bet · GH01FiU5 · 1993-11-30 00:00:00 — Enligt regeringens mening kan inte principen omen fri sektor utgöra ett konstitutionellt hinder mot attriksdagen stiftar en lag om förbud mot beteenden av det häravsedda slaget.Av en avvikande mening i yttrande tillfinansutskottet (1993/94:KU3y s. 7) av de ledamöter somrepresenterar regeringspartierna framgår att de delarregeringens bedömningar vad gäller det akuella lagförslagetsförenlighet med den kommunala självstyrelsens princip.Finansutskottet delar uppfattningen att det aktuellalagförslaget inte innebär en inskränkning av kommunernassjälvstyrelse.Det kan tilläggas att Lagrådets granskning i den del som berörden föreslagna lagregleringens förhållande till grundlagarna ochandra rättsregler av övergripande natur inte har givit anledningtill erinringar.Av motion Fi4 av m.fl. (v) framgår attVänsterpartiet inte delar regeringens syn på offentligverksamhet. Det finns många verksamheter i t.ex. kommuner ochlandsting som med fördel kan upphandlas under konkurrens. Detfinns verksamheter, däribland myndighetsutövning, som definitivtinte lämpar sig för detta. Därutöver finns det ett stort antalandra verksamheter där det i varje enskilt fall bör avgöras omde skall vara föremål för konkurrens eller ej. Det är emellertidmotionärernas uppfattning att det givetvis är de som kännerverksamheterna bäst, de lokala politikerna, som i enlighet medprincipen om kommunalt självbestämmande skall bestämma detta.I motion Fi2 av () understryks attegenregiverksamheten inte skall behöva prövas enbart urekonomisk synvinkel. Kommuner bör ha rätt att själva bestämmavilken upphandling av varor och tjänster som är mest gynnsam förkommunens invånare. Invånarna väljer och utkräver ansvar av deföreträdare som beslutar över upphandlingen och organisationenav verksamheten. Det måste, menar motionären, nu bli ett slut påstatens fjärrstyrning av kommunerna.Som utskottet ser det har motionärerna som står bakommotionerna Fi4 (v) och Fi2 (c) i ett viktigt hänseendemissförstått innebörden av propositionen. Som tidigareframhållits i detta betänkande föreslås i propositionen enlagstiftning som förbjuder ett otillbörligt beteende vidupphandling. I här aktuella motioner behandlas frågor rörandekommunernas val av regiformer. Den i propositionen föreslagnalagen berör inte detta ämnesområde.I motionerna Fi4 (v) och Fi2 (c) tas även frågan upp om denföreslagna lagen strider mot principen om kommunaltsjälvbestämmande. På denna punkt vill utskottet hänvisa till vadutskottet anfört vid ställningstagandet till yrkandena i motionFi5 (s).Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi5 (s) yrkande1, Fi3 (nyd) yrkande 1 i berörd del, Fi4 (v) och Fi2 (c).Sammanfattningsvis ser finansutskottet lagen om ingripande mototillbörligt beteende vid offentlig upphandling som en viktigåtgärd som bör vidtas för att ytterligare öka konkurrensen i denoffentliga sektorn och för att därmed skynda på omvandlingen avdenna sektor, dvs. Lagen bör kunna bidratill en långsiktig utveckling för sysselsättning, tillväxt ochsamhällsekonomisk balans.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag omingripande mot otillbörligt beteende vid offentlig upphandlingsamt därav nödvändiga följdändringar i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande lag om ingripande mot otillbörligt beteendevid offentlig upphandling m.m.att med avslag på motionerna 1993/94:Fi2,1993/94:Fi3 yrkande 1 i denna del, 1993/94:Fi4 och 1993/94:Fi5yrkande 1 antar de i proposition 1993/94:35 framlagda förslagentilldels lag om ingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling,dels lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstolm.m.,2. Lag om ingripande mot otillbörligt beteende vid offentligupphandling m.m. (mom. 1, motiveringen)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Samtliga de" och på s. 7 slutar med "kommunalasjälvstyrelsen" bort ha följande lydelse:Den