bet · GG01FiU29 · 1993-05-25 00:00:00 — För dekyrkliga kommunerna föreslås inga förändringar.Utskottet tillstyrker vad regeringen i propositionen anförom ekonomiska regleringar och återkommersenare till det framlagda lagförslaget.Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektornHuvuddelen av de förändringar som regleras för är avpermanent karaktär och skall således regleras även för år 1994.I propositionen framläggs därför förslag om en lag medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 1994.Enligt lagförslaget skall, på samma sätt som för ,kommunalskattemedlen minskas med ett visst belopp per invånare ikommunen resp. (för kommunerna per invånare,för landstingen per invånare och för de landstingsfriakommunerna per invånare). För de kyrkliga kommunernaskall skattemedelsfordran, enligt samma modell som gäller för år1993, vid ingången av minskas med 1,7 %.I propositionen föreslås också att den ökning av det kommunalaskatteunderlaget som hänger samman med den av riksdagenbeslutade sänkningen av grundavdraget (bet. 1992/93:FiU1, rskr.134) får behållas av de kommuner och landsting somhar oförändrad eller sänkt skattesats jämfört med . Dethandlar enligt gjorda beräkningar om ca 4,2 miljarder kronor.Dessa medel skulle annars enligt finansieringsprincipen ha förtstill staten från kommunsektorn.I propositionen förordas att -- enligt samma metodsom gäller för -- skall anta en lag med särskildabestämmelser om utbetalning av skattemedel (prop.1992/93:150, bilaga 6 s. 98). I lagförslaget finns enbestämmelse (2§) om ekonomisk reglering för de kommuner ochlandsting som höjer sin skattesats för år 1994.I motion Fi92 av m.fl. (s) sägs attmotionärerna inte kan godta villkoren för de 4,2 miljarderkronor som regeringen vill tilldela kommunsektorn i anslutningtill sänkningen av grundavdraget. Den aktuella bestämmelsen ilagförslaget bör därför avslås av . I stället börtilldelningen av medel villkoras med att resp. kommun ochlandsting skall medverka till att hävda arbetslinjen. Detgäller, enligt motionärerna, att förhindra att tiotusentalsanställda under får lämna sina jobb ikommuner och landsting utan att ha någon annan anställning ellerutbildning att gå till. Socialdemokraterna vill därför attkommuner och landsting skall använda den ökade skattekraft somsänkningen av grundavdraget medför till att tillfälligt behållasådan övertalig personal.Inte heller kan acceptera att de kommuner somhöjer skattesatsen skall gå miste om den ökning av skattebasensom reduceringen av grundavdraget innebär. I motion Fi113 avJohan m.fl. (v) föreslås därför att alla kommuner skallfå behålla denna inkomstökning.Utskottet anser det angeläget att statsmakterna, medhänsyn till behovet att begränsa den offentliga konsumtionen,försöker bidra till att kommunala skattehöjningar motverkas.Enligt utskottets bedömning är den av regeringen föreslagnametoden väl avvägd. Utskottet delar därför inte vad som sägs imotion Fi113 (v) om att förslaget skulle vara ett angrepp motden kommunala självstyrelsen. Utskottet konstaterar för sin delatt regeringens förslag innebär ett undantag från den avriksdagen godkända finansieringsprincipen och att de aktuellamedlen normalt skulle ha förts från kommunsektorn till staten.Utskottet kan inte heller tillstyrka det som föreslås i densocialdemokratiska motionen att kommunerna för att få del avmedlen skall förbinda sig att inte säga upp personal och . En sådan ordning skulle --förutom att den är tveksam ur formell synvinkel -- motverka ennödvändig överflyttning av resursförbrukningen från offentligtill privat sektor. Den skulle vidare innebära ett principielltmycket tveksamt ingrepp i enskilda kommunersverksamhetsplanering.Med hänvisning till det anförda godkänner utskottet vadregeringen i propositionen anfört om ekonomiska regleringar år1994 och avstyrker motionerna Fi92 (s) yrkandena 44 i denna deloch 45 samt Fi113 (v) yrkande 1. Utskottet återkommer senaretill det framlagda lagförslaget.Det kommunala skattestoppetRiksdagen beslutade att förlänga det kommunalaskattestoppet till att gälla även för . Beslutetmotiverades bl.a. med behovet av att från statsmakternas sidakunna fastställa stabila finansiella ramar för den kommunalasektorn.I motionerna Fi203 av m.fl. (s), Fi212av m.fl. (v), Fi305 av m.fl.