bet · GG01SfU13 · 1993-03-11 00:00:00 — 1992/93SfU13ÅTTONDE HUVUDTITELN Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1992/93:100,bil. 9, anslagen --6 och F 8 jämte motioner.Utskottet tillstyrker att () fårrätt att ta ut en särskild uppläggningsavgift för studielån.Avgiften kommer att uppgå till studielån.Vidare tillstyrker utskottet de förslag om besparingar inomstudiestödet som regeringen lagt fram. Dessa innebär bl.a. attstudiebidrag och extra tillägg kommer att utgå under högst 10månader i stället , att anslaget tillkorttidsstudiestöd och internatbidrag reduceras ochatt anslaget till vuxenstudiestöd reduceras med hänsyn till detväntade förslaget om sänkt ersättningsnivå inomarbetslöshetsförsäkringen. Vidare genomförs en besparing påstudiemedlen. I denna del avviker utskottet från regeringensförslag och föreslår -- med anledning av propositionen och ens-motion -- att studiemedel skall utgå med 175,avbasbeloppet och att minskningen i sin helhet läggs på bidraget.Besparingen på studiemedlen kan beräknas uppgå till 306 miljonerkronor.Utskottet föreslår tillkännagivanden till regeringen om attytterligare försök bör göras att få till stånd en samordning avdet inkomstprövade extra tillägget och ensamförälderstödet ochom att regeringen i anslutning härtill bör återkomma med ettförslag som innebär att studiebidraget utbetalas direkt tilleleverna för att stärka rekryteringseffekten.Slutligen tillstyrker utskottet att de utbildningsarvoden somutbetalas till studerande vid vissa lärarutbildningar ersättsmed ett studiestöd som i huvudsak följer reglerna om särskiltvuxenstudiestöd.Till betänkandet har fogats tio reservationer, ett särskiltyttrande och en meningsyttring. Regeringen () har i proposition1991/93:100, bilaga 9, litt. F, föreslagit att1. () till m.m. för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på ,2. () till Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet för /94 anvisa ettanslag på ,3. () till Studiehjälp m.m. för /94 anvisa ettförslagsanslag på ,4. (F 4) till Studiemedel m.m. för /94 anvisa ettförslagsanslag på ,5. (F 5) till Vuxenstudiestöd m.m. för /94 anvisaett reservationsanslag på ,6. (F 6) till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar /94 anvisa ett förslagsanslag på ,7. (F 8) att anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i studiestödslagen (1973:349),8. (F 8) att till Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vidvissa lärarutbildningar för /94 anvisa ettförslagsanslag på 100000000 kr.Anslaget F 7. Bidrag till vissa studiesociala ändamål kommer attbehandlas i utskottets betänkande 1992/93:SfU16.Lagförslaget återfinns i bilaga till betänkandet. 1992/93:Sf501 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom dispens från beträffande studiemedel förstuderande vid Forum.1992/93:Sf502 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att ge handikapprörelsens organisationer möjlighet attgöra kollektiva ansökningar om korttidsstudiestöd.1992/93:Sf503 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sådan ändring av bestämmelserna omstudielån att dispens i vissa fall kan medges för elever somännu inte fyllt att erhålla studielån vid utbildning sominte är att betrakta som högskoleutbildning.1992/93:Sf504 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstudiemedel till eleverna på /93:Sf505 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om studiemedel för elever vid KonstskolaForum.1992/93:Sf506 av och () vari yrkas attriksdagen slutar att ge handikapprörelsens organisationermöjlighet att göra kollektiva ansökningar av korttidsstudiestöd.1992/93:Sf507 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om att det i 9 kap.studiestödslagen införs en bestämmelse om uppläggningsavgifterför studiemedel,2. att avslår regeringens förslag om nedskrivning avstudiemedlets totalbelopp från av basbeloppet,3. att till kostnadsstället F 4. Studiemedel m.m.anvisar utöver regeringens