nu föreslagna lagen anser utskottet emellertid närmastvara ett slag i luften. I den utredning som ligger till grundför propositionens förslag (Anbudskonkurrens vid offentligproduktion -- ett lagförslag, Ds 1992:121) sågs en lag mototillbörlighet vid upphandling som en stödlag till en tvingandelagstiftning, som skulle reglera den offentliga sektornsegenregiverksamhet.Som utskottet ser det är det nödvändigt att inom detta områdeinföra tvingande regler. Att nu upprätta ett regelverk förkommuner, landsting, statliga myndigheter och hithörande bolagsom endast gäller när dessa företrädare för den offentligasektorn redan fattat ett beslut om vad som skall vara egenregioch vad som skall upphandlas är föga meningsfullt.3. Lag om reglering av offentliga sektorns egenregiverksamhet(mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "delar" och slutar med "motion Fi3(nyd)" bort ha följande lydelse:I avvikande meningar i närings- resp. konstitutionsutskottetförordar Ny demokratis ledamöter att en tvingande lagstiftninggenomförs för att åstadkomma att den offentliga sektornsegenregiverksamhet utsätts för konkurrens.Sveriges statliga och kommunala sektor tar i anspråk en stordel av våra samlade resurser. Medborgarna har berättigade kravpå att resurserna skall utnyttjas på effektivast möjliga sätt.Det finns emellertid anledning att befara att statligamyndigheter, kommuner och landsting i betydande omfattningbetalar mer än nödvändigt för tjänster och produkter. Avsevärdabesparingar kan göras om all offentlig verksamhet utsätts förkonkurrens.Enligt regeringen skall det arbete för att öka konkurrensensom bedrivs i kommuner och landsting ges tid att få genomslaginnan statsmakterna vidtar några kraftfulla åtgärder för att ökaomfattningen av den del av den offentliga sektorn som utsättsför konkurrens. Utskottet anser att det emellertid behövsomedelbara insatser som får genomslag i hela landet. Detta kanbäst uppnås genom det förslag till lag om konkurrenstryck påoffentlig produktion som har lagts fram i en promemoria (Ds1992:121) inom . Enligt utskottets meningbör därför anmoda regeringen att lägga framförslag till en sådan lag om skyldighet för statligamyndigheter, landsting och kommuner att upphandlatjänsteproduktion m.m. i konkurrens. Utskottet tillstyrkerföljaktligen motion Fi3 (nyd).dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande lag om reglering av offentliga sektornsegenregiverksamhetatt med bifall till motion 1993/94:Fi3 yrkande 1 idenna del och yrkande 2 hos regeringen begär att ett förslagtill lag med tvingande regler om skyldighet att anordnaanbudstävlingar skyndsamt utarbetas,4. Konsekvensbeskrivningar till uttalanden som innehållerpolitiska ambitioner m.m. (mom. 3), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet finner" och på s. 9 slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning attpropositionstexten är svårtillgänglig och att många uppgifter ipropositionen inte är sakligt belagda. Stora delar av textenutgör en motivering till varför kommunernas och de statligamyndigheternas egenregiverksamhet bör lagregleras. Men denföreslagna lagen behandlar inte frågan om val av regiform.Vidare baseras propositionens lagförslag enligt utskottetsmening på obestyrkta uppgifter -- lämnade av olika företrädareför näringslivet -- om att de diskrimineras vid offentligaupphandlingar. Några opartiska undersökningar som visar att detfinns grund för dessa misstankar presenteras inte.Det är enligt utskottets uppfattning olyckligt om lagförslagfrån regeringen får en sådan utformning som i den nu behandladepropositionen.