(s), Fi307 av m.fl. (s) samt A446 avBengt-Ola m.fl. (s) och A810 av m.fl.(s) -- samtliga väckta under den allmänna motionstiden -- ställskrav på ett avskaffande av det kommunala skattestoppet. Enligtmotionen från är det kommunala skattestoppet ettoacceptabelt ingrepp i den kommunala självbestämmanderätten samtdessutom orimligt i sak. I den socialdemokratiska partimotionenFi203 understryks också att skattestoppet är ett ingrepp i denkommunala självstyrelsen. En sådan åtgärd bör enligtmotionärerna endast tillgripas temporärt och . Liknande synpunkter framförs i övriga motioner frånsocialdemokratiskt håll.Utskottet noterar inledningsvis att samtliga yrkanden sombehandlas i detta betänkande, och där krav ställs på ettslopande av det tillfälliga kommunala skattestoppet, återfinns imotioner som väcktes under den allmänna motionstiden. Med hänsyntill att regeringen redan i budgetpropositionen aviserade avsåg att i kompletteringspropositionen redovisa sin syn påden kommunala utdebiteringen , har utskottet funnitdet lämpligt att ta upp dessa yrkanden i sitt nu aktuellabetänkande om den kommunala ekonomin.Utskottet vill i sammanhanget inskränka sig till attkonstatera att det kommunala skattestoppet upphör vid utgångenav . Därigenom har motionärernas önskemål tillgodosetts.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi203 (s)yrkandena 8 och 13, Fi212 (v) yrkande 18, Fi305 (s) yrkande 1,Fi307 (s), A446 (s) yrkande 4 och A810 (s) yrkande 5.Statligt utjämningsbidrag till kommunernaÖvergångsregler år 1994I samband med ställningstagande till ettnytt statsbidragssystem för kommunerna beslöts att vissaövergångsregler skulle gälla . Såledesskulle bidragsförändringen för den enskilda kommunen få uppgåtill maximalt för och för av desammantagna inkomsterna av skatt och bidrag. I propositionenföreslås att övergångsreglerna för även skall gälla förår 1994. Det är enligt regeringens bedömning olämpligt att låtanuvarande bidragsregler få ett större genomslag än år1993 med hänsyn till den pågående översynen av principerna ochmetoderna för kostnadsutjämning mellan kommunerna.Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnaändringen av övergångsreglerna för så att den högstatillåtna bidragsförändringen för en kommun minskas från 3%till 1,. Enligt utskottets mening bör emellertid en mindrejustering göras i det framlagda lagförslaget. Utskottetåterkommer senare till detta.Finansiering av övergångsreglerna år 1994I budgetpropositionen (bilaga 8 punkt H1) begärregeringen godkännande av att kostnaderna förövergångsreglerna avseende skall finansieras inom ramenför den ordinarie bidragsramen. Det kan ske genom en sänkning avgarantinivån i systemet, vilket i sin tur innebär enfinansiering genom en omfördelning inom kommunkollektivet.Utskottet anser för sin del att regeringens förslaginnebär en lämplig ordning för att finansiera övergångsreglernaför . Utskottet tillstyrker därför förslaget.Anslag till statligt utjämningsbidrag till kommunerI budgetpropositionen angavs den totala bidragsramen förutjämningsbidraget till för och40 för . För /94beräknas kostnaderna för bidrag från detta anslag till40 . Anslaget innefattar kostnaden förutjämningsbidraget jämte övergångsregler för andra halvåret 1993och första halvåret 1994.I kompletteringspropositionen redovisas förslag tillförändringar som berör kommunernas verksamhet och som avsesgenomföras under /94, men som inte är beaktade ibudgetpropositionen. Dessa förändringar bör i enlighet medfinansieringsprincipen påverka bidragsramen för . Detgäller bl.a. handikappreformen, förändringar i statens stöd tillbostadsfinansiering och av administrationen av bostadsbidragentill barnfamiljer m.m. samt av ansvaret för riksfärdtjänsten ochden