förslag.1992/93:Sf508 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen till särskilt vuxenstudiestöd till studerande vidvissa lärarutbildningar för /94 anvisar60000000 kr utöver vad regeringen föreslagit, eller således160000000 kr.1992/93:Sf509 av och () vari yrkas1. att beslutar att till korttidsstudiestödet /94 anslå utöver vad regeringenföreslagit enligt vad i motionen anförts om handikappades storabehov av olika kortkurser,2. att hos regeringen begär att bidragen förkorttidskurser åter blir öppna för personer enligtvad i motionen anförts om rehabilitering m.m. av äldre.1992/93:Sf510 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att studiemedel från den 1 juli 1993skall utgöra av basbeloppet för år räknat,2. att beslutar att hela minskningen tas ut påbidragsdelen.1992/93:Sf511 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att det bör avsättas en fast summa avkorttidsstudiestödet till funktionshindrade/handikappade för attgarantera att de kan tillfredsställa sitt utbildningsbehov.1992/93:Sf512 av m.fl. (s) vari yrkas2. att avslår proposition 1992/93:100 vad avserbesparingar på anslagen Studiehjälp m.m. och F 5Vuxenstudiestöd m.m.,3. att beslutar att i bilaga 9, anslag Studiehjälpm.m., för /94 öka anslaget med 711 miljonerkronor utöver regeringens förslag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning vad gäller det extra tillägget istudiehjälpen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbetalning av studiebidrag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett sammanhållet och samordnat studiestödför vuxna,7. att beslutar att inom en ram på 3 150,3 miljonerkronor för anslag F 5 Vuxenstudiestöd m.m. i bilaga 9 /94 fördela anslaget i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att beslutar om sådan ändring i studiestödslagenatt SVUXA kan utgå på ett mera flexibeltsätt i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar om sådan ändring i studiestödslagensom anförts om korttidsstudiestöd, internatbidrag och kollektivansökan,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av beredningsarbetetbeträffande studiemedelssystemet,11. att beslutar att i bilaga 9, anslag F 4Studiemedel m.m., för /94 öka anslaget med 306miljoner kronor utöver regeringens förslag,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om demokratiskt inflytande ochöverklagandemöjligheter i beslutsprocessen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om administrationen av studiestödssystemen,14. att beslutar föra frånanslaget F 5 till anslaget m.m.1992/93:Sf513 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en genomgripande reform avstudiestödet.1992/93:Sf515 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att möjligheten till studielån för ungdomari gymnasiet i vissa fall återinförs.1992/93:Kr421 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att studieförbundens kurser skall berättigaeleverna till studiemedel. m.m.Centrala () är centralförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. Vid CSN finns endelegation för utländska studerande med uppgift att prövautländska medborgares principiella rätt till svenskt studiestöd.CSN administrerar vidare lån till hemutrustning för flyktingaroch vissa andra utlänningar. Kostnaderna härför betalas frånanslaget D 8 under elfte huvudtiteln. CSN består av etthuvudkontor och 24 lokalkontor, ett i varje län. Lokalkontorenär indelade i sex regioner; , , , ,och Umeå.CSN lämnar en fördjupad anslagsframställning för budgetåren1993/94--1995/96. Av anslagsframställningen framgår attärendevolymerna ökat kraftigt under den gångna femårsperioden.Ansökningarna om studiemedel har ökat ochansökningarna om studiemedel för utlandsstudier har sexdubblats.Den största volymökningen har dock skett på återbetalningssidan.Efterfrågan på service från allmänheten har ökat drastiskt. Avresultatanalysen framgår att CSN genom personalutbildning,utvecklande av ny teknik