bet · GG01JuU34 · 1993-05-18 00:00:00 — Prövningstillstånd i hovrätt och instansordningen iutsökningsmål I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslagsom innebär bl.a. dels en utökning av systemet medprövningstillstånd för talan mot tingsrätts dom i tvistemål,dels införande av en sådan ordning i brottmål i de falltingsrätten bestämt påföljden till böter eller helt frikänt dentilltalade från ansvar. I propositionen föreslås också en ändradinstansordning beträffande utsökningsmål.Utskottet tillstyrker regeringens förslag med den ändringenatt utskottet med anledning av ett motionsyrkande förordar attprövningstillstånd i brottmål inte skall krävas när enfrikännande dom avsett ett brott för vilket det är föreskrivetsvårare straff än fängelse i sex månader.Utskottet avstyrker vidare ett antal motioner som väckts delsmed anledning av propositionen, dels i år.Till betänkandet har fogats två reservationer från (s) och enreservation från (nyd) samt en meningsyttring från (v). I proposition 1992/93:216 () harregeringen föreslagit att anta de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i utsökningsbalken,3. lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift,4. lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),5. lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vidåterbetalning av skatter och avgifter,6. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggandeoch handräckning.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har fogats tillbetänkandet, se bilaga 1. 1992/93:Ju28 av (-) vari yrkas att riksdagenavslår propositionen.1992/93:Ju29 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår förslaget till ny lydelse av 49 kap.12 § ,2. att avslår förslaget till 49 kap. 12 a §rättegångsbalken,3. att avslår förslaget till ny lydelse av 51 kap. 4§ i ,4. att avslår förslaget till 51 kap. 10 a §rättegångsbalken.1992/93:Ju30 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att hovrätten vid behandling avfrågor om prövningstillstånd skall vara domför med två lagfarnadomare och oförändrade omröstningsregler,2. att beslutar att reglerna om prövningstillståndej skall omfatta frikännande dom för brott där straffetöverstiger ,3. att beslutar att forumregeln vid överklagande avkronofogdemål ges den utformning som föreslås ovan.1992/93:Ju31 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att denovillkorliga rätten för personer, som är häktade och döms tillfängelse av tingsrätt och som överklagar, att tillgodoräkna sigtiden mellan tingsrättens dom och hovrättens dom somverkställighet av fängelsestraffet avskaffas.1992/93:Ju32 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om förstärkt förlikningsverksamhet vid tingsrätterna börutredas för att skapa en billig och snabb tvistehantering,2. att som sin mening ger regeringen till känna attolika frågor om rättegångskostnadernas omfattning ochkonsekvenser för rättsskipningen bör göras till föremål försärskild utredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna attförslaget om införande av prövningstillstånd i brottmål böravslås,4. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör framlägga ett nytt förslag som tillgodoser hovrätternasbehov av att minska målbalanserna i brottmål, allt i enlighetmed vad som angetts i motionen.1992/93:Ju33 av (nyd) vari yrkas1. att avslår förslaget att införaprövningstillstånd i ledet tingsrätt--hovrätt i brottmål därtingsrätten har dömt den tilltalade till böter,2. att avslår förslaget att införaprövningstillstånd i ledet tingsrätt--hovrätt i brottmål därtingsrätten frikänt den tilltalade från ansvar.1992/93:Ju417 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av dispensprövning,1992/93:Ju846 av m.fl. (s) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av dispensprövning. InledningFörfarandet i de allmänna domstolarna regleras i första handav (RB) som trädde i kraft . Utmärkande förförfarandet enligt RB är principerna om muntlighet, omedelbarhetoch