bet · GG01UbU13 · 1993-05-13 00:00:00 — Anslag till , m.m. Proposition 1992/93:170 avsnitt 9 I detta betänkande behandlas den del avforskningspropositionen -- proposition 1992/93:170 Forskning förkunskap och framsteg -- som rör forskning och utbildning vidSveriges m.m. Vidare behandlas motionerväckta med anledning av propositionen och ett antal underallmänna motionstiden väckta motioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer förforskningen inom de areella näringarna. Verksamheten bör blialltmer inriktad på naturresursernas användning och forskningför en bättre miljö. Behovet av samverkan mellan SLU och andraforskningsorganisationer och sektorsintressen betonas.Skogsforskningen prioriteras. Vidare tillstyrker utskottetregeringens förslag till anslag m.m.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Socialdemokraterna har i en reservation framhållit attytterligare medel bör anvisas till riksskogstaxeringen och attdetta bör ske genom omfördelning.NIONDE HUVUDTITELN Proposition 1992/93:170 avsnitt 9 lantbruksuniversitetRegeringen har under anslaget I 1 (s. 372--376) föreslagit1. att godkänner det övergripande målet förverksamheten inom ansvarsområde ienlighet med vad som har förordats i avsnittet Slutsatser,2. att till /94 anvisar ett ramanslag på 984 246 000 kr.Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m.Regeringen har under anslaget I 2 (s. 376) föreslagit attriksdagen till Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m. för /94 anvisar ettreservationsanslag på 7 700 000 kr.Skogs- och jordbrukets forskningsråd: ForskningRegeringen har under anslaget I 3 (s. 376--379) föreslagit1. att godkänner den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom Skogs- och jordbrukets forskningsrådsansvarsområde i enlighet med vad som har förordats i avsnittetSlutsatser,2. att godkänner vad som har förordats i fråga ombemyndigande för Skogs- och jordbrukets forskningsråd att inomen given ram -- utgörande en mindre del av dess anslag --besluta om fördelning av medel för en sexårsperiod,3. att till Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Forskning för /94 anvisar ett reservationsanslagpå 185 552 000 kr.Skogs- och jordbrukets forskningsråd: FörvaltningskostnaderRegeringen har under anslaget I 4 (s. 379) föreslagit attriksdagen till Skogs- och jordbrukets forskningråd:Förvaltningskostnader för /94 anvisar ettramanslag på 6 129 000 kr.Stöd till kollektiv forskningRegeringen har under anslaget I 5 (s. 380--381) föreslagit attriksdagen till Stöd till kollektiv forskning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 88 000 000 kr.Bidrag till Skogs- och lantbruksakademienRegeringen har under anslaget I 6 (s. 381--382) föreslagit attriksdagen till Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien /94 anvisar ett förslagsanslag på . Motioner med anledning av proposition 1992/93:1701992/93:Ub117 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en centrumbildning försmåskaligt skogsbruk.1992/93:Ub128 av m.fl. (s) vari yrkas19. att beslutar att medel överförs från Skogs- ochjordbrukets forskningsråd till fasta resurser hos Sverigeslantbruksuniversitet,20. att beslutar att riksskogstaxering tilldelas4 inom ramen för de medel som anvisats till Sverigeslantbruksuniversitet.Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:Ub609 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokaliseringen av den nyaskogsmästarutbildningen.1992/93:Ub610 av () vari yrkas2. (delvis) att hos regeringen begär att under 199350 utbildningsplatser avsätts för och att 30utbildningsplatser reserveras för den nya livsmedelstekniskahögskoleutbildningen vid SLU i Skara.1992/93:Ub629 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett bevarande och en sammanhållen jägmästareutbildning i Umeåenligt skisserad modell.1992/93:Ub632 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av skoglig utbildning ochforskning i södra /93:Ub633 av m.fl. (c, m, fp, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sydsvensk skoglig utbildning och forskningknuten till /93:Ub637 av m.fl. (kds) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att forskningsmedel omfördelas såatt forskningen om skogsbruket kan fortsätta.1992/93:Ub639 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statlig satsning på livsmedelsforskningen iSkåne.1992/93:Ub641 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskning kring lantbruksnäringar i norra /93:Ub642 