bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — Gapetmellan länderna 1965 är betydligt större än gapet 1989.Det finns också andra tendenser till utjämningar, nämligen attde traditionella alkoholkulturerna i vissa länder tenderar attförsvagas betydligt. Exempelvis börjar man i traditionellavinländer att dricka mer öl, och i , som är ett gammaltspritland, dricker vi mer vin och öl.Det görs kontinuerliga undersökningar i avalkoholvanorna i olika grupper. Dessa görs bl.a. av ochCAN.SIFO:s undersökningar belyser skillnaderna i alkoholkonsumtionmellan män och kvinnor. Kvinnorna har, vilket är ganska välkänt,totalt sett en betydligt lägre alkoholkonsumtion än männen(figur 5). Kvinnornas konsumtion är knappt hälften av männens.De förändringar som skett i alkoholkonsumtionen under senastedecenniet återspeglar sig ganska väl både bland männen och blandkvinnorna.Från SIFO-undersökningarna redovisas också en uppgift om hurkonsumtionen ser ut i olika åldersgrupper. görundersökningar bland individer . Den yngstaåldersgruppen, 18--29-åringarna, har högst konsumtion, ochkonsumtionen minskar sedan med stigande ålder (figur 6). Defluktuationer som har funnits i alkoholkonsumtionen under80-talet verkar ha varit mest betydande i den yngstaåldersgruppen, dvs. både upp- och nergångar märks mer i dengruppen än i de andra två grupperna, som är litet mer stabila.SIFO genomför också årliga undersökningar gruppen12--24-åringar. Bland pojkarna är konsumtionen totalt settförhållandevis låg i den yngsta åldersgruppen, vilket beror påatt de flesta i den gruppen inte dricker alls eller drickerförhållandevis litet (figur 7). Det finns ganska klara gränsermellan åldersgrupperna. Den förändring i form av en minskadalkoholkonsumtion som fanns i den vuxnabefolkningen, med Systembolagets försäljning som indikator,återfinns även bland ungdomarna. Även ökningen från mitten på80-talet och framåt återfinns bland pojkarna iungdomsgruppen.Även i den yngsta flickgruppen är konsumtionen förhållandevislåg (figur 8). Differensen mellan åldersgrupperna 16--19 och20--24 är väldigt liten bland flickorna jämfört med pojkarna,där det var kraftiga skillnader mellan de båda åldersgrupperna.Vi kan också notera att flickorna i de båda äldstaåldersgrupperna ligger betydligt lägre än pojkarna i motsvarandeåldersgrupper. Det gäller speciellt för flickorna iåldersgruppen 20--24 år.Det förekom en markant ökning av pojkarnas (16--) totalaalkoholkonsumtion och framåt,vilket i första hand är att hänföra till en ökadstarkölskonsumtion. I den äldsta åldersgruppen finns detendenserna kvar också . Även i de två äldstaflickgrupperna kan en viss ökning av starkölskonsumtionennoteras och framåt.I dag är starköl den alkoholhaltiga dryck som är vanligast dricker i ungdomsgrupperna. Det gäller både bland pojkarnaoch flickorna. Hos flickorna är vin det näst vanligaste, ochbland pojkarna sprit.På CAN görs årliga undersökningar i skolornas årskurs 9. Vihar bl.a. studerat berusningsutvecklingen från1971 och framåt, och man kan säga att berusningsutvecklingenganska väl speglar den totala bilden av förändringarna ielevernas alkoholkonsumtion. Det har visat sig att den andelbland pojkarna som uppger att de blir berusade varje ellernästan varje gång de dricker alkohol är ganska framtill mitten , medan det sker en ganska påtagligminskning och in (figur 9). Därefter uppvisar den kurva som avspeglar dennautveckling en viss utplaning.Flickorna skiljer sig litet från pojkarna genom att deredovisar ökningar i konsumtionen . Denminskning som finns bland pojkarna från 1977 och framåtåterfinns också bland flickorna, med en utplaning från början av80-talet och framåt. Det finns vissa svaga tendenser till ennågot ökad konsumtion bland pojkar, mättmed berusningsfrekvensen men också redovisad för ett parenskilda alkoholvariabler. Det är inget som är starkt ochpåtagligt, men det finns alltså en svag tendens.Det finns olika sätt att mäta alkoholskadorna, men tyvärrfinns en ganska begränsad