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi5 (s)yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande konsekvensbeskrivningar till uttalanden sominnehåller politiska ambitioner m.m.att med bifall till motion 1993/94:Fi5 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Regeringens lagförslag 1 Förslag tillLag om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentligupphandling2 Förslag tillLag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m.Konstitutionsutskottets yttrandeBilaga 21993/94:KU3yLagstiftning om ingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandlingTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1993/94:35 om ingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling jämte motionerna 1993/94:Fi2--Fi5 i dedelar som berör beredningsområde.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till att gällafrågan om förslagets förenlighet med den kommunalasjälvstyrelsen.BakgrundTill grund för den aktuella propositionen ligger ett förslag,utarbetat av en arbetsgrupp inom , medtiteln offentlig upphandling -- ettlagförslag (Ds 1992:121).Arbetsgruppen föreslog att en skyldighet skulle införas förstat, kommuner och landsting att upphandla verksamhet som detallmänna driver i egen regi eller genom en särskild juridiskperson i konkurrens där den totala produktionskostnaden underdet senast avslutade räkenskapsåret översteg 5 miljoner kronor.Inledningsvis skulle av verksamheten inom vissanärmare angivna områden upphandlas i konkurrens. På vissaområden, t.ex. bygg- och anläggningsarbeten, skulle dock enupphandling ske i konkurrens.Skyldigheten att upphandla i konkurrens skulle enligtförslaget inte omfatta verksamhet som innefattarmyndighetsutövning och inte heller de fall då i särskildföreskrift undantag gjorts från denna skyldighet. Stockholmstingsrätt skulle också få en rätt att efter ansökan besluta omundantag från upphandlingsskyldigheten. Vid upphandlingen skullereglerna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling följas itillämpliga delar. Vinnande i anbudstävlingen skulle vara detfrån affärsmässig synpunkt fördelaktigaste anbudet, oavsett omanbudet kommit från en offentlig eller privat producent.Enligt förslaget skulle ärenden om underlåtenhet att fullgöraupphandlingsskyldighet prövas av , och ettåläggande skulle vid vite meddelas av tingsrätt.Tingsrättens beslut avsågs kunna överklagas hosMarknadsdomstolen.Enligt förslaget skulle på talan avKonkurrensverket också få rätt att vid vite meddela förbud atttillämpa ett visst otillbörligt upphandlingsförfarande eller atttillämpa väsentligen samma förfarande som det sålunda förbjudnaeller att vid vite ålägga att på ett annat sätt ändra ett sådantförfarande, allt under förutsättning att förfarandet i frågahämmar eller är ägnat att hämma förekomsten eller utvecklingenav en effektiv konkurrens på den marknad det är fråga om. Iförslaget ingick att ett företag som berörs av saken skulle fåföra denna talan, om i fallet beslutat att inteföra talan.Förslaget har remissbehandlats, och remissyttrandena harredovisats i en departementsstencil (Ds 1993:40). Mot bakgrundav vad som framkom vid remissbehandlingen har de ursprungligaförslagen i Ds 1992:121 bearbetats ytterligare.Bland positiva remissinstanser finns vissa statligamyndigheter, bl.a. Statskontoret och , vidareolika näringslivs- och arbetsgivarorganisationer som , , och . Flertaletav dessa remissinstanser anser att den föreslagna lagstiftningenär nödvändig för att få i gång erforderliga förändringar och etteffektivt resursutnyttjande i den offentliga verksamheten.Samtliga tillfrågade kommuner med två undantag och samtligalandsting samt och Landstingsförbundethar avstyrkt lagstiftning på området. Flertalet av dessaremissinstanser förespråkar en frivilliglinje. De främstanackdelarna som kommunerna ser med den föreslagna lagstiftningenär att den skulle innebära ett allvarligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen.De båda kommunförbunden har särskilt utvecklat sina synpunktervad gäller förslagets förenlighet med principerna för denkommunala självstyrelsen. anför sålunda attförslaget utgör ett direkt ingrepp i landstingens inreorganisation och att det därmed inskränker den kommunalasjälvstyrelsen. Förslaget