och decentralisering av arbetsuppgifterfrån huvudkontoret till lokal/regionkontoren lyckats omdisponeraresurser till de områden som krävt förstärkning. harman klarat av sina besparingskrav. CSN:s helhetsbedömning är attverksamheten i allt väsentligt kunnat bedrivas på avsett sätt,även om mycket stora oplanerade åtgärder har tvingats fram tillföljd av regelförändringar och kundernas krav. väntar CSN väsentliga förändringar iregelverken för både beviljning och återbetalning av studiestöd.Den decentraliserade högskolan och den förändrade gymnasieskolankan antas medföra krav på en vidgad decentralisering av CSN:sverksamhet liksom på ökad flexibilitet i studiestöden och dessadministration. CSN prognosticerar ett fortsatt ökatärendeantal, inom beviljningsområdet och inomåterbetalningsområdet . Utlandsverksamheten beräknasfortsätta att öka, liksom servicekraven från allmänheten. Sominriktning för den kommande perioden anger CSN höjd kvalitet iverksamheten i syfte att garantera stor rättssäkerhet för denenskilde, förbättring av verksamheten så att kunderna ges en --utifrån deras utgångspunkt -- tillfredsställande service, enförbättrad medelshantering och därigenom lägre räntekostnaderför staten, fortsatt ökad produktivitet för hela organisationen,ökade insatser på det personaladministrativa området för attbl.a. reducera korttidsfrånvaron, förbättrad jämställdhet genomatt bl.a. stimulera kvinnor till att söka chefstjänster inomorganisationen samt förbättrad kostnadseffektivitet inomADB-området.I propositionen framhålls att den fördjupadeanslagsframställningen visar att verksamheten bedrivits med ensådan inriktning att målen för verksamheten nåtts och attarbetet varit framgångsrikt. Deökade kraven har enligt föredragande statsrådets mening på ettföredömligt sätt klarats genom att organisationen förutsättningar genom omdisponering av tillgängligaresurser. De övergripande målen för CSN är att varaförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor, att följa uppoch utvärdera de skilda studiestödssystemen, att ta framunderlag och förslag för utveckling av det studiesocialaområdet, att på ett rationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sättsvara för hanteringen av beviljning och återbetalning avstudiestöd samt att fullgöra uppgifter enligt förordningen omlån till hemutrustning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Dessa mål bör enligt vad som anförs gälla ocksåunder kommande treårsperiod. Föredragande statsrådet har inteheller någon erinran mot den verksamhetsinriktning och de målför verksamheten som CSN redovisat. Dessa bör dock kompletterasmed en ökad satsning på återkravsverksamhet. Om någon uppburitstudiemedel obehörigen eller med för högt belopp och insetteller bort inse detta kan vad som uppburits för mycket genaståterkrävas. Av CSN:s långtidsbedömning framgår att det finns balans av sådana fordringar. Föredragande statsrådetbedömer det vara ett realistiskt krav att CSN under nästabudgetår minskar de utestående fordringarna med minst 20miljoner kronor. De krav som bör ställas för nästkommandebudgetår avser statsrådet att återkomma till i kommande årsbudgetpropositioner.I propositionen redovisas vissa åtgärder som kommer att vidtasav CSN som en följd av den analys av kassaflödet som utförts.Studiemedel kommer att utbetalas en gång i stället förfyra gånger och studiestöd som utbetalas i efterskottkommer att utbetalas i stället förvarje dag. Vidare kommer två av de fyra årligaåterbetalningstillfällena att tidigareläggas en månad. Slutligenhar CSN för avsikt att dra ner clearingtiden i de anlitadebankerna till . Den sammanlagda vinsten avåtgärderna beräknas till 55 miljoner kronor.I propositionen föreslås ändringar beträffande de administrativaavgifter som CSN tar ut i samband med återbetalning avstudielån. tas en aviseringsavgift om utvid varje avisering av årsbelopp och en påminnelseavgift om 120kr vid varje påminnelse. För