statliga delen av finansieringen av den gymnasiereform sominleds /94. Med hänsyn därtill beräknasanslagsbehovet till , dvs.1 lägre än vad som föreslogs ibudgetpropositionen. Enligt regeringen kan dock ytterligareförändringar behöva göras innan regeringen slutligt fastställerbidragets storlek i december 1993.Utskottet har inget att erinra mot vad som ipropositionerna anförs om den preliminära bidragsramen år 1994för det statliga utjämningsbidraget till kommunerna eller det ikompletteringspropositionen beräknade anslagsbehovet /94. Utskottet tillstyrker därför att riksdagenanvisar de begärda medlen.Övriga anslagsfrågorBidrag med anledning av införandet av ett nyttstatsbidragssystem m.m.Enligt beslut skall den likviditetsindragning somgjordes genom en tillfällig höjning av den allmännaskatteutjämningsavgiften återföras till kommunerna under åren1993 och 1994 för att underlätta skiftet av statsbidragssystem.För /93 har ett förslagsanslag på 950 miljonerkronor anvisats. I budgetpropositionen begär regeringen att790 skall anvisas för /94. Enligtpropositionen bör regeringen bemyndigas att fördela dessa medelför att övergångsvis mildra effekterna för de kommuner varsskatteunderlag relativt sett påverkats mest negativt avskattereformen.Utskottet anser att bidraget i likhet med innevarandebudgetår bör fördelas med hänsyn tagen till de enskildakommunernas skattekraftsutveckling. Utskottet tillstyrkerförslaget i budgetpropositionen till medelsanvisning.Skatteutjämningsbidrag till landstingI budgetpropositionen beräknas anslagsbehovet /94 till . Landstingenbidrar till finansieringen genom en särskildskatteutjämningsavgift. Ikompletteringspropositionen anmäler regeringen sinavsikt att återkomma med lagförslag om attskatteutjämningsavgiften skall avskaffas fr.o.m. år 1994.Skatteutjämningsbidragen till landstingen följer automatisktskatteunderlagets förändring, eftersom de är knutna tillmedelskattekraften. Bidragsökningen mellan åren 1993 och 1994beräknas till . Denna ökning bör enligtregeringen liksom tidigare finansieras av landstingen själva.Enligt regeringens förslag bör detta regleras i samband med deekonomiska regleringarna för mellan staten ochkommunsektorn.Utskottet har inget att erinra mot förslaget tillmedelsberäkning och tillstyrker propositionens förslag tillanslag till landstingskommunalt skatteutjämningsbidrag.Övriga kommunalekonomiska frågorDe kyrkliga kommunerna och folkbokföringsreformenI kompletteringspropositionen anmäler regeringen sinbedömning att ytterligare skattesänkningar bör kunna göras av dekyrkliga kommunerna motsvarande kostnadsminskningarna på grundav att kyrkan inte längre handhar folkbokföringen. Isammanhanget hänvisas till en överenskommelse som träffats medföreträdare för Svenska kyrkan.Utskottet har inget att anföra mot vad som i propositionensägs om de kyrkliga kommunerna med anledning av genomförandet avfolkbokföringsreformen.Statligt lån till kommun m.m.I kompletteringspropositionen föreslås att kommunskall erhålla ett lån av staten med högst 350 miljoner kronor.Vidare föreslås att skall bemyndiga regeringen attutforma de närmare villkoren för lånet. Enligt regeringensbedömning är kommunens situation speciell genom att man på grundav kravet att infria stora borgensåtaganden har hamnat i ettakut ekonomiskt trångmål. Det är därför befogat att särskildainsatser görs i detta fall.I motion Fi104 av och () konstateras att staten enligt regeringens förslag skall gåmed på att bevilja kommun ett lån på 350 miljonerkronor. Önskemålen om att detta lån även skulle vara räntefritthar emellertid inte kunnat tillgodsoses. Motionärerna förordardärför i stället att kommun skall tillåtas att höja sinutdebitering för utan att den tillfälliga ökningen avskattekraften på grund av sänkningen av grundavdraget dras in.Det skulle innebära en inkomstförstärkning för kommunen på ca 32miljoner kronor.Enligt motion Fi113 av m.fl. (v) innebärförslaget om ett särskilt lån till kommun att regeringenredan öppnat dörren till en "kommunakut", något som enligtmotionärerna är positivt. Villkoren för lånet är emellertidofördelaktiga. De speciella omständigheterna gör tillett extremt särfall. Det är därför enligt motionärerna rimligtatt staten erbjuder ett lån som medger ränte- ochamorteringsfrihet under ett inledande skede. Det är ocksårimligt att de inblandade bankerna -- som själva fått omfattandestatligt stöd -- också medverkar till en för kommunenfördelaktigare lösning än den regeringsförslaget innebär. Dettabör av ges regeringen till känna. I motionen föreslåsockså att kommun under alla omständigheter undantas frånregeln om minskning av utbetalade skattemedel vid en höjning avkommunalskattesatsen för år 1994.Utskottet anser att staten, till följd av de särskildaomständigheter som gäller i kommuns fall, bör medverkatill en sanering av kommunens ekonomi. Utskottet vill samtidigtunderstryka det som sägs i propositionen om att varje kommun haransvar för att själv reda ut sina ekonomiska problem. Gällandelagstiftning ger också kommunerna stora möjligheter därtill.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om att beviljaHaninge kommun ett statligt lån på högst ochatt medel anvisas för detta ändamål samt att regeringen får ettbemyndigande att utforma de närmare lånevillkoren i enlighet medvad som sägs i propositionen.I två motioner framförs krav på att kommun skallundantas från den bestämmelse i den föreslagna lagen medsärskilda bestämmelser om utbetalning av kommunalskattemedel förår 1994 som gäller för kommuner och landsting som höjer sinskattesats. Utskottet är för sin del inte berett att tillstyrkadessa motionsyrkanden. Utskottet vill peka på attregeringen inom ramen för det bemyndigande som utskottet härtillstyrkt noga bör följa kommuns ekonomiska situation.Denna är inte minst beroende av den framtida ränteutvecklingen.Inför utgången av den treårsperiod under vilken räntanvisserligen debiteras men inte behöver erläggas bör regeringenånyo överväga lånevillkoren och vid behov återkomma tillriksdagen.Med hänvisning till vad här anförts tillstyrker utskottetpropositionens förslag och avstyrker motionerna Fi104 (kds) ochFi113 (v) yrkandena 3 och 4.Inrättande av "kommunakut"I motion Fi212 av m.fl. (v) -- väckt underden allmänna motionstiden -- förordas att de 7,5 miljarderkronor som dragits in från kommunsektorn skall återföras.Motionärerna föreslår en "kommunakut" i enlighet med de förslagsom kommit från ett antal kommuner. Förslaget innebär attkommunerna skall kunna söka pengar och få besked itid före de kommunala budgetbesluten . Pengarnakan sedan betalas ut och belasta statsbudgetenför /95.I motion Fi113 av m.fl. (v) -- väckt medanledning av kompletteringspropositionen -- återkommerVänsterpartiet till frågan om en "kommunakut". I motionen slåsfast vikten av att staten inte belönar kommuner som tidigarevanskött sin ekonomi. "Omvandlingstrycket" måste vara högt ikommunsektorn. I ett antal kommuner räcker emellertid inte deegna krafterna till. Därför behövs en "kommunakut" med ungefärsamma typ av konstruktion som "bankakuten". EnligtVänsterpartiets förslag bör staten upprätta en fond på 10miljarder kronor från vilken man kan ge lån till kommuner medakuta behov. bör bemyndiga regeringen att utforma demer detaljerade reglerna för hur kommunakuten skall fungera.Utskottet delar den uppfattning som i motion Fi113 (v)framförs om behovet av ett högt "omvandlingstryck" ikommunsektorn och att staten inte bör belöna de kommuner somvanskött sin ekonomi. Däremot kan utskottet inte ställa sigbakom inrättandet av en "kommunakut". Ett beslut om en fond avdet slag som förordas i motionen skulle enligt utskottets meningge felaktiga signaler till den kommunala sektorn och därigenomverka hämmande på det pågående förändringsarbetet. Utskottetmenar också att förslagen i propositionen i hög grad bidrar tillatt ge kommuner och landsting sådana finansiella förutsättningaratt de på egen hand kan sanera sin ekonomi.