mängd av data. Ett sätt sombrukar användas för att mäta alkoholskadenivån i samhället äratt studera dödligheten. Om man jämför den alkoholrelateradedödligheten totalt sett med försäljningen av alkohol ser man ettganska påtagligt samband mellan förändringar i konsumtionsnivånoch förändringar i skadenivån (figur 10). Sambandet finns medden totala alkoholrelaterade dödligheten. Det finns däremot inteför varje enskild dödsorsak, utan där kan man tänka sig attockså andra faktorer spelar in, exempelvis vilka diagnoser somställs.En annan relation mellan alkoholskadenivåerna och den totalakonsumtionen kan man se om man tittar på hur stor andel som äralkoholpåverkade av samtliga förare som är delaktiga itrafikolyckor. Även här finns ett ganska markant samband mellantotalkonsumtionen, mätt med försäljningen, ochalkoholskadeindikatorn (figur 11).Jag skall inte beröra den s.k. totalkonsumtionsmodellen,eftersom kommer att ta upp den. Jag vill dockkortfattat beröra dess relation till andra förklaringar.Det finns data som pekar på att det finns ett antalriskfaktorer för enskilda individer, exempelvis genetiskafaktorer. Detta faktum sätts ibland i motsats tilltotalkonsumtionsmodellen, fastän man kanske snarare bör se demsom komplement till varandra. Genetiska aspekter ökar risken förvissa individer att utveckla en alkoholskada, men huruvidaalkoholskadan utvecklas eller inte och hos hur många denutvecklas påverkas sannolikt av den totala alkoholkonsumtionen isamhället.Den norska alkoholforskaren menar att av depersoner som har en förhöjd risk att få alkoholskador kommer enhögre andel av dem som lever i ett "våtare" samhälle attverkligen få alkoholskador än vad som är fallet i ett "torrare"samhälle, där tillgången på alkohol är mindre.Jag redovisade tidigare litet grand om hur konsumtionen harutvecklats, men i den utvecklingen döljer sig naturligtvis enmängd olikheter, t.ex. skillnader mellan olika åldersgrupper. jag hänvisade till tidigare kan man ocksåse att strukturen är ganska olika i olika åldersgrupper. Vin ochsprit är vanligt förekommande i alla åldersgrupper, medanstarkölet dominerar i den yngsta (figur 12). Vinet dominerar iden mellersta åldersgruppen, där det har skett en ökning avkonsumtionen jämfört . Det är viktigt attstudera hur strukturen ser ut i olika åldersgrupper och hur denförändras över tid.Restaurangernas andel av den sprit, vin och starköl som säljsökade från 8,5 till mellan 1985 och (figur 13). Det som bidragit mest till den ökningen ärstarkölet; av konsumtionen av starköl sker pårestauranger.Några ord avslutningsvis om den icke registreradealkoholkonsumtionen. Jag håller själv på att göra en delbedömningar av den, men eftersom jag ännu inte är klar med detarbetet använder jag i stället den beräkning som gjordes avThomas Kolk . Den legala införseln beräknadesdå till alkohol och konsumtionenutomlands till (figur 14). Härtillkommer en hemtillverkning av vin, öl och sprit. Denhemtillverkade spriten beräknades till . Jagtror att mina beräkningar kommer att ligga något lägre än Kolks,men jag skall inte polemisera om det, utan bara avslutningsvisgöra några korta reflektioner om den icke registreradekonsumtionen.Med beräkning skulle man behöva lägga tillungefär av den registrerade konsumtionen för att få dentotala. Eller omvänt: Den icke registrerade konsumtionen utgörungefär av den totala konsumtionen. Den illegala delenutgör ungefär en fjärdedel av den icke registreradekonsumtionen. Den största delen är alltså legal, i första handinförsel av alkohol utifrån. Den bästa indikatorn påförändringar i den icke registrerade konsumtionen är kanskeresandefrekvensen, eftersom införsel efter resor utomlands ärdet största bidraget till den icke registrerade konsumtionen.Ungefär två tredjedelar av alla som reser utomlands tar med sinranson hem.Om man jämför totalkonsumtionen i med den i andraländer är det rimligt att lägga till den icke registreradekonsumtionen "ovanpå" den registrerade. Man måste dock beaktaatt