bet · GH01UbU2 · 1993-12-02 00:00:00 — Utskottetföreslår att med bifall till motion 1993/94:Ub38yrkande 1 avslår regeringens förslag till lag om ändring iskollagen på denna punkt.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande allmänt behörighetsvillkor för tillträdetill gymnasieskolans nationella programatt med bifall till motion 1993/94:Ub38 yrkande 1avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5 kap. 5 § första stycket samt punkt 2 iikraftträdande- och övergångsbestämmelserna,8. Lärarprofessionalitet (mom. 25) -- motiveringenLena , , , , , ochLena (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med"De nya" och slutar med "nödvändigtvis lärarutbildning" bortutgå.9. Svenska som andraspråk (mom. 36), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Sedan " och slutar med "och 1992/93:Ub469"bort ha följande lydelse:För barn och ungdomar som invandrat till är det avsärskilt stor betydelse att skolan kan ge dem goda kunskaper isvenska språket för att de skall kunna utnyttja sin kompetenspå en framtida arbetsmarknad och finna sig till rätta i detsvenska samhället.Många elever även i gymnasieskolan måste tillägna sig detsvenska språket som ett främmande språk. Det förutsätteratt svenska som andraspråk kan studeras utifrån en egen metodikmed egen kursplan och med lärare utbildade för svenska somandra språk. Målet skall vara att eleven genom studier avsvenska som andraspråk kan erhålla likvärdiga kunskaper somerhålls efter studier i ämnet svenska.Sedan godkänt riktlinjer och regeringen utfärdatden nya läroplanen ankommer det på regeringen och Skolverketatt utforma kursplaner som är anpassade till denna. Utskottetutgår från att det finns ett behov av svenska som andraspråkoch av lärare med behörighet i detta. Det bör som varaobligatoriskt för skolan att anordna undervisning i svenska somandraspråk för de elever som har behov av detta.Vad utskottet här anfört bör med anledning avmotionerna 1992/93:Sf644 yrkande 4 och 1992/93:Ub469 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36. beträffande svenska som andraspråkatt med anledning av motionerna 1992/93:Sf644yrkande 4 och 1992/93:Ub469 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,10. Undervisningsgruppernas storlek i vissa C-språk (mom. 39), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Utskottet noterar" och slutar med "avslår motionen"bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att bestämmelsen infördes på regeringensinitiativ . fanns bestämmelser om attundervisning fick startas endast om antalet elever på enviss gren eller variant var lägst åtta vid undervisningensbörjan. För vissa grenar och varianter gällde andra gränser.Dessa regler, som hade samband med det tidigarestatsbidragssystemet, upphörde att gälla den 30 juni 1991.Utskottet anser det inte befogat att så som skett prioriterafrämmande språk framför all annan undervisning. Det absolutakravet på en särskild undervisningsgrupp för fem elever i t.ex.portugisiska kan betyda att undervisningsgruppen i engelska förindustriprogrammets elever måste öka från 16 till 32.Gymnasieförordningens absoluta krav på undervisningsgrupper börses över i syfte att möjliggöra en mer effektiv organisation påskolorna. Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motion 1992/93:Ub412 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 39 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:39. beträffande undervisningsgruppernas storlek i vissaC-språkatt med bifall till motion 1992/93:Ub412 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Det internationella perspektivet i läroplanen (mom. 2), , , , , ochLena (alla s) anför:I vår motion med anledning av regeringens proposition1992/93:220 om en ny läroplan för m.m. har viutvecklat vår syn på betydelsen av internationell och kulturellförståelse. På gymnasieskolan är det minst lika angeläget attbehandla mänsklighetens stora överlevnadsfrågor.Arbetet för internationell och kulturell förståelse måstedärför få stort utrymme i gymnasieskolan. Det internationellaberoendet ökar på alla plan, politiskt, tekniskt ochekonomiskt.För de unga är frågor om hur världsfattigdomen kan utrotasoch miljöförödelsen hejdas avgörande. Insikt måste skapas omlivsvillkoren i . Grundläggande mänskliga rättigheterkränks på många håll. Klyftan mellan de rikaste och fattigasteländerna ökar. Det kommer att kräva enorma insatser att skapagoda levnadsvillkor för jordens ökande befolkning och för