koncentration. Dessa principer innebär bl.a. att ett målskall avgöras vid en muntlig, koncentrerad huvudförhandling, därbevisningen läggs fram och parternas argumentering äger rumomedelbart inför domstolen. Detta skall skapa godaförutsättningar för den fria bevisprövning som förutsätts i RBoch därmed även för materiellt riktiga avgöranden.Tingsrätternas domar kan i normalfallet överklagas tillhovrätt genom vad. De flesta beslut av tingsrätt kanöverklagas till hovrätt genom besvär.De överklagade målen fördelas i hovrätterna på tre olikakategorier: tvistemål, brottmål och övriga mål, s.k.besvärsmål.Tvistemål och brottmål betecknas vanligen vademål eftersom deöverklagas genom vad. De flesta andra mål hänförs till kategorinbesvärsmål. Den senare målgruppen består av mål av vitt skildaslag. Dit hänförs i första hand frågor som överklagats genombesvär i brottmål och tvistemål, t.ex. tingsrätts beslut ifrågor under pågående rättegång. Till kategorin besvärsmål försockså bl.a. överklaganden i domstolsärenden, såsomadoptionsärenden, namnärenden och boupptecknings- ocharvsskatteärenden, besvär över beslut av inskrivningsmyndighetsamt besvär över kronofogdemyndighets beslut i utsökningsmål.När det gäller handläggningen föreligger skillnader mellan åena sidan tvistemål och brottmål och å andra sidan besvärsmål. Ifråga om tvistemål och brottmål lämnar ett stortutrymme för muntlighets-, omedelbarhets- ochkoncentrationsprinciperna också i hovrätten. I tvistemål ochbrottmål gäller sålunda som huvudregel att hovrätten skallgrunda sitt avgörande på vad som förekommit vid en muntligförhandling. Möjligheterna att avgöra målen efter enbartskriftlig handläggning har dock ökat genom olika reformer efterRB:s införande.Principerna om muntlighet, omedelbarhet och koncentrationgäller inte i besvärsprocessen. Denna process är nästan alltidskriftlig, dvs. målen avgörs på handlingarna. Huvudförhandlingförekommer aldrig men det finns en möjlighet för hovrätten atthålla förhör med parter och andra. Målen kan i störreutsträckning än andra mål avgöras också utan att motpartenbereds tillfälle att yttra sig. Detta gäller i första hand närhovrätten inte ändrar det överklagade avgörandet.De nuvarande reglerna innebär beträffande samtligamålkategorier med något undantag, att hovrätten gör enfullständig överprövning av tingsrättens avgörande i den mån detföranleds av överklagandet. När det gäller talan mot tingsrättsdom eller beslut i tvistemål, som rör ett lägre belopp än etthalvt basbelopp (f.n. ), krävs dock att hovrättenmeddelat parten prövningstillstånd för att målet skall kunnaprövas av hovrätten.Reglerna om hovrätts sammansättning innebär i huvudsak atthovrätten normalt är domför med tre lagfarna domare. I mål somöverklagats från tingsrätt skall dock minst fyra lagfarna domaredelta i hovrätten om tre eller flera lagfarna domare deltagit itingsrättens avgörande. I familjemål och brottmål gäller istället att hovrätten är domför med tre lagfarna domare och tvånämndemän. Vid avgörande av familjemål och brottmål påhandlingarna och vid avgörande av bötesmål är hovrätten domförmed tre lagfarna domare. Frågor om prövningstillstånd ihovrätten avgörs av två lagfarna ledamöter.Tyngdpunkten i rättsskipningen skall ligga i tingsrätterna.Redan där skall parterna erbjudas en fullständig ochkvalificerad prövning. Hur väl förfarandet vid tingsrätterna änanordnas finns det emellertid mål som av någon anledning blirfelaktigt avgjorda. Hovrätternas huvuduppgift är att rätta tillsådana felaktiga avgöranden.För står prejudikatbildningen i centrum.Högsta domstolens huvuduppgift är att meddela avgöranden som kantjäna till ledning för rättstillämpningen, och domstolen sysslardärför endast i mycket begränsad omfattning med att korrigerafelaktiga avgöranden från underinstanserna. I fråga om vissahovrättsavgöranden får överklagande till överhuvud taget inte ske (fullföljdsförbud). Så är exempelvis falletnär hovrätten har överprövat interimistiska