det tillägget också får göras för andra länder. I denordiska länderna har vi vissa mått på den icke registreradekonsumtionen, men jag är övertygad om att en icke obetydlig delav produktionen i exempelvis ett land som interegistreras skattemässigt utan går direkt in i familjehushållet.Det viktiga är inte bara hur den icke registreradekonsumtionen ser ut utan också hur denförändras . Det man diskuterar mest i det sammanhangetär hembränningen. Man kan från den undersökning jag självhåller på med konstatera att det fanns entendens till att hembränningen i landet ökade medan den medbörjan 1982 eller 1983 verkar ha planat ut. Det ser alltså inteut att finnas någon tendens till en kontinuerlig ökning avhembränningen, vilket man ibland kan få en känsla av genommassmedia.Eckart : talade om att det inte baraär den alkohol som saluförs av Systembolaget som existerar utanatt det också förekommer alkohol som konsumeras här men som harinhandlats på annan ort eller bryggts någon annanstans. När mani undersökningar frågar personer hur mycket de dricker tar manegentligen inte reda på var de har köpt eller hur de har fåttalkoholdryckerna, utan man frågar bara efter den totalakonsumtionen. Det är då intressant att få veta hur den totalakonsumtionen verkligen ser ut, såsom respondenter i storaundersökningar rapporterar den, och vilka beräkningar man kangöra på grundval av detta. Jag tänkte helt enkelt redovisa hurtre typer av undersökningar ser ut i det hänseendet och vad mankan göra med dessa undersökningsdata.Jag skall redovisa tre olika undersökningar, som alla harsamma registrerade konsumtion. En väldigt stor studiegenomfördes . Det var en mycket fin undersökning. En annanundersökningsserie tar upp hur mycket respondenterna dricker ochsätter det i relation till vad vi antar är den realistiskamängden, nämligen vad Systembolaget säljer plus den konsumtionsom redovisas i Kolks utredning, dvs. alkohol som köpsutomlands, dricks på semester, osv. Den ena undersökningenreproducerar per respondent, den andra , den tredje . Det är den tredje undersökningen som är den bästa, och den ärockså internationellt på en mycket hög standard. Deundersökningar som alkoholpolitiska utredningar har satsat påunder 70-talet ligger i den kategorin, liksom de riktigt finainternationella undersökningarna. Tack vare Systembolaget harman lyckats utveckla en frågeteknik som ligger ungefär på dethär planet.Vad innebär det här i termer av individer? Vi kan inordna våraindivider i olika riskgrupper. Det finns en riskvärdering sombaserar sig på skaderisker, väldigt ofta långvariga, kroniskasjukdomar. De som hamnar i riskgrupp fyra eller fem får ett parvarningssignaler enligt den här riskvärderingen och enligt denbroschyr, "Testaren", som Systembolagets kunder kan få.Internationellt ligger de allmänna uppskattningarna på fyra ochfem.Enligt de tre studier som jag visade ligger , resp.5,i riskzonen. Med andra ord: En alkoholpolitiker som villminska alkoholkonsumtionen och även minska antalet sombefinner sig i riskzonen behöver bara anlita rättdataföretag för att göra det från till en annan.Vi har frågat oss om vi kan utveckla metoder för att ta redapå hur konsumenterna svarar på frågor rörande alkoholkonsumtion.Vad vi gör är att vi helt enkelt jämför de bästaundersökningarna med de sämsta. Vi har gjort detta i tre steg.För det första beräknar man underrapportering för respondenterpå grundval av den givna faktiska konsumtionen. Vi utgår då från8,, vilket är medelkonsumtionen. För det andra måste mankorrigera storkonsumenternas uppgifter, så att de inte avvikerfrån konsumtionsmönstret i en alkoholistpopulation. Det äralltså inte så att alla underrapporterar lika mycket, utan desom dricker mest är också mest medvetna om sin konsumtion. Manmåste därför korrigera deras värden med en formel. Vi har gjortdet utifrån stora intervjuundersökningar, utifrån rapporter frånAA-rörelsen och Länkarna. För det tredje missar man iundersökningarna av de sociala