attupprätthålla en balans mellan befolkning, resurser och miljö.Mot bakgrund av detta måste solidaritets- ochrättviseperspektivet mellan nationer, grupper och människorägnas stort utrymme i gymnasieskolan. långa traditionav solidaritet med och bistånd till tredje världen måsteåterspeglas i gymnasieskolans arbete.I dag breder främlingsfientligheten ut sig i liksom iövriga delar av . Förenklade och förljugna budskap spridssom skapar oro bland människor. Det är en viktig uppgift förgymnasieskolan att genom debatt och ställningstaganden medkraft motverka främlingsfientlighet och rasism.Vi beklagar att världen utanför och de stora förmänsklighetens framtid avgörande överlevnadsfrågorna har tonatsner av regeringen i förhållande till nu gällande läroplan. Viutgår vidare ifrån att de nordiska länderna i förhållande tillövriga måste få ett större utrymme i kommande läroplan.2. De frivilliga skolformernas värdegrund i övrigt (mom. 3), , , , , ochLena (alla s) anför:Med anledning av att utskottet här i referatet avpropositionen nämner skolans värdegrund såsom förankrad ikristen etik och västerländsk humanism vill vi hänvisa tillutskottets betänkande om läroplan för (prop.1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1). Där föreslårutskottsmajoriteten att skolan inte skall vara konfessionell.Det är också vår uppfattning. I en reservation föreslår vi attbegreppen etik och västerländsk humanism inte skallanvändas om skolans värdegrund i läroplanen eftersom dessabegrepp ger utrymme för motstridiga tolkningar och riskerar attskapa osäkerhet om den gemensamma uppslutningen kringallmänmänskliga värden som respekt för människovärdet ochindividens frihet. Vi har samma uppfattning när det gäller defrivilliga skolformerna.3. Ett nytt lärlingssystem (mom. 38), , , , , ochLena (alla s) anför:Socialdemokraterna reserverade sig mot förslaget iproposition 1991/92:157 (bet. UbU26) om införande av en ny typav lärlingsutbildning med kombination av studier ochanställning och ansvaret uppdelat mellan skolan ocharbetsgivaren. Det fanns redan en väl fungerande gymnasiallärlingsutbildning där skolan hade ansvar för helautbildningen. Vi står kvar vid uppfattningen att den tidigaregymnasiala lärlingsutbildningen är att föredra framför systemetmed delat ansvar.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:När det gäller frågan om läroplanen skall vara gemensam förde frivilliga skolformerna instämmer jag i reservation 1.Det internationella perspektivet i läroplanen har ipropositionen beskrivits alltför snävt. Det måste av läroplanentydligt framgå att det gäller en strävan mot ökad solidaritetoch global internationell förståelse. Jag anser också attförteckningen över de internationella överenskommelser somSverige har åtagit sig att beakta i skolverksamheten skallförtecknas i en bilaga till läroplanen.I fråga om de frivilliga skolformernas värdegrund iövrigt anser jag att skolan inte får överge sin tidigarehållning i livsåskådningsfrågor. Formuleringen om skolansvärdegrund såsom förankrad i etik och västerländskhumanism kan enligt min mening uppfattas så att det krävs avlärare att de har en grundinställning. Detta kan i sintur få förödande konsekvenser för lärarutbildningen. Det finnsenligt min mening inget skäl att framhärda med formuleringarsom vållat så mycket oro. De farhågor om begynnande religiösintolerans som formuleringen har väckt borde räcka för att heltta bort den. Jag menar att stor försiktighet bör råda medanvändningen av sådana formuleringar då nu saktaomvandlas till ett mångkulturellt samhälle med olika religioneroch livsåskådningar. bör därför göra etttillkännagivande om att begreppen etik och västerländskhumanism inte skall användas om skolans värdegrund iläroplanen.Jag vänder mig emot regeringens förslag om åtgärder för attunderlätta övergång till en mer kursutformad gymnasieskola.Den valfrihet för eleverna, som regeringen säger sigeftersträva med förslagen, blir i praktiken begränsad till detutbud en viss skola kan erbjuda. Elevernas möjligheter attpåverka inskränks till att välja mellan på förhand centraltplanerade kurser. Eleverna görs med regeringens förslag tillkonsumenter som skall välja och vraka från en redan given meny,i stället för att betraktas som skapande varelser med intresseför att aktivt påverka sin situation. Klassgemenskapenförsvinner, vilket är till nackdel för elevinflytandetsutveckling. Det är tveksamt att efter så som baranågot år gå in och ytterligare