vidare konstaterarRRV att som ansvarig central myndighet inte påbörjatnågon uppföljnings- och utvärderingsverksamhet avsfi-undervisningen. RRV begär att senast den 1 juli1993 skall inkomma med en skriftlig redogörelse med anledningav revisionsrapporten.Även om RRV:s förvaltningsrevision av sfi-undervisningen ärbegränsad -- endast fyra kommuner har varit föremål för verketsgranskning -- anser utskottet att vissa uppgifter äralarmerande. Det gäller främst det låga faktiska antaletnärvarotimmar i undervisningen. Härvid förutsätter utskottetatt ledningen för sfi-undervisningen i kommunerna snarastföljer upp intentionerna i läroplanen och vidtar konkretaåtgärder för att förbättra närvaron i undervisningen och höjaundervisningens effektivitet. Utskottet utgår vidare från attSkolverket som ansvarig central myndighet prioriterarsfi-undervisningen i sin uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet och återför till kommunerna informationom modeller för väl fungerande sfi-undervisning.En huvuduppgift för den i det föregående nämndaparlamentariska kommittén, som skall se över invandrarpolitikenoch invandrings- och flyktingpolitiken, är enligt direktiven(dir. 1993:1) att lägga fram förslag om hur invandrarpolitikenbör vara utformad för att ge bättre förutsättningar förinvandrare att integreras i det svenska samhället. Särskiltintresse bör ägnas invandrarnas situation på arbetsmarknadenliksom svenskkunskapernas betydelse för integrationen.Utskottet utgår från att sfi-undervisningen i kommunerna kommeratt tas upp i utredningens arbete.Utbildningsutskottet har avlämnat ett yttrandetill socialförsäkringsutskottet över revisorersförslag angående invandrarpolitikens inriktning och resultat(förslag 1992/93:RR2, yttrande 1992/93:UbU5y). Häri tillstyrkerutbildningsutskottet revisorernas hemställan om en skyndsamredovisning av erfarenheterna av den reformerade undervisningeni svenska för invandrare.Mot denna bakgrund och med hänvisning till vad utskottet iövrigt anfört finner utskottet ingen anledning att i nuförevarande sammanhang föreslå att vidta någonsärskild åtgärd i denna fråga, varför motionerna 1992/93:Ub529yrkande 1 och 1992/93:Ju618 yrkande 1 avstyrks.Vissa anslagsfrågorI motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande 1 föreslås attsektorsbidraget till skolan skall återinföras. Ettsektorsbidrag för skolverksamheten skulle försvåra förriksdagen att frångå sitt ansvar för en nationellt likvärdigskola, menar motionärerna.Riksdagens beslut (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) omansvaret för skolan innebar bl.a. att en schabloniseradbehovsrelaterad beräkning av statsbidragen skulle göras enligtolika beräkningsmodeller, som skulle beakta kommunernasskiftande strukturella och demografiska förutsättningar ochbehov. Ett generellt bidrag till skolsektorn ansågs ge de bästamöjligheterna för skolhuvudmännen att planera verksamheten medhänsyn till lokala förhållanden.I sitt yttrande (1991/92:UbU5y) till finansutskottet våren1992 ställde utskottet sig bakom regeringens förslag om ettnytt generellt statsbidrag till kommunerna, kallat statligtutjämningsbidrag. Genom att kommunerna ges störrehandlingsfrihet när det gäller att prioritera olikaverksamhetsområden kan den kommunala verksamheten bedrivas påett effektivare sätt, anförde utskottet. beslutade(prop. 1991/92:150 del II, bet. FiU29, rskr. 345) att införaett nytt statligt utjämningsbidrag till kommunerna från den 1januari 1993.Kravet på en likvärdig utbildning inom varje skolform,varhelst den anordnas i landet slås fast i skollagen (1 kap. 2§). I det mål- och resultatorienterade styrsystemet, som numeraligger till grund för ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun, är det uppgift att följa och utvärderaskolverksamheten, utöva tillsyn över den och på olika sättbidra till skolans utveckling. I regeringens särskilda direktivför Statens skolverks fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95--1996/97 skall bl.a. analyseraelevernas kunskapsnivå när det gäller såväl jämförelser mellanolika skolor inom alla skolformer, kommuner och kommuntyper somöver tiden. bör enligt direktiven särskiltuppmärksamma och redovisa utvecklingen när det gäller sådanaelevgrupper som har behov av särskilt stöd.Med hänvisning till att i september månad 1993kommer att avlämna sin fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1994/95--1996/97 och därvid redovisa utvecklingen avhela det svenska