alkoholisterna. Vihar helt enkelt lagt till det beräknade bortfallet av socialaalkoholister.Man kan se betydande skillnader mellan de undersökningar somhar gjorts innan vi har bearbetat dem och efter det att vi haranvänt vår formel. Resultaten sammanfaller till en del. I"Testarens" riskgrupp 4 och 5 finns enligt en undersökning 10resp. och enligt en annan . Vår formel tycks alltså vararätt tillförlitlig som ett medel att uppskatta den verkligaandelen konsumenter som dricker för mycket.SIFO frågar i en av sina undersökningar: Hur mycket dricker du-- så mycket du tål eller mer än du tål? Enligt svaren tycker av befolkningen att man dricker så mycket som man tål ellermer än man tål. Alla andra tycker att deras alkoholkonsumtionligger under den nivån. Enligt våra undersökningar är detdäremot som dricker mer än de tål.Jag skall ta upp ett annat projekt, där vi har intresserat ossför någonting som kallas preventivparadox. Det betyder att detfinns så många normalkonsumenter att det antal problem som deproducerar är så pass stort, att det lönar sig mycket mera attangripa deras dryckesvanor än den lilla gruppen storkonsumenter.Vi har varit litet tveksamma inför det här, och vi har därförgjort en undersökning.Vi har delat in olika alkoholrelaterade problem i mindreallvarliga och allvarligare problem. De allvarligare problemenär mera koncentrerade till den grupp som dricker mycket. Om viser på de mindre allvarliga problemen, faller på gruppenstorkonsumenter -- testaren 4--5. De allvarligare problemen är29%. Ju allvarligare problemen blir, desto mer intressant blirden lilla gruppen storkonsumenter.Fortfarande är det fråga om hur det hela beräknas. I det härexemplet har vi bara kunnat ha tre värden : man harmånga problem, man har få problem eller man har inga problem.När det gäller att känna sig berusad har respondenternatillfrågats hur ofta de har upplevt sig vara berusade under entolvmånadersperiod. Det var i testaren 4--5. När manräknar på ett mera vederhäftigt sätt än i den första tabellen,får man en större koncentrationseffekt till de grupper somdricker mycket. Man kan tänka sig att det är många som har varitmed om att känna sig berusade och då har slutat dricka.Hur många dricker då så pass mycket att de åker dit förberusning? Vi har hittat en undersökning, "Bot eller böter", avFylleristraffkommittén, som var verksam i början av 70-talet.Där hade man tagit samtliga män födda och tittat påhur många fylleriförseelser gruppen hade producerat. Det ärverkligen någonting att ta i. De skulle alltså ha varit såberusade att polisen hade tagit dem.Vi ser på tabellen att av samtliga dessa män aldrig hadeåkt dit för någon förseelse, och de var alltså vita. avmännen svarade för 85,av årgångens förseelser. En litengrupp svarar för en väldigt stor del av förseelserna, när manser på registrerade data, som alltså inte baserar sig påintervjuer. Det gäller då förseelser som inte är bagatellartade.Det här kostar väldigt mycket. Vi vet att det kostar så passmycket att omhänderta en berusad person att man intehar kunnat införa humana metoder för det.Vår utgångspunkt i kommande undersökningar är att vi får tapreventivparadoxen med en nypa salt och nyansera den. Det ärförmodligen olika på olika områden. Man kanske kan dra denalkoholpolitiska slutsatsen att våra åtgärder på den allmännanivån, som drabbar medelkonsumenten, är effektiva även påstorkonsumenterna. Men vi får inte glömma bortstorkonsumenterna; det krävs extra åtgärder för dem. Varjeåtgärd i den gruppen lönar sig, därför att den producerar rättmånga av de allvarliga problemen.Esa : Ärade åhörare, mina damer och herrar, bästavänner! , alltså , kom det ut en bok mednamnet "Alcohol Control Policies in Public Health Perspective".Denna bok är slutrapporten för det av leddainternationella projekt vilket undersökte relationen mellanalkoholpolitik och folkhälsa. De huvudsakliga argumenten islutrapporten var följande: "Förändringar i alkoholdryckernastotalkonsumtion påverkar folkhälsan i alla