att förbättra möjligheterna till eneffektiv administration och utveckling av rutinerna föreslås attaviseringsavgiften ersätts med en expeditionsavgift somberäknas på årsbasis och som kan tas ut vid lämpligt tillfällemed hänsyn till rutinuppbyggnaden. Vidare föreslås enuppläggningsavgift för studielån. Avsikten är att avgiftenskall tas ut med per termin eller per läsår. Densom endast tar ut bidragsdelen skall inte belastas med avgiften.Uppläggningsavgiften beräknas under /94 ge eninkomst på . Intäkterna frånuppläggningsavgiften skallföras till . Regeringen föreslår att anslagettill CSN beräknas till 159 610000 kr.I motion Sf507 yrkande 1 motsätter sig m.fl. (v)att den föreslagna uppläggningsavgiften införs. Enligtmotionärerna är studentkollektivet en av de grupper som harsvårast att dra ner på sina utgifter eftersom studiemedlen redani dag är så knappt tilltagna att de flesta lever på marginalen.Enligt utskottets mening innebär den föreslagnauppläggningsavgiften en naturlig anpassning till de villkor somgäller för andra typer av krediter. Utskottet anser att CSN börfå möjlighet att ta ut en sådan avgift. Som framgått är avsiktenatt intäkterna från avgiften skall föras till en inkomsttitel ibudgeten. Utskottet kan godta detta men vill framhålla att detkan finnas anledning för regeringen att överväga om det inte ärmer rationellt att låta dessa medel finansiera en utvidgning avCSN:s avgiftsfinansierade verksamhet. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion Sf507yrkande 1.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot attaviseringsavgiften ersätts med en expeditionsavgift ochtillstyrker därför även detta förslag.I motion Sf512 yrkande 14 av m.fl. (s) begärmotionärerna att anslaget till CSN höjs med 2,7 miljoner kronorsom skall föras över från anslaget F 5. Vuxenstudiestöd m.m.Yrkandet är en följd av att motionärerna i samma motion föreslårväsentligt ökade medel för särskilt vuxenstudiestöd.Utskottet avstyrker nedan under rubriken m.m.motionärernas förslag till ökade medel till anslaget F 5. ochavstyrker därför bifall även till yrkande 14 i motion Sf512.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag till CSN.I motion Sf512 yrkande 13 av m.fl. (s) och i motionSf513 (delvis) av m.fl. (s) begärstillkännagivanden om att det är önskvärt att storadministrativ beredskap upprätthålls för regional och lokalverksamhet, så att god kontakt kan bibehållas med olikautbildningsanordnare och med geografiskt spridda studerande.Enligt utskottets mening framgår det av den fördjupadeanslagsframställningen att CSN är inriktad på en vidgaddecentralisering av verksamheten och att man har planer påintensifierade kontakter med utbildningsanordnarna. Utskottetanser att det inte är påkallat med ett tillkännagivande ochavstyrker motionsyrkandena.I motion Sf512 yrkande 12 av m.fl. (s) och i motionSf513 (delvis) av m.fl. (s) tar motionärerna uppfrågor om CSN:s beslutsprocess. Motionärerna anför att beslutetatt avskaffa studiemedels- och vuxenutbildningsnämnderna den 1juli 1992 fått till följd att allt demokratiskt inflytandeförsvunnit när det gäller studiestödsfrågor. Enligtmotionärerna måste det finnas ett regionaltförtroendemannainflytande i studiestödsbeslut där urvals-och skälighetsbedömningar förekommer. Vidare är det viktigt medett reellt studerandeinflytande och att det finns möjlighet attöverklaga besluten. Dessa frågor blir enligt motionärernasuppfattning än mer aktuella om man överväger att göraskärpningar i regelsystemen. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Utskottet har behandlat yrkanden med liknande inriktning redan isamband med att godkände den omorganisationav CSN som genomfördes . Omorganisationen innebaratt 30 självständiga myndigheter gick upp i en enda myndighet(CSN) för att bättre kunna möta de besparings- ochrationaliseringskrav som ställs inom den offentliga sektorn. nya organisationen har den tidigare möjligheten att inrättasamrådsgrupper för prövningen av studiestödsärenden bibehållits,och det har blivit möjligt att använda förfarandet också iärenden om vuxenstudiestöd. När det gäller överprövningen avstudiestödsbeslut har det införts en möjlighet för den enskildeatt begära omprövning av beslutet. En begäran omomprövning skall enligt instruktionen för CSN handläggas vidhuvudkontoret. Enligt utskottets mening finns det mot denangivna bakgrunden inte något skäl till ett tillkännagivande ibegärda hänseenden. Utskottet avstyrker bifall tillmotionsyrkandena.F 2. CSN:s återbetalningsverksamhetKostnaderna för återbetalning av studiestöd skall i principtäckas genom avgifter. Under innevarande budgetår redovisassåväl kostnader som avgifter under anslaget ovan.I propositionen föreslås att återbetalningsverksamheten skiljsut från anslaget och redovisas som ett nytt obetecknatanslag med beteckningen F2. CSN:s återbetalningsverksamhet.Till anslaget föreslås anvisat ett formellt belopp om 1000 kr.Utskottet har inte någon erinran mot detta förslag ochtillstyrker propositionen i denna del.F 3. Studiehjälp m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiehjälp i form avstudiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Frånanslaget betalas också vissa resekostnadsersättningar.Bestämmelserna om studiehjälp finns i 3 kap. studiestödslagen.Studiehjälpen utgår till elever i gymnasial utbildning ochlängst t.o.m. första kalenderhalvåret det år under vilket elevenfyller . Studiehjälpen består av studiebidrag,inackorderingstillägg till elever utanför det offentligaskolväsendet och extra tillägg. Studiebidraget är samordnat meddet allmänna barnbidraget. Det utgår tidigast fr.o.m. kvartaletefter det under vilket den studerande fyllt och uppgår förnärvarande till . Studiebidrag utges för helaförsta halvåret om studier bedrivits under minst fyra månaderoch om studier bedrivits under minst treoch en halv månader. Studiebidraget upphör dock under den halvakalendermånad då utbildningen avslutats. Inackorderingstilläggbetalas till elever som måste bo inackorderade på studieorten.Tillägget utgår med ett schabloniserat belopp på 1070--2150kr beroende på avståndet till hemorten. Extra tilläggär inkomstprövat och uppgår till 795, . Detutbetalas för tid under vilken rätt till studiebidragföreligger.I propositionen föreslås en höjning av beloppen för extratillägg och inackorderingstillägg. Det extra tilläggetföreslås höjt till 825, 550 resp. ochinackorderingstillägget till 1150 -- per månad.Regeringen aviserar också en höjning med avinkomstgränserna vid prövningen av extra tillägg. Avpropositionen framgår vidare att regeringen har för avsikt attminska den tid för vilken studiebidrag och extra tilläggutbetalas. Som framgått kan studiebidrag och extra tillägg förnärvarande utbetalas även om studier bedrivitsunder sammanlagt sju och en halv månad . Enligt vadsom anförs möjliggör det statsfinansiella läget inte längre attdenna höga ambitionsnivå bibehålls, och regeringen har föravsikt att ändra reglerna så att studiebidrag och extra tilläggutgår . Regeringen beräknar anslaget tillStudiehjälp m.m. till 2086780000 kr.I motion Sf512 yrkande 2 (delvis) av m.fl. (s)motsätter sig motionärerna förslaget om besparingar inomstudiehjälpen. Enligt motionärerna är det fel att försämrastudiestödet i av hög ungdomsarbetslöshet, då behovet avökad rekrytering till gymnasieskolan är som störst. Tvärtom bören förstärkning övervägas för att kunna behålla så mångaungdomar som möjligt det tredje gymnasieåret samt att om möjligtlocka tillbaka en del av dem som tidigare lämnat gymnasiet efterendast två läsår. Eftersom samhällsekonomin är hårt ansträngdser inte motionärerna någon möjlighet att föreslå enförstärkning av studiehjälpen. Förslaget om en nedskärning bördock enligt motionärerna avslås. Motionärerna upplyser att de iannat sammanhang framställt yrkanden om en satsning på etttredje gymnasieår. En sådan satsning medför enligt deras meningatt antalet elever med studiehjälp kan beräknas öka med ca35000. Motionärerna begär därför i yrkande 3 att till anslagetF 3 skall anslås ytterligare eller tillhopa2797780000 kr.