skolväsendet finner utskottet det intepåkallat att gör något särskilt uttalande medanledning av motion 1992/93:Ub502 yrkande 1, varför denavstyrks.I motion 1992/93:Jo675 (fp) yrkande 4 begärs ändradeberäkningsgrunder för statbidraget till skolan. Större hänsynbör tas till problemen i skärgårdskommunerna. Enligtmotionärerna är det angeläget att undervisning på främst låg-och mellanstadierna kan anordnas i skärgården.Utskottet erinrar om beslut (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) om ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun på skolområdet. Ett motiv för införandet av ettgenerellt bidrag till skolsektorn var bl.a. att ett sådantbidrag ger de bästa möjligheterna för huvudmännen att planeraoch genomföra verksamheten med utgångspunkt i lokalaförhållanden. Som redovisats i det föregående har det tidigares.k. sektorsbidraget avvecklats och från den 1 januariinordnats i ett nytt generellt statsbidrag till kommunerna,kallat statligt utjämningsbidrag (prop. 1991/92:150, del II,bet. FiU29, rskr. 345).Med hänvisning till gällande ordning för beslut omskolverksamhetens planering och organisation bör integöra något uttalande i enlighet med vad som föreslås i motion1992/93:Jo675 yrkande 4, varför den avstyrks. Till detta villutskottet lägga följande. Regeringen har med anledning avriksdagens beslut om införandet av ett nytt statsbidragssystemför kommunerna beslutat tillkalla en särskildutredare för att utveckla principer och metoder för utjämningav strukturellt betingade kostnadsskillnader mellan kommuner.Utredaren skall bl.a. föreslå relevanta faktorer som på etträttvist sätt återspeglar olikheter i kostnader beroende påstrukturella, för kommunerna opåverkbara, förhållanden.Anslagsbeloppet, m.m.I motion 1992/93:Ub905 (s) yrkande 7 delvis föreslås när detgäller anslagsbeloppet att anvisar 1 500 miljonerkronor till kommunerna för att anordna ett tredje år igymnasieskolan för /94. Medlen beräknas för50000 studerande till en kostnad av perutbildningsplats. För att öka utbildningsvolymen i komvuxbegärs i samma motion (yrkande 10 delvis) att anvisar600 för /94, vilket skall gekommunerna möjlighet att anordna undervisning inom komvux förytterligare 20000 studerande. Motionärerna föreslår attriksdagen till Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet för /94 anvisar 2 142 839 000 kr.För såväl utbildningen under ett tredje år i gymnasieskolan somutbildningen inom komvux bör medlen disponeras av (yrkande 11), som även bör få möjlighet att göra överföringarav resurser mellan här berörda anslagsposter. I motion1992/93:Ub502 (v) yrkande 18 delvis bör anvisa 100miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit, dvs.142839000 kr. Medlen bör avse en ökad utbildningsvolym inomkomvux.Utskottet har i det föregående i sak behandlat såvälutbildningsplatser för ett tredje år i gymnasieskolan som enutökad utbildningsvolym inom komvux för /94. Ikonsekvens med utskottets tidigare ställningstagande i dessafrågor bör med bifall till proposition 1992/93:100och med avslag på motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 18 och1992/93:Ub905 yrkandena 7 och 10 (alla delvis) samt yrkande 11till Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet för /94 anvisa 42 839 000 kr.Förslag om stimulansbidrag till kommunerna förförbättringar av skolans fysiska arbetsmiljö framförs imotion 1992/93:Ub905 (s) yrkande 15. Motionärerna är kritiskatill att det tidigare stimulansbidraget för detta ändamålavskaffades av den nuvarande regeringen. Det finns enligtmotionärerna ett stort behov av upprustning och översyn avkommunernas skolor. Villkoret för att erhålla statsbidrag fördetta ändamål bör vara att kommunerna själva svarar för ettlika stort belopp som statsbidraget. bör besluta attett nytt anslag, benämnt Stimulansbidrag för förbättringar avskolans fysiska arbetsmiljö, förs upp på riksstaten /94 med 600miljoner kronor.Utskottet hänvisar till att finansutskottet den 25 februari1993 tagit ställning till yrkanden om insatser på det s.k.ROT-området, dvs. reparation samt om- och tillbyggnad (bet.1992/93:FiU10). Enligt finansutskottet måste åtgärder för attkomma till rätta med det svåra läget på arbetsmarknaden fåhögsta prioritet. förordar därför att åtgärdervidtas för att stimulera till ökad ROT-verksamhet under åren1993 och 1994.Ett enigt finansutskott anser att nu bör anvisamedel för bl.a. statlig subvention av underhåll ochreparationer av vissa kommunala