beslut av tingsrätti familjemål (18 kap. 4 § tredje stycket och 20kap. 12 § tredje stycket ). hardet också i vissa fall införts regler om fullföljdsförbud meds.k. Med detta avses att det i princip råderfullföljdsförbud, men att hovrätten i ett enskilt fall kantillåta ett överklagande om saken har prejudikatintresse. Ettexempel på detta är regleringen om möjligheten att överklagahovrättens beslut angående ersättning till offentlig försvarare(54 kap. 2 a § RB)Bakgrund till propositionenArbetsläget vid de allmänna domstolarna har sedan flera årvarit ansträngt. Särskilt drabbade är hovrätterna. Under desenaste åren har det kommit in allt flera mål till dem.Domstolsverket har på uppdrag av regeringen undersökthovrätternas målutveckling och målstruktur. Undersökningen harredovisats i en rapport (1990:4). Av rapportenframgår bl.a. att den totala målökningen i hovrätterna undertioårsperioden --1989 uppgått till som målengenomsnittligt blivit tyngre. Även om hovrätterna har förmåttatt efter hand öka målavverkningen har de inte kunnat hållajämna steg med den ökande tillströmningen. Antalet avgjorda målunder tioårsperioden har ökat . Också under de senasteåren har måltillströmningen ökat kraftigt. kom det indrygt 22 000 mål till hovrätterna, vilket var en ökning mednästan 1 500 mål eller jämfört med . komdet in drygt 26 000 mål, vilket innebär en ökning med omkring 4000 mål eller jämfört med . Den största ökningenunder 1992 står gruppen övriga mål för medan brottmålenökade och tvistemålen . Trots en störremålavverkning ökade målbalanserna jämförtmed 1991. På flera håll bedöms balanserna numera vara så storaatt läget är svårbemästrat.Vid tillkomsten av RB och därefter fanns detbortsett från ett fåtal undantag inga begränsningar när detgällde parts möjligheter att få ett tingsrättsavgörandefullständigt överprövat av hovrätten. Denna ordning frångicksförst 1974.Då infördes genom lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål ommindre värden, den s.k. småmålslagen, en ordning medprövningstillstånd som en förutsättning för en fullständigprövning i hovrätten i vissa tvistemål (prop. 1973:87, JuU36,rskr. Reglerna om prövningstillstånd återfinns numera --efter vissa ändringar -- i RB. Dessa regler innebär, som ovannämnts, att den som vill överklaga ett tingsrättsavgörande i etttvistemål där tvisteföremålets värde uppenbart inte överstigerhälften av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring måste beviljas prövningstillstånd av hovrätten föratt få en fullständig överprövning till stånd (49 kap. 12 § RB).Prövningstillstånd får enligt 49 kap. 13 § RB meddelas i trefall, nämligen om det är av vikt för ledningen avrättstillämpningen att talan prövas av högre rätt(prejudikatdispens), om det finns anledning till ändring i detslut vartill tingsrätten kommit (ändringsdispens) eller om detannars finns synnerliga skäl att pröva talan (extraordinärdispens).I och med att småmålslagen upphävdes ochreglerna inarbetades i RB (prop. 1986/87:89, JuU31, rskr. 278)kom reglerna om prövningstillstånd att bli tillämpliga påytterligare några kategorier av mål, nämligen vissa mål vidfastighetsdomstolarna om hyra och bostadsrätt. Därefter harliknande regler införts i lagen (1976:206) omfelparkeringsavgift (prop. 1988/89:78, JuU20, rskr. 260).Fram till hade hovrätten i de flesta falldömt med fyra juristdomare. Genom lagen (1976:560) om ändring iRB ändrades sistnämnda dag domförhetsreglerna så att hovrättenbl.a. i grövre brottmål och vissa familjemål skulle bestå avjuristdomare och nämndemän, i de flesta fall tre juristdomareoch två nämndemän (prop. 1975/76:153, JuU44, rskr. 396).Domförhetsreglerna ändrades ånyo (prop.1983/84:78, JuU15, rskr. Hovrätterna blev i principdomföra med tre juristdomare i de fall där minimiantaletdittills varit fyra. En sammansättning med fyra juristdomarebehölls i de fall där tingsrätten vid det överklagade avgörandetbestått av minst tre juristdomare. fick hovrätternaökade