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrenforskning.1992/93:Ub643 av m.fl. (m, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den fortsatta inriktningen av forskningrörandedjurmiljö--djurhälsa--djurbeteende--djurskydd--omgivningshygien.1992/93:Ub645 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att även börvara lokaliseringsort för skoglig utbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skogsmästarutbildningen iSkinnskatteberg bör bestå,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att resurser för forskning bör tillförasSkogmästarskolan i /93:Ub646 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp på denskogliga FoU-verksamheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering till av den sydsvenskaskogsforskningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av skogsteknikerutbildningtill ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av del avjägmästarutbildningen till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av skogligt FoU-centrum tillVäxjö.1992/93:Ub648 av m.fl. (m, fp, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av högre skoglig utbildning ochforskning i södra /93:Ub659 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett skånskt livmedelsteknisktforskningscentrum och ett livsmedelstekniskt forsknings- ochutvecklingsprogram.1992/93:Ub664 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kraftfull satsning på Sverigeslantbruksuniversitet i samband med kommandeforskningsproposition.1992/93:Ub665 av och () variyrkas att beslutar tillgodose det behov av stöd tillforskning och forskningsinformation som föreligger hosMetallbiologiskt centrum i inom forskningsanslaget.1992/93:Ub671 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om livsmedelsteknisk högskoleutbildning iSkara.1992/93:Ub675 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkning av forskningsresurser förrennäringen med förläggning till Umeå.1992/93:Ub676 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter till samverkan i ett regionaltnätverk för att stärka de tre högskoleenheterna /,/och Skogshögskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beaktande av regionalpolitiskakonsekvenser i beslut som berör utbildningsverksamhetensorganisation, avseende SLU:s verksamhet i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bibehållen skoglig utbildning vidSkogshögskolan i samt om möjligheterna tillvidareutveckling av SLU:s forskningsverksamhet med nyaforskningscentra som CEL ochCEREF.1992/93:Ub689 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rörflensforskningen i Röbäcksdalensnarast skall få ett tillskott på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kraftfull satsning på rörflens- ochgräsforskningen i syfte att snabbt få fram en alternativ grödaför åkermark.1992/93:Ub690 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av högre skoglig utbildning ochforskning i södra /93:So476 av och (m) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskningen vid Metallbiologiskt centrum.1992/93:So514 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ekonomiskt stöd till forskningenvid Metallbiologiskt centrum i Uppsala.1992/93:Jo308 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skogsmästarutbildningen i . I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag ipropositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop.1992/93:170) avsnitt 9 område.Forskningspolitiken -- allmänna riktlinjerUtskottet behandlar de allmänna riktlinjerna förforskningspolitiken för budgetperioden /94--1995/96 i sittbetänkande 1992/93:UbU15. Regeringens förslag innebärsammanfattningsvis följande prioriteringar. Målmedvetnaforskningssatsningar bör göras inom strategiska områden.Koncentration av forskningsinsatser förordas för att göraforskningen slagkraftig och därmed öka konkurrenskraft.Vidare bör samverkan mellan universitet/högskolor ochnäringslivet öka. En gynnsam utveckling av näringslivet är engrundläggande förutsättning för fortsatt välstånd i landet.Forskningssystemet måste bättre än ta sig an nya problemoch utmaningar och förnyelseförmågan öka. Forskarutbildningenmåste förbättras och examinationen av doktorer fördubblas.Forskningens internationalisering behöver påskyndas.Sveriges lantbruksuniversitetInledningVid () bedrivs högreutbildning och forskning rörande skogsbruk, jordbruk,trädgårdsnäring, landskapsplanering, veterinärmedicin ochdjurskydd, fiske, rennäring, livsmedel, jakt