samhällen.Alkoholpolitiska åtgärder kan användas för att begränsatotalkonsumtionen; således blir kontrollen av alkoholensåtkomlighet folkhälsofråga. "har "Purple Book", som den brukar kallasi forskarkretsar, påverkat speciellt den nordiska men även deninternationella alkoholdebatten. Om man t.ex. läserformuleringen och motiveringen av mål 17 iVärldshälsoorganisationens Europakontors plan för Hälsa för allaår 2000, kan man där hitta den ovannämnda argumentationen.Det är förstås viktigt att de politiska beslutsfattarna harblivit förtrogna med det resonemang som presenterats avforskarna. Men för dagens tema är det ännu viktigare att det nyatankesättet har stimulerat forskning kring dessa frågor.Motståndarna till totalkonsumtionsmodellen har givetvis försöktpåvisa att argumentationen i "Purple Book" är felaktig, medananhängarna eller helt neutralt inställda forskare har velat sehur de påstådda sammanhangen och processerna ser ut i sina resp.länder. Oberoende av motiven bakom den ökade forskningsinsatsenär det ett faktum att vi vet mycket mera om effekter avalkoholpolitiska åtgärder än vad som var fallet för tvåårtionden sedan.I mitten av 1970-talet visste man redan mycket omprispolitikens effekter. Detta berodde på att ekonometrin hadeutvecklats redan tidigare och att man hade tillämpat denna metodganska mycket för att studera alkoholprisernas effekter. Dengenerella slutsats man kunde dra av dessa undersökningar var attalkoholdryckerna betedde sig på marknaden på samma sätt som allaandra varor. Alltså: om man höjde priser på alkoholdrycker såminskade alkoholkonsumtionen, och om man sänkte alkoholpriser såökade alkoholkonsumtionen. Här bör man komma ihåg, att när enekonomist talar om effekter av prisförändringar så talar hanom förändringar i realpriser.Trots åtskilliga nominella prishöjningar förblevalkoholdryckernas realpris ungefär detsamma i från år1951 på grund av inflationen. Alltså:varje gång då priset på alkoholdrycker höjdes sjönkalkoholkonsumtionen, men då alkoholpriserna sedan förblevoförändrade och priserna på andra varor ökade så sjönkalkoholdryckernas realpris, och det ledde till ökadalkoholkonsumtion.På sätt och vis kan man säga, att till slutet av1960-talet hade prispolitiken ingen verkan i , intedärför att prisförändringarna inte skulle ha påverkatalkoholkonsumtionen både uppåt och nedåt, utan därför att mansom helhet inte använde prisinstrumentet för konsumtionsstyrandeändamål; det enda man gjorde var att man med nominellaprisökningar bibehöll alkoholdryckernas realpris, dvs.alkoholdryckernas pris gentemot priser på andra varor. Detsammatorde ha hänt även i Sverige.En annan viktig sak beträffande alkoholprisernas verkan är atteffekten av en viss prisökning inte är densamma i alla ländereller beträffande alla dryckeskategorier. Tvärtom är de s.k.priselasticiteterna, vilka beskriver hur konsumtionen reagerargentemot prisförändringar, inte inneboende egenskaper hosalkoholdryckerna, utan deras värden reflekterar olikaekonomiska, samhälleliga, sociala och kulturella omständigheter.Om t.ex. vin för det mesta används som måltidsdryck och vinet såtill vida är en nödvändighetsartikel, är priselasticiteten hosvinet liten, vilket betyder att en prisökning kanskeminskar vinkonsumtionen bara med 1 eller . Å andra sidan, omvinet bland befolkningen anses och används som en lyxartikel kanen prisökning på leda till att vinkonsumtionen minskar med10% eller även mera.Priskänsligheten kan alltså i ett och samma land variera blandolika dryckeskategorier och under olika tidsperioder. Oaktat detkan man dock säga att en höjning av alkoholskatten är ett säkertalternativ från statens synvinkel. Saken är nämligen den, att omvärdet på priselasticiteten är litet, kommer prisökningen attminska alkoholkonsumtionen ganska litet, medan skatteintäkternaökar ganska mycket. Om alkoholskadorna alltså inte minskar såväldigt mycket kommer staten i alla fall att få in meraskattepengar. Och å andra sidan, om värdet på