möjligheter att avgöra mål utan huvudförhandling.Bakgrunden till de sistnämnda ändringarna var den ökandearbetsbelastningen vid hovrätterna.Den 1 september 1989 reformerades hovrättsförfarandet på flerapunkter (prop. 1988/89:95, JuU23, rskr. Till grund förreformen låg arbete, framför allt dessslutbetänkande (SOU 1987:46) Översyn av 4Hovrättsfrågor, sammansättningsfrågor m.m. Syftet var främst attförenkla och effektivisera så att hovrättsarbetet kankoncentreras till de viktiga frågorna. I linje härmed gjordesbl.a. inskränkningar såväl i hovrättens skyldighet att prövaskuldfrågan i sådana brottmål där endast påföljdsfråganöverklagats som parternas möjligheter att i tvistemål införa nyaomständigheter och nya bevis. Hovrätterna blev också domföra medtre i stället för fyra juristdomare i ännu flera fall ändittills.År 1989 tillkallades en parlamentariskt sammansatt kommitté(dir. 1989:56) för att se över domstolarnas uppgifter,arbetssätt och organisation. Kommittén antog namnetDomstolsutredningen. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1991:94)inskränktes utredningens uppdrag så att det inte längreomfattade domstolarnas organisation. Utredningen avgav sittbetänkande (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-taletArbetsuppgifter och förfaranderegler . Förslageni betänkandet tar sikte på arbetsfördelningen mellan domstolaroch förvaltning och mellan de allmänna domstolarna och deallmänna förvaltningsdomstolarna. Utredningen tar också uppfrågor om omprövning, överklagande och instansordningen samtvissa andra processrättsliga frågor. arbete ligger till grundför de nu framlagda förslagen. I ärendet föreligger härutöverett yttrande från lagutskottet (1992/93:LU5y) och en tillutskottet inkommen skrift.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att förfarandet medprövningstillstånd utvidgas till att omfatta alla tvistemål därvärdet av tvisteföremålet uppenbart inte överstiger ettbasbelopp (för ). är motsvarande gränsett halvt basbelopp.I propositionen föreslås vidare att regler omprövningstillstånd införs när det gäller talan mot tingsrättsdom i brottmål i vilken tingsrätten bestämt påföljden till bötereller frikänt den tilltalade från ansvar. Prövningstillståndskall krävas oavsett vem av den tilltalade, åklagaren ellermålsäganden, som överklagar. Undantag föreslås för det fåtalfall där Riksåklagaren, eller Riksdagensombudsmän för talan i hovrätten.Prövningstillståndsförfarandet i hovrätten föreslås utformat ihuvudsak på samma sätt för både brottmål och tvistemål.Förslaget innebär att prövningstillstånd skall kunna beviljas omdet finns anledning att ändra tingsrättens avgörande(ändringsdispens), om det är av vikt för ledningen avrättstillämpningen att överprövning sker (prejudikatdispens)eller om det annars föreligger synnerliga skäl till överprövning(extraordinär dispens).I propositionen föreslås att hovrätten vid dispensprövningenskall vara domför med tre lagfarna domare. gäller atthovrätten skall bestå av två domare.I propositionen föreslås vidare att beslut som har meddelatsav kronofogdemyndighet skall överklagas först till tingsrätt istället för som direkt till hovrätt. För prövning i hovrättskall krävas prövningstillstånd.Propositionen innehåller också ett förslag om att reglerna oms.k. hovrättsting skall avskaffas.Lagändringarna föreslås träda i kraft såvittgäller reglerna om prövningstillstånd i hovrätt och omavskaffande av hovrättsting och i övrigt den 1 januari 1994.