strider enligt vadregeringen och uttalat i fråga om avreglering ochkommunal självstyrelse som bestämmelserna iEuroparådskonventionen om självstyrelse. Liknandesynpunkter framförs av Svenska Kommunförbundet.I den lagrådsremiss som föregick den nu aktuella propositionenhar bl.a. behandlats den föreslagna lagregleringens förhållandetill grundlagarna och andra rättsregler av övergripande natur.Lagrådets granskning (protokoll ) har inte givitanledning till erinringar i denna del.PropositionenLagförslaget i den nu aktuella propositionen (prop.1993/94:35) har till följd av den bearbetning som skett efterden refererade remissbehandlingen fått en delvis annanutformning än motsvarigheten i den ursprungligadepartementspromemorian. I lagen föreslås i stället att detskall bli möjligt att pröva och vid vite förbjuda sådanakonkurrenssnedvridande beteenden från offentliga upphandlaressida som i lagen är att anse som otillbörliga.Enligt lagförslagets 3 § får efter ansökanförbjuda en enhet att vid genomförande av en upphandling ianbudskonkurrens tillämpa ett visst beteende avseendeupphandling som vid en samlad bedömning är att anse somotillbörligt på grund av att något företag påtagligtdiskriminerats i förhållande till den verksamhet som enhetensjälv bedriver för att tillgodose behovet av en vara, tjänsteller annan nyttighet eller till ett annat företag, eller attbeteendet på något annat sätt påtagligt snedvriderförutsättningarna för konkurrens vid upphandlingen.Ansökan om ingripande i form av förbud eller åläggande skallenligt förslaget göras av och ställas tillMarknadsdomstolen, som beslutar i ärendet. Om Konkurrensverketinte utnyttjar denna möjlighet, får ansökan i stället göras avbl.a. en sammanslutning av konsumenter, löntagare eller företag.Det sistnämnda innebär också en skillnad i förhållande till detursprungliga förslaget.I propositionen görs en analys av huruvida det behov som denföreslagna lagstiftningen avses svara mot i stället skulle kunnafyllas av lagen om offentlig upphandling eller avkonkurrenslagen (1993:20). Regeringens bedömning är att så inteär fallet. Lagen om offentlig upphandling anses inte ge stöd föratt ingripa mot konkurrenssnedvridande beteenden på ett sätt somger tillräckligt skydd åt samhällsekonomin och konsumenternasintressen. Sannolikheten för att konkurrenslagen skulle varatillämplig är så låg att den inte heller enligt regeringen fåranses vara användbar i det aktuella sammanhanget. Därför behövsdet ett system med klara rättsregler på området som ger ett stödför ingripanden mot vissa konkurrenssnedvridande beteenden.Som redan framgått har under beredningen i regeringskanslietkritik riktats mot förslaget från bl.a. de båda kommunförbunden.Det har hävdats att lagbestämmelser som ger en möjlighet tillingripande genom förbud eller åläggande mot otillbörligtbeteende avseende offentlig upphandling strider mot principen omkommunal självstyrelse.Kritiken har delvis sin grund i vissa bestämmelser iEuropakonventionen om självstyrelse. Det är närmastartikel 6 i konventionen, Lämpliga administrativa strukturer ochresurser för de kommunala uppgifterna, och artikel 8,Administrativ tillsyn över kommunernas verksamhet, somåberopats.MotionernaMed anledning av propositionen har fyra motioner väckts iriksdagen, 1993/94:Fi2--Fi5. I samtliga motioner yrkas avslag påden framlagda propositionen.I motion Fi2 begär () att avslårpropositionen. Motionären hänvisar bl.a. till vissaremissinstanser enligt vilka förslaget i den förra versionen (Ds1992:121) skulle innebära ett otillbörligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen och att det skulle öka risken förstatlig detaljreglering av verksamhet.I motion Fi3 av m.fl. (nyd) yrkas ocksåavslag på propositionen. I stället vill motionärerna attriksdagen antar den lag om konkurrenstryck på offentligproduktion som arbetsgruppen föreslog. Enligt motionen är deskäl som anförts mot tvingande