och viltvård samtbioenergi. Vid finns tre fakulteter --lantbruksvetenskaplig, skogsvetenskaplig och veterinärmedicinsk.Verksamheten bedrivs vid ett sextiotal institutioner, elvaförsöksdistrikt, en försöksgård i , sex försöksparker samtett antal jordbruksegendomar och fältstationer. Verksamheten ärförlagd till ett trettiotal orter över hela landet.SLU har varit föremål för utredning. Denna har omfattat enutvärdering av verksamheten -- dess innehåll, omfattning,inriktning och styrning. Förslagen har redovisats i betänkandet(SOU 1991:101) Landskap Näring Kunskap. Förslagen har legat till grund för regeringensbedömningar angående den framtida verksamheten vid SLU.Det övergripande målet för SLU:s verksamhetRegeringen begär godkännande av det övergripandemålet för SLU:s verksamhet i enlighet med vad som föreslås ipropositionen.Enligt propositionen bör det övergripande målet för SLU:sverksamhet vara att genom forskning, utbildning ochinformation öka kunskaperna om förutsättningarna för en varaktigoch effektiv biologisk produktion och om hur denna skallbedrivas och utnyttjas. Verksamheten bör bli alltmer inriktad pånaturresursernas användning och forskning för en bättre miljö.Forskningen på område har ett särskiltansvar för att kunskapen inom naturresursområdet utvecklas såatt kommande generationers fortlevnad säkras.Forskningen bör ta sikte på att klargöra de grundläggandesambanden mellan produktivitet och de biologiska systemensuthållighet. Forskning för att säkra miljövänlig produktion ochsvensk konkurrenskraft måste bygga på integrerat samarbetemellan grundläggande och tillämpad forskning.Forskning för att lösa problem inom det biologiska kretsloppetbör enligt regeringen ges hög prioritet. Genom att miljövänligtproducera råvaror för olika ändamål blir jordbruket en resurs imiljöarbetet men ockå genom att ta emot avfall som är biologisktnedbrytbart och fritt från giftiga ämnen. Allt avfall måsteåterföras till naturens kretslopp eller till ny användning.I propositionen betonas att forskningen bör inriktas mot degrundläggande sambanden i ekosystemen och de restriktioner dessaställer upp. Forskningsinsatserna måste styras av krav på omsorgom miljön i vid bemärkelse. Regeringen betonar attforskningsstrategin måste vara tvärsektoriell för att det skallvara möjligt att lösa olika miljöproblem.Enligt propositionen bör den areella forskningen utgå frånbl.a. följande bedömningar.Markens långsiktiga produktionsförmåga är en grundläggandeförutsättning för den framtida utvecklingen. Den biologiskaproduktionen som utgår från vad marken kan producera måstesäkerställas och utvecklas. I propositionen nämns olikaangelägna forskningsområden för att nå dessa mål.Det framtida odlingssystemet måste ge förutsättningar förbiologisk mångfald, ett öppet och varierat landskap rikt påkulturvärden.Forskning och utbildning i måste planeras så att ettinternationellt perspektiv på nyttjandet av naturresursernabeaktas och utvecklas.Vidare understryker regeringenatt kunskapsuppbyggnaden måste fortsätta vad gäller den senaredelen i livsmedelskedjan så att kan hävda sinalivsmedelsprodukter i utländsk konkurrens,betydelsen av ett uthålligt skogsbruk där staten stimulerarforskningen, eftersom den är långsiktig och allmängiltig, mendär näringslivet i högre grad måste ta sitt forskningsansvar,att större vikt måste läggas vid djurskyddsintresset,genteknikens betydelse,betydelsen av förnybara bränslen t.ex. biobränslen från jordoch skog.Regeringen framhåller skogsnäringens betydelse för Sverige.Skogsforskningen prioriteras. Sålunda föreslås att medel, genomomprioriteringar, tillförs den skogsvetenskapliga fakulteten.Forskningen om skogen och skogsråvaran bör vidare förskjutas iriktning mot de senare leden i förädlingskedjan.I propositionen framhålls att grundläggande forskning,tillämpad forskning och försöksverksamhet skall samverka. Det ärnödvändigt att SLU samverkar med andra forskningsorganisationeroch sektorsintressen. Behovet av en flexibeluniversitetsorganisation framhålls. Kombinationen av SLU ochSkogs- och jordbrukets forskningsråd () är en värdefulltillgång för forskningen inom de areella näringarna.Enligt regeringens bedömning skall utbildningarna vid SLUgenom framförhållning och planering sörja för att samhälletsbehov av utbildade inom SLU:s kompetensområde tillgodoses. Ipropositionen framhålls att det är angeläget att SLU:sutbildningar till sin struktur följer vad som beslutats avriksdag och regering angående den högre utbildningen i landetoch som kommit till uttryck i propositionen Universitet ochhögskolor Frihet för kvalitet (prop.1992/93:1) samt ihögskolelagen (1993:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Ipropositionen informeras om krav på resultatmål och avsikten attföreskriva vilka examina som skall finnas inom grundutbildningeninom område. I sistnämnda fråga harregeringen fattat beslut (Förordning förSveriges 1993:221).Utskottet återkommer senare (s. 15 f.) till fördelningen avresurser mellan SLU och samt till beräkningen av anslagettill Lantbruksuniversitetet.