Överväganden rörande prövningstillståndAllmäntEnligt utskottets mening är arbetssituationen vid hovrätternasådan att verkningsfulla åtgärder krävs för att balanserna därinte skall leda till att ett stort antal mål förblir oavgjordaunder oacceptabelt . Det föreligger också ett starktintresse av att överrätternas resurser koncentreras på de merasvårbedömda och kvalificerade målen.Utskottet delar den i propositionen framförda uppfattningenatt det som kan göras för att åstadkomma en effektivarehovrättsprocess är att bygga vidare på systemet meddispensregler i tvistemål och att införa sådana regler även förbrottmålens del. Andra i och för sig tänkbara åtgärder är, somanförs i propositionen, ännu inte färdigberedda och måste därföranstå. I sammanhanget vill utskottet dock anmärka att de förslagsom behandlas i detta ärende knappast är tillräckliga för attkomma till rätta med arbetssituationen vid hovrätterna.Utskottet noterar att ett utredningsarbete som bl.a. syftar tillytterligare åtgärder för att lätta hovrätternas arbetsbördaockså har inletts. Utskottet återkommer härtill i det följande.När det gäller frågan om prövningstillstånd i hovrätt villutskottet i likhet med vad som anförs i propositionen (s. 51 f)framhålla att en ordning med prövningstillstånd inte innebär attdet blir förbjudet att klaga till högre rätt. Vad som skiljerett system med prövningstillstånd från ett system med obegränsadrätt till prövning i högre instans är inte rätten att överklagautan överrättens handläggning av de mål som överklagas. Det äralltså inte fråga om att själva fullföljdssystemet principielltförändras utan det skapas endast utrymme för ett mera flexibeltsätt att handlägga de fullföljda målen.Utskottet vill redan här lägga fast att utskottet har enpositiv grundinställning till prövningstillstånd i hovrätt. Tillenskildheter i förslaget återkommer utskottet i det följande.Prövningstillstånd i tvistemålEtt system med prövningstillstånd finns i svenskrätt för de s.k. småmålen, dvs. tvistemål där förlikning omsaken är tillåten (dispositiva tvistemål), om värdet av vad somyrkas uppenbart inte överstiger ett halvt basbelopp. 12 § RB får en talan mot tingsrättens dom eller beslut isådant mål inte prövas av hovrätten utan att hovrätten förstmeddelat parten prövningstillstånd. Prövningstillstånd får somtidigare nämnts enligt 49 kap. 13 § RB meddelas om det är avvikt för ledning av rättstillämpningen att talan prövas av högrerätt (prejudikatdispens), anledning förekommer till ändring idet slut vartill tingsrätten kommit (ändringsdispens) eller omdet annars föreligger synnerliga skäl att pröva talan(extraordinär dispens). Prövningen är inte begränsad till sådanadispensskäl som har åberopats av sökanden. Vid behandling avfrågor om prövningstillstånd skall hovrätten bestå av tvålagfarna domare.I motionerna Ju28 och Ju29 yrkas att propositionen i denna delskall avslås, dvs. att inga ändringar skall göras i gällanderegler om prövningstillstånd.Motionärerna menar sammanfattningsvis att en ordning medprövningstillstånd som ytterligare begränsar rätten att få sinsak prövad i minst två instanser riskerar att urholkarättssäkerheten och att en sådan ordning inte är förenlig medsvensk rättstradition.Utskottet konstaterar att regleringen med dispensprövning ismåmålen visat sig utgöra en tillfredsställande avvägning mellanintresset av att kunna pröva och ändra oriktiga avgöranden ochintresset av att åstadkomma ett snabbt och från kostnadssynpunktrimligt förfarande. Systemet har fungerat under enförhållandevis lång följd av år utan några mera påtagliganackdelar och de rättssäkerhetskrav som bör ställas harupprätthållits. Det går heller inte att bortse från atthovrättens funktion att korrigera felaktiga tingsrättsavgörandenunderlättas och förstärks om hovrätten får en utvidgad möjlighetatt sålla bort de mål som enligt hovrättens mening är korrektavgjorda i första instans. Utskottet finner för sin del att detnu kan vara motiverat att utvidga systemet ytterligare.Utskottet tillstyrker alltså regeringsförslaget attförfarandet med prövningstillstånd utvidgas för tvistemålens deloch avstyrker bifall till motionerna Ju28 och Ju29 i nubehandlade delar.Prövningstillstånd i brottmålFörslaget att införa krav på prövningstillstånd i brottmål ären nyhet till skillnad från vad som gäller för de dispositivatvistemålens del där propositionens förslag närmast är envidareutveckling av ett system som redan tillämpats underförhållandevis . Ett införande av dispensprövning ibrottmål aktualiserar många frågor av såväl principiell sompraktisk natur.I motionerna Ju28, Ju29, Ju32 och Ju33 yrkas att propositionenavslås i den del som avser införande av dispensprövning ibrottmål. I motionerna framställs erinringar frånrättssäkerhetssynpunkt mot de föreslagna inskränkningarna irätten att få sin sak prövad i två instanser.I dag gäller att ett tingsrättsavgörande i brottmål överklagastill hovrätt och där prövas fullständigt utan någrabegränsningar. I mål där endast påföljdsfrågan överklagats ärhovrättens skyldighet att också pröva skuldfrågan dock somtidigare nämnts inskränkt (51 kap. 23 a § RB).Regeringens förslag innebär att det införs en reglering somgår ut på att det i mål i vilka den tilltalade dömts till bötereller helt frikänts skall krävas prövningstillstånd för attmålet skall tas upp till fullständig prövning. Hovrätten skallmeddela prövningstillstånd enligt samma regler som gäller förtvistemålens del, dvs. prövningstillstånd skall kunna beviljasom det finns anledning att ändra tingsrättens avgörande(ändringsdispens), om det är av vikt för ledningen avrättstillämpningen att överprövning sker (prejudikatdispens)eller om det annars föreligger synnerliga skäl till överprövning(extraordinär dispens).Enligt regeringsförslaget skall samtliga mål där tingsrättendömt till böter omfattas av bestämmelsen. Detta innebär attprövningstillstånd kommer att krävas oavsett de utdömda böternasstorlek, och bestämmelsen kommer också att omfatta grövre brottmed enbart fängelse i straffskalan om böter valts medtillämpning av särskilda strafflindringsregler (jfr29 kap. BrB).I brottmål måste kraven på rättssäkerhet ställas särskilthögt. Det är viktigt, som framhålls i propositionen (s. 57), attäven den som dömts enbart till böter har en möjlighet att fådomen prövad i högre instans. Av internationellaåtaganden följer också att en sådan möjlighet måste finnas i vårrättsordning (internationella konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter samt den europeiskakonventionen till skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna).I propositionen påpekas (s. 57) att den föreslagna ordningenmed prövningstillstånd i vissa brottmål inte innebär att rättenatt överklaga tas bort utan att det är formerna för hovrättensprövning som ändras.Domstolsutredningen gör i sitt betänkande (del A, s. 286 f)den bedömningen att ett system med prövningstillstånd ärförenligt med internationella åtaganden.Närmare innebär förslaget i princip (prop. s. 57 f) atthovrätten skall göra en bedömning av om det finns någonanledning att ändra tingsrättens dom. Om så är fallet skallmålet prövas fullständigt. I motsatt fall avgör hovrätten måletgenom ett beslut som innebär att någon fullständig prövning intetillåts. Underlaget för hovrättens avgörande i fråga omprövningstillstånd är tingsrättens dom och det processmaterial iövrigt som har presenterats vid tingsrätten samt vad som anförsi överklagandet. Dispensprövningen är inte inskränkt till vadklaganden anfört.I propositionen framhålls vidare att en fullständig prövningskall komma till stånd inte endast i de fall hovrätten ärövertygad om att det överklagade avgörandet är felaktigt utanockså när hovrätten hyser tvivel om att så är fallet. Hovrättenskall också ta upp och pröva mål som är av intresse förledningen av rättstillämpningen, dvs. har prejudikatintresse,och mål som vid tingsrättens handläggning blivit föremål förvissa grövre felaktigheter.Som inledningsvis framgått har utskottet en positivgrundinställning till införande av prövningstillstånd även ibrottmål i ledet tingsrätt--hovrätt. De problem avrättssäkerhetskaraktär som därvid kan uppstå har enligtutskottets mening bemästrats i propositionen. Några sådanainvändningar bör enligt utskottets mening alltså inte riktas motförslaget. Även i övrigt kan utskottet i princip tillstyrkaregeringsförslaget; dock med de modifieringar som framgår i detföljande.