byggnader. och1994 bör ett särskilt stimulansbidrag lämnas till kommuner förreparation och underhåll av bl.a. skolor. Bidraget bör utgå med30 % av kostnaden och omfatta reparations- ochunderhållsarbeten som påbörjas före och somslutförs . Bidraget bör administreras avArbetsmarknadsstyrelsen och för ändamålet bör 800 miljonerkronor anvisas. För att markera att det är fråga omsysselsättningsskapande åtgärder av temporär natur bör medlenanvisas över reservationsanslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder på huvudtitel. Medlen böranvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår.Utskottet vill erinra om att tillStimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna för /92 anvisade (prop. 1990/91:100 bil. 10, bet. UbU10, rskr. /92 anvisades ytterligare 600 miljoner kronorför detta ändamål (prop. 1991/92:10, bet. UbU6, rskr. Detankom på länsstyrelserna att administrera och prövabidragsansökningar från kommunerna. De skulle särskiltuppmärksamma frågor om effekterna på arbetsmarknaden ochavpassa sin handläggning för att snabbt nå effekter påsysselsättningen.Utskottet anser att det fortfarande finns ett stort behov avupprustning och miljöförbättringar i kommunernas skolor.Regeringen bör överväga i vad mån länsstyrelsernas tidigareerfarenheter av handläggningen av kommunernas ansökningar ombidrag för detta ändamål nu kan nyttjas.Utbildningsutskottet, som instämmer i finansutskottetsförslag om medel för underhåll och reparationer av vissakommunala byggnader, föreslår att med anledning avmotion 1992/93:Ub905 yrkande 15 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet här anfört om upprustning avskollokaler.I syfte att höja inrednings- och utrustningsstandarden i bådegrundskolan och gymnasieskolan föreslås i motion 1992/93:Ub502(v) yrkande 7 att till ett nytt anslag benämntInredning och utrustning av skollokaler anvisar100miljoner kronor för /94. Beloppet bör förasupp som ett särskilt anslag på riksstaten för budgetåret1993/94.Riksdagen beslutade under föregående (prop. 1991/92bil. 9, bet. UbU12, rskr. 194) att avskaffa bl.a. anslagetBidrag till utrustning för gymnasier m.m. Då frågor ominredning och utrustning i skolan i första hand bör vara enangelägenhet för skolhuvudmannen och bedömas med utgångspunkti lokala förhållanden, finner utskottet ingen anledning attriksdagen anvisar medel för detta ändamål. Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att avslår motion1992/93:Ub502 yrkande 7. beträffande utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolanatt avslår motionerna 1992/93:Ub903 yrkande 2,1992/93:Ub905 yrkande 7 delvis, 1992/93:Ub906 yrkande 1,1992/93:N281 yrkande 2 delvis och 1992/93:N317 yrkande 6,res. 1 (s)2. beträffande utbildningsplatser inom kommunalvuxenutbildningatt avslår motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 18delvis, 1992/93:Ub903 yrkande 3, 1992/93:Ub905 yrkandena 9 och10 delvis, 1992/93:Ub906 yrkande 2, 1992/93:N281 yrkande 2delvis och 1992/93:N317 yrkande 7,res. 2 (s)3. beträffande utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolan /95att avslår motion 1992/93:Ub905 yrkande 8,res. 3 (s)4. beträffande utökad lärlingsutbildningatt avslår motion 1992/93:Ub431,5. beträffande ökad teoretisk gymnasieutbildning iStockholms länatt avslår motion 1992/93:T221 yrkande 4,6. beträffande kommunernas ansvar för vissa ungdomarsutbildning i gymnasieskolanatt avslår motion 1992/93:Sf515 yrkande 2,7. beträffande hemspråksundervisningatt avslår motionerna 1992/93:Ub520 och1992/93:Fi211 yrkande 26,res. 4 (nyd)8. beträffande undervisning i svenska för invandrareatt avslår motionerna 1992/93:Ub529 yrkande 1 och1992/93:Ju618 yrkande 1,res. 5 (nyd)9. beträffande återinförande av sektorsbidragetatt avslår motion 1992/93:Ub502 yrkande 1,10. beträffande ändrade beräkningsgrunder för statsbidragtill skolanatt avslår motion 1992/93:Jo675 yrkande 4,11. beträffande anslagsbeloppetatt med bifall till proposition 1992/93:100 och medavslag på motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 18 delvis och1992/93:Ub905 yrkandena 7 och 10 (båda delvis) samt 11 tillBidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendetför /94 anvisar ett förslagsanslag på42839000 kr,res. 6 (s) - villk. 