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi113 (v)yrkande 2 och Fi212 (v) yrkande 17.Konkurrens i verksamhetI motion Fi203 av m.fl. (s) -- väckt underden allmänna motionstiden -- slås fast att man frånsocialdemokratiskt håll ser positivt på strävan att främjakonkurrens inom den kommunala sektorn. varnas för enutveckling mot privata monopol. Det är enligt motionärerna och principiellt viktig skillnad mellan att utsättakommunal verksamhet för konkurrens och att privatisera. Allkommunal verksamhet lämpar sig heller inte för entreprenad.Regeringen bör därför ta initiativ till en studie av hurkonkurrensförhållandena och privatiseringen utvecklas i kommunalverksamhet.I motionen aktualiseras också frågan hur rättssäkerhet,sekretess och likabehandling samt insyn och kvalitetssäkringskall kunna tryggas i samband med att verksamhet läggs ut påannan utförare. Motionärerna kräver därför att regeringen tarfram ett förslag till lag om tillämpningen avlikställighetsprincipen vid entreprenader i verksamhet.I den socialdemokratiska partimotionen Fi92 -- väckt isamband med kompletteringspropositionen -- tas samma frågor ånyoupp, dock utan att särskilda yrkanden framläggs.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt att fortlöpande följa upp det pågående förnyelsearbetetinom den kommunala sektorn. Detta gäller inte minst effekternaav det ökade inslaget av marknadsorientering.Lokaldemokratikommittén (C 1992:01) har bland sina uppgifter attutreda förutsättningarna för kommuner och landsting att drivauppdragsverksamhet. Som ett led i utredningsarbetet harkommittén i rapporten produktionsformer ikommunal verksamhet (Ds 1993:27) redovisat en bred kartläggningoch analys av hithörande frågor. Rapporten ingår som en del iunderlaget till kommitténs slutbetänkande som kommer attföreligga senare under år 1993.I kommitténs direktiv (dir. 1992:12) sägs att överförandet avverksamhet till bolag eller privata eller kooperativaentreprenadformer reser en rad frågor om bl.a. insyn, sekretessoch demokratisk styrning. Kommittén skall därför lägga framförslag till regler som säkerställer insyn och kontroll förkommuninvånarna när den kommunala verksamheten bedrivs genomhel- eller delägda bolag eller i privat eller kooperativ regi.Kommitténs överväganden och förslag skall redovisas i dessslutbetänkande.Utskottet kan inte finna annat än att motionärernas önskemål iallt väsentligt är tillgodosedda genom arbetet iLokaldemokratikommittén. Utskottet avstyrker därför motion Fi203(s) yrkandena 10 och 11.Skatt till "fritidskommun"I motion Fi301 av () sägs att många s.k.fritidskommuner är ganska små men att de flerdubblar sinbefolkning under några sommarmånader. Kommunerna tvingas oftaatt upprätthålla en större organisation ännormalkommunerna på grund av denna befolkningsökning undersommarmånaderna. Enligt motionären vore det rimligt om dessakommuner kunde få kompensation för sina merkostnader genom endelning av kommunalskatten. Den som har en fritidsfastighet iannan kommun än där han är skattepliktig, borde enligtmotionären betala t.ex. 3/12 av sin skatt där fritidsfastighetenär belägen.Utskottet behandlade motsvarande fråga i sittkommunalekonomiska betänkande i samband medmotionskrav om s.k. skatteväxling mellan permanentkommun ochfritidskommun (bet. 1991/92:FiU29 s. 62). Utskottet pekadedärvid på det pågående arbetet i (C1992:02). Den lösning på frågan som angavs i uppdraget tillkommittén var att pröva möjligheten till differentierade taxortill olika kategorier av servicemottagare.I sitt delbetänkande Det kommunala medlemskapet (SOU 1992:72)föreslår kommittén att fastighetsinnehav skall slopas somsjälvständig grund för kommunalt medlemskap. Konsekvensen avdetta blir att den s.k. likställighetsprincipen inte behövertillämpas mot fastighetsägare som inte är folkbokförda ikommunen eller taxerade till kommunalskatt där. Således kandessa särbehandlas i t.ex. avgiftshänseende. Kommittén pekarsamtidigt på att en garanti för att fastighetsägare som inte ärkommunmedlemmar skall drabbas av oskäliga avgifter ligger isjälvkostnads- och objektivitetsprinciperna. Förslaget beredsför närvarande i regeringskansliet.