anbudstävlingar inte övertygande,och därför bör förslaget i departementsstencilen kunna läggastill grund för omedelbar lagstiftning. Motionärerna begär också,att om förslaget avslås hos regeringen begär ettskyndsamt förslag till lag med tvingande regler om skyldighetatt anordna anbudstävlingar.I motion Fi4 begär m.fl. (v) att riksdagenavslår propositionen i dess helhet. Enligt motionärerna är detde lokala politikerna som enligt principen om kommunaltsjälvbestämmande skall bestämma vad som skall upphandlas ikonkurrens och inte tvingande regler. Konkurrenslagen och lagenom offentlig upphandling är dessutom nya och oprövade, varfördet enligt motionärerna inte är motiverat med ytterligarereglering på området.I motion Fi5 begär m.fl. (s) att riksdagenavslår propositionen. Motionärerna anför bl.a. att förslagetinnebär ett otillbörligt och allvarligt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen och att den statliga detaljstyrningen av kommunalverksamhet ökas helt obefogat. Det hävdas också att förslagetinnebär ett brott mot den europeiska konventionen om kommunalsjälvstyrelse. Enligt motionärernas mening kan bestämmelserna omobjektivitet och saklighet i 1 kap. 9 § regeringsformentillämpas vid otillbörligt upphandlingsbeteende, varför det kanifrågasättas om någon lagstiftning över huvud taget behövs.Motionärerna begär också att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avkonsekvensbeskrivningar som komplement till uttalanden sominnehåller politiska ambitioner m.m.Konstitutionsutskottets bedömningI remissvaren över det ursprungliga förslaget (Ds 1992:121)och i motionerna som väckts med anledning av propositionen har iflera fall hävdats att lagförslaget strider mot den kommunalasjälvstyrelsens principer.Den kommunala självstyrelsen i grundar sig påbestämmelsen i 1 kap. 1 § regeringsformen, enligt vilkenfolkstyrelsen förverkligas genom ett representativt ochparlamentariskt statsskick och genom självstyrelse.Enligt 1 kap. 1 § kommunallagen sköter kommuner och landsting påden kommunala självstyrelsens grund de angelägenheter som angesi kommunallagen eller andra föreskrifter. Denna bestämmelseanses utgöra grunden för den s.k. fria sektorn. Härtill kommerden obligatoriska, specialreglerade verksamheten som på sittsätt är ett utflöde av självstyrelsen. Även de angelägenhetersom följer av särskilda bestämmelser skall nämligen enligtförarbetena till kommunallag (prop. 1990/91:117 s. 147)skötas på den kommunala självstyrelsens grund. Principen om denkommunala självstyrelsen avser alltså hela den kommunalaverksamheten.Det finns skäl att även erinra om den organisatoriska frihetsom kommuner och landsting har genom kommunallagen.Kommunallagens enda krav beträffande den politiskaorganisationen är att det skall finnas en styrelse med vissaövergripande uppgifter (6 kap. 1--3 §§ kommunallagen). I 3 kap.4 § kommunallagen regleras uppgifts- och ansvarsfördelningenmellan de övriga nämnderna. Friheten är stor vad gäller vilkanämnder som inrättas och vilka uppgifter de skall ha. Krav finnsdock enligt särskilda bestämmelser på att det skall finnas envalnämnd (vallagen 3 kap. 1 §) respektive en överförmyndarnämnd(19 kap. 2 §) i kommuner som inte haröverförmyndare.I såväl remissvaren som i en av motionerna harEuropakonventionen om självstyrelse åberopats.Konventionen ratificerades sedan antagitregeringens proposition (prop. 1988/89:119) i ärendet. Det ärfrämst artikel 6 och artikel 8 i konventionen som åberopats.Enligt artikel 6 punkt 1 skall kommunerna själva kunnabestämma om sina inre administrativa strukturer för att anpassadem till de lokala behoven och för att säkerställa en effektivförvaltning. I kommentarerna till konventionens bestämmelsersägs att den aktuella punkten behandlar det sätt på vilketförvaltningsgrenarna är organiserade. Kommunerna måste enligtkommentaren kunna fatta beslut om sin egen administrativastruktur så att hänsyn kan tas