1 och 212. beträffande stimulansbidrag till kommunerna tillförbättringar av skolans fysiska miljöatt med anledning av motion 1992/93:Ub905 yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. beträffande särskilt anslag till inredning ochutrustning av skollokaleratt avslår motion 1992/93:Ub502 yrkande 7.Stockholm den 11 mars 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),() ochIngegerd (). Utbildningsplatser för ett tredje år i gymnasieskolan(mom.1), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.4börjar med "Utskottet har" och på s.5 slutar med "yrkande 6"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att kunskap ärnyckeln till en industriell återhämtning i . Det främstakonkurrensvapnet på världsmarknaden bör för del varaen högt utbildad och kompetent arbetskraft. Den svenskautbildningsnivån har ofta framställts som en konkurrensfördelgentemot andra länder. Vid en internationell jämförelse harSverige emellertid inga avgörande försteg i detta avseende.Särskilt allvarligt är att synes ha en generellt settalltför låg utbildningsnivå inom industrin. Mot denna bakgrundär det nödvändigt att öka andelen som har gymnasiekompetens ochhögskoleutbildning i arbetskraften.Utskottet tillstyrker motionärernas förslag att minst 50000ungdomar ur gruppen 18--med enbart tvååriggymnasieutbildning bör ges möjlighet att genomgå ett tredje åri gymnasieskolan. Innehållet i ett tredje utbildningsår igymnasieskolan bör anpassas till elevernas önskemål,förkunskaper och de lokala förutsättningarna i kommunen.Förutom studier i svenska, matematik och främmande språk liksomkomplettering av yrkesutbildningen bör hög prioritet ges åtstudier i tekniska och naturvetenskapliga ämnen, bl.a. somgrund för fortsatta studier på högskolan eller förteknikerutbildning inom komvux.En sådan kraftig utbildningssatsning som här föreslås kommeratt innebära stora påfrestningar på skolorganisationen.Utskottet utgår från att företrädare för kommunen och dessskolväsende, för näringsliv och fackliga organisationer samtlokala arbetsmarknadsmyndigheter kommer att samarbeta för attpå finna former för att genomföra ifrågavarandeutbildningsinsatser.Vad utskottet anfört om utbildningsplatser för ett tredje åri gymnasieskolan bör med bifall till motionerna1992/93:Ub905 yrkande 7 delvis och 1992/93:N281 yrkande 2delvis samt med anledning av motionerna 1992/93:Ub903 yrkande2, 1992/93:Ub906 yrkande 1 och 1992/93:N317 yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub905yrkande 7 delvis och 1992/93:N281 yrkande 2 delvis samt medanledning av motionerna 1992/93:Ub903 yrkande 2, 1992/93:Ub906yrkande 1 och 1992/93:N317 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Utbildningsplatser inom vuxenutbildning (mom.2), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.6börjar med "Utskottet utgår" och på s.7 slutar med "yrkande 7avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att kommunalvuxenutbildning har en betydelsefull roll för att förverkligaidéerna om livslångt lärande och bidra till att åstadkomma engenerell kompetenshöjning hos arbetskraften. Komvux är särskiltviktig för kvinnor och invandrare.Enligt vad utskottet erfarit är köerna till komvux i deflesta kommuner långa. Genom att öka dimensioneringen i denreguljära utbildningsorganisationen utnyttjas den fria viljatill studier som finns bland dem som står i kö förkomvuxstudier. Utskottet vill särskilt framhålla betydelsen avkomvux när det gäller en ökad dimensionering av utbildningen ihögskolan.Ansökningar till teknisk utbildning i gymnasieskolan harminskat . Mot denna bakgrund är detangeläget att den ettåriga teknikerutbildningen, som är enpåbyggnadsutbildning inom komvux, kan öka. Det är vidareangeläget att skapa goda möjligheter för elever som tidigaregått tvååriga yrkesutbildningar att komplettera dessa för attsedan antas till teknikerutbildning.Utskottet föreslår att kommunerna tillförs resurser förytterligare 20000 heltidsstuderande inom komvux. Minst 2000platser därav bör avsättas för teknikerutbildningen. Inomkomvux bör vidare inrättas en ettårig utbildning som utformasså att den kan ge bl.a. vissa tjänstemannagrupper en godteoretisk grund för högskolestudier inom särskilt teknisk ochekonomisk sektor.Vad utskottet anfört om utbildningsplatser inom kommunalvuxenutbildning bör med bifall till motionerna1992/93:Ub905 yrkandena 9, 10 delvis och 1992/93:N281 yrkande 2delvis samt med anledning av motionerna 1992/93:Ub502 yrkande18 delvis, 1992/93:Ub903 yrkande 3, 1992/93:Ub906 yrkande 2 och1992/93:N317 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:2. beträffande utbildningsplatser inom kommunalvuxenutbildningatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub905yrkandena 