priselasticitetenär stort kommer konsumtionen och de därmed förknippadealkoholskadorna att minska jämförelsevis mycket, medanskatteinkomsterna blir ungefär desamma eller kanske rentavsjunker litet. Men även i det sistnämnda fallet kannettoeffekten vara gynnsam för statsfinanserna, eftersom deminskade alkoholskadorna även betyder minskade alkoholutgifterför statens del.Vi har alltså inte lärt oss särskilt mycket alkoholpolitisktsett beträffande alkoholprisernas effekter. Men även här harforskningen framskridit och metoderna utvecklats, vilket betyderatt vi kan vara mycket mera säkra på att det som blevskrivet för nästan två decennier sedan ännu håller streck.Vad sedan beträffar effekter av andra alkoholpolitiskaåtgärder kan man säga att forskningen har gjort stora framsteg.Även här har man dock inte varit tvungen att förändra de gamlaföreställningarna. Vad som hänt är, att när man tidigare vartvungen att fästa sina argument på få undersökningar och varamycket försiktig med hur man formulerade sina slutsatser, kanman hänvisa till resultat från många undersökningar.I de nordiska länderna har man forskat ieffekterna av olika alkoholpolitiska åtgärder. Jag skall baranämna klassiska verk, där han med hjälp avpaneldata och jämförbara kontrollkommuner studerade vilkeninverkan etablerandet av en alkoholbutik hade i tidigare torrakommuner. Denna undersökning visadeatt totalkonsumtionen växte ansenligt, medan den olagligtframställda alkoholens och surrogatalkoholens andel tydligtminskade. Införandet av mellanöl i och samt ölpå har också erbjudit möjligheter att studera hur ettutvidgat distributionsnät inverkat på alkoholkonsumtionen. IFinland släpptes mellanölet fritt som den nyaalkohollagen trädde i kraft, alltså ,som förbudet mot alkoholbutiker och restauranger pålandsbygden upphörde. sänktes ävenåldersgränserna i utminuteringen. Det är därför svårt att hållade olika åtgärdernas verkningar isär och skilja dem från andrafaktorer. I alla fall kan man konstatera att alkoholkonsumtionenunder ökade med , medan konsumtionen perinvånare mellan ökade till 6,2liter, dvs. mera än en fördubbling på sju år.På trädde förbudslagen 1915, och det tog 74år innan ölet igen blev lagligt sålt på . Införandet avölet 1989 tycks ha minskat vinkonsumtionen med en fjärdedel ochkonsumtionen av spritdrycker med en femtedel. Öldrickandetsomfattning var dock så pass stor att totalkonsumtionen ökade år1989 med 23%.I har och estimerat attkonsumtionsnivån , alltså under dentidsperiod då mellanöl såldes i i livsmedelsbutiker, vari genomsnitt högre än den skulle ha varit om intemellanölet introducerats. För vidkommande bör man ocksånämna den försöksverksamhet med fri starkölsförsäljning sombedrevs i samt i mellannovember 1967 och . Konsumtionen av starköl stegavsevärt i de båda länen, och man var tvungen att avbrytaförsöket än beräknat.På andra sidan har man undersökt effekter av utvidgatdistributionsnät för vin. har man i sex av samt i provinsen på den kanadensiska sidanupphävt monopolsystem antingen för alla viner, för importvineller för starkviner. I har man även upphävt alkoholmonopolför spritdrycker. analys av , ,och visade att upphävandet av monopoletökade vinkonsumtionen avsevärt i tre av de fyra delstaterna.Reginald Smart kunde inte hitta någon påverkan i sin studie avQuebec, medan och kunde påvisaatt upphävandet av monopol i och klartpåverkade både vinkonsumtionen och toltalkonsumtionen. Enligtderas analys steg vinkonsumtionen i och i WestVirginia med 48%.Effekten av förändrade åldersgränser är också något som harstuderats intensivt , delvis därför att manpå sänkte åldersgränserna i många av delstater,medan man igen har höjt dem så att den lagligaminimiåldern för att köpa alkoholdrycker numera är i allaUSA:s delstater. I sin översikt om olika undersökningarkonstaterar australiensaren bl.a. att sänkningen avåldersgränsen vanligen, men inte alltid, har lett till ökadetrafikolyckor bland de nya lagliga konsumenterna samt iåldersgruppen under dem.