till lokala förhållanden ochadministrationens effektivitet. Begränsade specifika krav icentrala eller regionala lagar kan accepteras men får inte varaså omfattande att en stel organisation tvingas på kommunerna.Enligt artikel 8 punkt 1 får administrativ tillsyn överkommunerna endast utövas i enlighet med de förfaranden och i defall som föreskrivits i grundlag. Enligt punkt 2 får tillsynennormalt endast syfta till att säkerställa efterlevnad av lag ochkonstitutionella principer. ingripandeskall enligt punkt 3 stå i proportion till betydelsen av deintressen som skall skyddas. I kommentaren sägs attbestämmelserna framför allt handlar om den övervakningsfilosofisom normalt förknippas med "förmyndarkontroll" och avser t.ex.krav på bemyndigande för att vidta åtgärder eller krav påbekräftelse av åtgärder för att de skall träda i kraft.Lagrådets granskning i den del som berör den föreslagnalagregleringens förhållande till grundlagarna och andrarättsregler av övergripande natur har som nämnts ovan inte givitanledning till erinringar. Däremot har granskningen från andrasynpunkter föranlett en omarbetning av förslaget.I propositionen har regeringen redovisat sin syn på huruvidalagförslaget skulle strida mot principen om kommunalsjälvstyrelse (s. 44 f.) bl.a. med avseende på reglering avs.k. Regeringen bedömer med referens tillgrundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 190 f.) att enlagstiftning med den innebörd det aktuella lagförslaget har intestrider mot bestämmelserna i 1 kap. 1 § respektive 8 kap. 5 §regeringsformen. Enligt regeringens mening kan inte principen omen fri sektor utgöra ett konstitutionellt hinder mot attriksdagen stiftar en lag om förbud mot beteenden av det häravsedda slaget. I propositionen anförs vidare:Begränsas vidare genom lagen ett med stöd av denna i detenskilda fallet meddelat förbud till att gälla vid genomförandetav upphandling, kan det enligt vår mening inte med fog hävdasatt kommunernas inre arbete berörs på ett sätt som RF intemedger.Regeringen behandlar även artikel 8 i konventionen (s. 46) ochmenar att åtgärder enligt den föreslagna lagen knappast omfattasav begreppet administrativ tillsyn som detta beskrivs i deredovisade förarbetena. Regeringen anför vidare:I alla händelser kan detta inte gälla själva förbudsreglernautan endast de övriga regler i lagen som syftar till attsäkerställa efterlevnaden av lagen, såsom reglerna omuppgiftsskyldighet. Detta är emellertid i så fall fullt iöverensstämmelse med konventionen. Någon prövning av lämpligheti den mening detta begrepp har i konventionen sker inte genomden föreslagna lagen. Därför saknar invändningen rörande högremyndigheter inverkan på frågan.Regeringen finner mot denna bakgrund att den föreslagna lageninte kommer i strid med förpliktelser enligt denaktuella konventionen.Konstitutionsutskottet gör följande bedömning.Enligt utskottets mening innebär förslaget ett otillbörligtoch allvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utskottetfinner att den statliga detaljregleringen av verksamhetökas helt obefogat. Lagförslaget innebär att en statligbedömning av hur en kommuns egen regi-verksamhet förhåller sigtill konkurrerande, extern verksamhet skulle kunna ske som ettled i en prövning enligt lagens bestämmelser. Detta innebärenligt utskottets mening ett brott mot artikel 6 punkt 1 i deneuropeiska konventionen om självstyrelse, enligt vilkenkommunerna själva skall bestämma om sina inre administrativastrukturer. Enbart på dessa grunder bör den framlagdapropositionen avslås.Enligt utskottets mening saknas det inte regler för denna delav den kommunala verksamheten. I det framlagda förslaget bortserregeringen helt från den möjlighet som rättssystemet redan nuerbjuder i fråga om otillbörligt beteende vid upphandling. 9 § regeringsformen finns exempelvis bestämmelser omobjektivitet och saklighet som kan tillämpas på otillbörligtbeteende vid upphandling.