9, 10 delvis och 1992/93:N281 yrkande 2 delvis samtmed anledning av motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 18 delvis,1992/93:Ub903 yrkande 3, 1992/93:Ub906 yrkande 2 och1992/93:N317 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Utbildningsplatser för ett tredje år i /95 (mom.3), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.7börjar med "Utskottet delar" och slutar med "treårigutbildning" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att de elever somvåren 1994 kommer att avsluta en tvåårig utbildning igymnasieskolan redan nu skall garanteras ett tredjeutbildningsår /95. En sådan garanti skulle intebara öka elevernas möjligheter att förbättra sinayrkeskunskaper och höja sin allmänna kompetens utan underlättaplaneringen för kommunerna när det gäller gymnasieskolanslokalbehov, tillgång på lärare m.m. Detta bör medbifall till motion 1992/93:Ub905 yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:3. beträffande utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolan /95att med bifall till motion 1992/93:Ub905 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Hemspråksundervisning (mom.7)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.8börjar med "avslog" och på s.9 slutar med "yrkande26" bort ha följande lydelse:Utskottet har förståelse för att invandrare som är bosatta iSverige vill behålla och utveckla sitt modersmål, sinatraditioner och sin kultur. I likhet med motionärerna anserutskottet att det inte är det svenska samhället som skalltillhandahålla, betala och organisera hemspråksundervisningen.Riksrevisionsverket () har i en granskning avinvandrarundervisning i /90 pekat påett antal problem när det gäller lärarnas kompetens,hemspråksundervisningens planering och genomförande. Mot dennabakgrund anser utskottet att samhällets insatser förhemspråksundervisningen, som /92 kan beräknas tilldrygt , är helt oförsvarbara. uppfattning bör kommunerna helt och hållet befriasfrån sin lagstadgade skyldighet att anordnahemspråksundervisning. I stället bör ansvaret för attorganisera och finansiera hemspråksundervisningen överförastill invandrarna själva och deras intresseorganisationer.Principen bör alltså vara att den som önskarhemspråksundervisning också skall betala den. Därmed ökarmöjligheterna att bedriva hemspråksundervisning på ett meraeffektivt sätt än . Naturligtvis bör kommunernastödja dem som önskar arrangera hemspråksundervisning genom attt.ex. låta dem disponera undervisningslokaler till en rimligkostnad.Utskottet finner det således anmärkningsvärt att så storakostnader accepteras för en verksamhet som brister ieffektivitet och är i avsaknad av goda resultat. Därför börhemspråksundervisningen inte bekostas med statliga medel och avskattebetalarna. Detta bör med bifall till motionerna1992/93:Ub520 och 1992/93:Fi211 yrkande 26 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande hemspråksundervisningatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub520 och1992/93:Fi211 yrkande 26 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Undervisning i svenska för invandrare (mom.8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.10börjar med "Även om" och på s.11 slutar med "yrkande 1avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka vikten av att invandrarna så snartsom möjligt får goda kunskaper i svenska språket. I alla länderär språket nyckeln och förutsättningen för att kunna bygga uppen hög livskvalitet och fungera som samhällsmedborgare i detnya landet.Med hänvisning till () granskning av1991 års reformering av svenskundervisningen för invandrarefinner utskottet det alarmerande att inte snabba åtgärdervidtas för att rätta till förhållandena. Som framhålls i RRV:srapport har försummat uppföljningen ochutvärderingen av svenskundervisningen för invandrare. I syfteatt skapa nödvändigt omvandlingstryck föreslår utskottet ilikhet med motionärerna att tillfälligt stoppar helaanslaget till sfi under /94.Ansvaret för att lära sig svenska språket bör enligtutskottets uppfattning ligga på den enskilda invandraren --samhället kan endast erbjuda ett gott stöd. Det bör varaobligatoriskt att lära sig det svenska språket för invandraresom avser att permanent bosätta sig i . Senast tolvmånader efter beviljat uppehållstillstånd bör varje invandrarebehärska svenska språket på en definierad nivå.Kunskapskontroll med klara gränser för vad som är godkänt börinföras.