detaljstyra i den nyaprogrambaserade gymnasieskolan, som det finns mycketbegränsade erfarenheter av.Jag anser att bör avslå regeringens förslag tillriktlinjer för ett nytt betygssystem för gymnasieskolan ochgymnasial vuxenutbildning, anpassat till en kursutformadgymnasieskola. Högskolor och universitet har "frihet" attsjälva bestämma om sin antagning och finna sinaurvalsinstrument. Det är då inte nödvändigt att gymnasieskolanstår till tjänst med något sorteringsinstrument. Det bordedärför finnas förutsättningar för att nu på allvar pröva enhelt betygsfri gymnasieskola. Jag instämmer i den kritik motregeringens förslag som framförs i reservation 4.Jag instämmer i reservation 5 om betygsättning i kärnämnetestetisk verksamhet och i reservation 7 om allmäntbehörighetsvillkor för tillträde till gymnasieskolansnationella program.Likaså instämmer jag i reservation 8(lärarprofessionalitet).Pojkars våldsbenägenhet är ett problem på många skolor ochdrabbar ofta flickorna. Självförtroendeträning med inslag avsjälvförsvarsträning bör enligt min mening ingå iflickornas utbildning i gymnasieskolan.Svenska som andraspråk bör enligt min mening ha en egenkursplan. Jag instämmer i reservation 9.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom. 2, 3, 7, 10 resp. 32 bort hemställa:2. beträffande det internationella perspektivet iläroplanenatt med bifall till motion 1993/94:Ub43 yrkande 2,med anledning av propositionen och motionerna 1993/94:Ub40 och1993/94:Ub45 och med avslag på motionerna 1993/94:Ub37 och1993/94:Ub41 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. beträffande de frivilliga skolformernas värdegrund iövrigtatt med anledning av propositionen och med avslagpå motionerna 1992/93:Ju618 yrkande 6 delvis, 1992/93:Ju619yrkande 1 delvis, 1993/94:Ub44 yrkande 1 och 1993/94:Ub46 somsin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,7. beträffande åtgärder för att underlätta en övergång mer kursutformad gymnasieskolaatt med bifall till motion 1993/94:Ub43 yrkande 1och med anledning av motionerna 1992/93:Ub494 och 1993/94:Ub38yrkandena 2, 3 och 5 (delvis) avslår regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 3, 4 a samt 13§§ jämte motionerna 1992/93:Ub32, 1992/93:Ub424 och1992/93:Ub470,10. beträffande riktlinjer för ett nytt betygssystem förgymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildningatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub502yrkande 12 delvis och 1993/94:Ub43 yrkande 3, med anledning avmotion 1993/94:Ub38 yrkande 5 delvis och med avslag påregeringens förslag och motionerna 1992/93:Ub503 delvis samt1993/94:Ub38 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,32. beträffande självförtroendeträning och självförsvar förflickoratt med bifall till motionerna 1992/93:Ub439 och1992/93:Ub502 yrkande 8 delvis, som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100) Översikt av utskottets behandling av motionernaBilaga 2 Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 3Utskottet 9Inledning 91. En ny, gemensam läroplan för de frivilligaskolformerna 92. En mer kursutformad gymnasieskola 183. Betygssystem för gymnasieskolan och gymnasialvuxenutbildning 234. Behörighetskrav för nationella program igymnasieskolan 275. Vissa ytterligare frågor om betygssystem och kurser ivuxenutbildningen 307. Lagförslaget i övrigt. Ikraftträdande av läroplan ochbetygssystem 349. Vissa ämnen och kunskapsområden 3510. Övriga frågor om gymnasieskolan 41Hemställan 44Reservationer 491. Frågan om läroplanen skall vara gemensam för defrivilliga skolformerna (s) 492. De frivilliga skolformernas värdegrund i övrigt(nyd) 503. Åtgärder för att underlätta en övergång till en merkursutformad gymnasieskola (s) 514. Riktlinjer för ett nytt betygssystem förgymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning (s) 535. Betygsättning i kärnämnet estetisk verksamhet(s) 546. Betyg i ordning och uppförande (nyd) 547. Allmänt behörighetsvillkor för tillträde tillgymnasieskolans nationella program (s) 558. Lärarprofessionalitet (s) -- motiveringen 559. Svenska som andraspråk (s) 5610. Undervisningsgruppernas storlek i vissa C-språk(s) 56Särskilda yttranden 571. Det internationella perspektivet i läroplanen (s) 572. De frivilliga skolformernas värdegrund i övrigt(s) 583. Ett nytt lärlingssystem (s) 58Meningsyttring av suppleant (v) 59Bilagor1 Regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) 622 Översikt av utskottets behandling av motionerna 72