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran motregeringens förslag om en höjning av beloppen för extra tilläggoch inackorderingstillägg och tillstyrker därför förslaget.Enligt utskottets mening är det i det nuvarande ekonomiska lägetmotiverat med en viss begränsning av det antal månader under ettkalenderår då studiebidrag och extra tillägg utbetalas.Utskottet avstyrker därför motion Sf512 yrkande 2 i denna del.När det gäller medel för en satsning på ett tredje gymnasieårerinrar utskottet om att regeringen lagt fram ettförslag om särskilt statsbidrag till kommuner för ytterligareplatser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår (prop.1992/93:194). Enligt utskottets mening bör den fortsattabehandlingen av detta förslag nu avvaktas. Med det anförda --och som en följd av ställningstagandena ovan -- tillstyrkerutskottet den medelstilldelning som föreslås i propositionen ochavstyrker motion Sf512 yrkande 3.Före fanns möjlighet att få studielån inomstudiehjälpen. Studielånet var behovsprövat. För en ogift elevhade både elevens egna och föräldrarnas ekonomiska förhållandenbetydelse. Om den studerande fyllt kunde behovsprövningenbegränsas till den studerandes egen ekonomi om sambandet medföräldraekonomin var brutet och det förelåg särskilda skäl.I motion Sf503 av och () anförmotionärerna att beslutet att slopa möjligheten till studielånvid gymnasiestudier för elever ger upphov tillproblem i de fall då en elev som avslutat gymnasiet vill gå envidareutbildning som är klassad som gymnasial. En sådan är t.ex.RMI Berghs reklam- och marknadsföringsinstitut . Det måsteenligt motionärerna finnas en flexibilitet som gör det möjligtatt medge studielån i fall som dessa. De begär etttillkännagivande att reglerna bör ändras så att studielån kanmedges efter dispens. I yrkande 1 i motion Sf515 av UllaPettersson (s) begär motionären ett tillkännagivande om attmöjligheten till studielån vid gymnasiestudier återinförseftersom kommunerna, med hänvisning till föräldrarnas ansvar,ställer sig negativa till att betala utsocialbidrag.Enligt utskottets mening bör de problem som motionärerna tar uppinte lösas genom att möjligheten till studielån för ungdomarunder återinförs. Utgångspunkten måste vara attgymnasiestudier skall kunna genomföras utan skuldsättning.Utbildningsutskottet har också vid sin behandling avfrågan om kommunernas ansvar för dessa elever förutsatt att deti de fall då föräldrarna inte ställer upp finns ett fungerandesamhällsstöd och att gymnasieskolornas elevvårdande och kurativaverksamhet leder till att eleverna kommer i åtnjutande avbehövligt stöd. Motionsförslagen om en möjlighet till studielånför dessa elever är utskottet således inte berett atttillstyrka.I propositionen tar departementschefen upp CSN:s förslag om ensamordning av det extra tillägget och bostadsbidraget. Hanhar efter samråd med chefen för inte funnitskäl att biträda förslaget eftersom en sådan åtgärd, på grund avbostadsbidragets konstruktion, inte kan genomföras utan attstora nackdelar uppstår inom detta system. Det extra tilläggetbör således enligt vad som anförs i propositionen ävenfortsättningsvis hanteras av CSN.I motion Sf512, yrkandena 4 och 5, av m.fl. (s) tarmotionärerna upp denna fråga. Motionärerna anför att det extratillägget numera är den enda inkomstprövade delen avstudiehjälpen och att det i huvudsak utgår till ensamståendeföräldrar. De anser att ytterligare försök att få till stånd ensamordning bör göras i anslutning till de pågående övervägandenabeträffande stödet till ensamföräldrarna. Om en sådan förändringgenomförs öppnas enligt motionärerna en möjlighet att utbetalastudiebidraget direkt till eleverna, vilket skulle ökarekryteringseffekten.