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionFi301 (m).Kommunala pensionsåtagandenEnligt motion Fi718 av (-) bör riksdagenuppdra åt regeringen att lägga fram en rapport om kommunernas,landstingens och statens pensionsåtaganden. Det nuvarandesystemet medför att det är svårt att bilda sig en uppfattning omde offentliga arbetsgivarnas möjlighet att klara av sina resp.pensionsåtaganden eftersom "pensionspengarna" används i driftenav verksamheten.Utskottet vill understryka att kommunallaginnebär en skärpning i förhållande till tidigarekommunallagstiftning av reglerna för kommunernas ochlandstingens räkenskapsföring och årsredovisning. T.ex. ställsnumera krav på att årsredovisningen skall omfatta verksamhetäven i företagsform liksom ansvarsförbindelser av typenborgensåtaganden och pensionsskulder.I likhet med vad utskottet anförde vid sin behandling avmotsvarande motionskrav vid föregående (1991/92:FiU29s. 59) bör de kommunala pensionsfrågorna primärt lösas inomkommunsektorn med beaktande av reglerna i kommunallagen. bedrivs ett gemensamt utvecklingsarbetemellan och rörandede kommunala avtalspensionerna för kommun- ochlandstingsanställda. Man beräknar att den kommunalapensionsskulden uppgick till ca ochatt den kommer att växa till ca 200 miljarderkronor.Utskottet anser för sin del inte det varapåkallat med några statliga initiativ när det gäller dekommunala pensionsåtagandena. Utskottet avstyrker därför motionFi718 (-).Framlagda lagförslagI propositionen hemställer regeringen att skallanta upprättade lagförslag om utbetalning av skattemedel för år1993 resp. samt om statligt utjämningsbidrag tillkommuner.När det gäller förslaget om utjämningsbidrag anserutskottet att förslaget i ett avseende inte är helt tydligt.Det framgår inte klart att övergångsreglerna skall tillämpasenbart på den del av bidragsförändringen som beror på införandetav utjämningsbidraget. Den del av bidragsförändringen som berorpå att den totala bidragsramen har minskat till följd avverksamhetsförändringar mellan och skall ejomfattas av övergångsreglerna. Detta föranleder en justering avden av regeringen föreslagna lagtexten.Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört omutbetalning av skattemedel samt omstatligt utjämningsbidrag tillstyrker utskottet -- med denändring som ovan berörts -- de framlagda lagförslagen. beträffande samhällsekonomiskt utrymme för denkommunala sektornatt med avslag på motion 1992/93:Fi117 yrkande9lägger proposition 1992/93:150 bilaga6 avsnitt7 yrkande 6till handlingarna,res. 1 (s) - motiv.men. (v) - delvis2. beträffande översyn av avgiftsfinansieringenatt lägger proposition 1992/93:150 bilaga6avsnitt7 yrkande7 till handlingarna,3. beträffande översyn av statsbidragssystemetatt avslår motionerna 1992/93:Fi203 yrkande12,1992/93:Fi302 yrkandena 1 och 3 samt 1992/93:A810 yrkande6,res. 2 (s)4. beträffande utredningsarbetet kringutjämningssystemetatt avslår motionerna 1992/93:Fi302 yrkande4 och1992/93:A810 yrkande7,5. beträffande extra skatteutjämningsbidragatt avslår motion 1992/93:Fi302 yrkande2,6. beträffande fördelning av statsbidrag med hänsyn tillförhållandena i storstadsområdenaatt avslår motionerna 1992/93:Fi303, 1992/93:Fi304,1992/93:Fi305 yrkande2, 1992/93:Fi306, 1992/93:Fi308,1992/93:T221 yrkande14 och 1992/93:A444 yrkandena 5 och 6,7. beträffande förändringen av skatte- ochbidragssystemetatt lägger proposition 1992/93:150 bilaga6avsnitt7 yrkande8 till handlingarna,8. beträffande ekonomiska regleringar andra halvåret1993 mellan staten och kommunsektornatt godkänner vad i proposition 1992/93:150 bilaga 6avsnitt 7 yrkande1 i denna del anförts,9. beträffande ekonomiska regleringar mellanstaten och kommunsektornatt med avslag på motionerna 1992/93:Fi92yrkandena44 i denna del och 45 samt 1992/93:Fi113 yrkande1godkänner vad som anförts i proposition 1992/93:150 bilaga6avsnitt7 yrkande2 i denna del,res. 3 (s)men. (v) - delvis10.