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen förordat omdet övergripande målet för SLU:s verksamhet och föreslår attriksdagen tillstyrker propositionen i denna del.Utskottet vill i sammanhanget understryka vad som ipropositionen framhållits om behovet av flexibilitet ochsamarbete över universitets- och fakultetsgränser. Utskottet harerfarit och ser positivt på att SLU kommer attundersöka möjligheterna till samordning mellan fakulteterna.Vidare vill utskottet framhålla vad regeringen i propositionenanfört om försöksverksamheten vid SLU. Denna bör som andraverksamheter fortlöpande prövas vad gäller omfång ochresurstilldelning.Den mer produktionsinriktade försöksverksamheten bör enligtregeringen i allt högre grad finansieras av näringen och på siktfinansieras av resp. bransch. Det är enligt utskottet angelägetatt förändringarna sker på ett sådant sätt och i en sådan taktatt värdefulla erfarenheter och tillgångar tas till vara.I fem motioner framförs synpunkter och önskemål beträffandeskoglig forskning i . Det sydsvenskaskogsforskningsprogrammet behöver utvecklas och samordnas samtomfatta såväl forskning som utbildning enligt motion1992/93:Ub646 (s). Motionärerna framhåller behovet av etthelhetsgrepp på den skogliga FoU-verksamheten i (yrkande 4). Det geografiska läget i det sydsvenskaskogsområdet, närheten till avnämare av forskningsresultat utgörenligt motionärerna argument för lokalisering av verksamhetentill (yrkande 5). Ett skogligt FoU-centrum förlagt tillVäxjö bör omfatta skoglig forskning, skogsteknikerutbildningsamt en del av jägmästarutbildningen. Lokalisering bör enligtmotionärerna ske i anslutning till (yrkande8). Även i motion 1992/93:Ub633 (c, m, fp, kds) (delvis)framhålls den sydsvenska skogens särdrag och det sydsvenskaskogsbrukets särskilda behov. Enligt motionärerna bör ettskogligt FoU-centrum lokaliseras till . Växjöföreslås som lokaliseringsort med hänvisning till den närbelägnaforskningsverksamheten i Asa.Även i motionerna 1992/93:Ub648 (m, fp, c, kds) delvis,1992/93:Ub632 (m) delvis och 1992/93:Ub690 (s) (delvis)framhålls behovet av skoglig forskning förlagd till södraSverige. Motionärerna anför i huvudsak samstämmiga motiveringar.En stor andel av skogstillväxten och skogsbruksvärdet ligger ide sydsvenska skogarna. Särskilda förhållanden gäller för densydsvenska skogen avseende t.ex. artbestånd och skadebenägenhet.Motionärerna ser det som ytterst angeläget att frågan om skogligforskning i får sin lösning under våren 1993.Utskottet behandlade senast vid förra frågan omskoglig utbildning och forskning i (bet.1991/92:UbU17). Utskottet noterade då att satsningarna på södraSverige hade varit små jämfört med övriga landet. Utskottetutgick från att regeringen och SLU skulle beakta behovet avkunskap om sydsvenska skogliga förhållanden i den fortsattaberedningen av den framtida utbildnings- ochforskningsverksamheten.Utskottet instämmer i vad som framförts i motionerna när detgäller den sydsvenska skogsnäringens och skogsforskningensbetydelse för landet. Som motionärerna framhållit skiljer sigdet sydsvenska skogsbruket i flera hänseenden från skogsbruket iövriga . Mot bakgrund av det sydsvenska skogsbruketskaraktär och speciella förutsättningar bör behovet av kunskap omsydsvenska skogliga förhållanden beaktas. I propositionenföreslås som fortsatt stöd till sydsvenskskogsforskning. Enligt regeringens förslag bör vidare skogligforskning prioriteras. Detta skapar ett utrymme också för ökadeforskningsinsatser för skogsforskning rörande södra vill i sammanhanget dessutom framhålla följande.SLU har en unik ställning som ensamt ansvarigt universitet ilandet för högre utbildning och forskning inom ensamhällssektor. Detta innebär ett särskilt ansvar när det gällerorganisation och lokalisering av verksamheten. bör SLUmot regionala intressen hävda de särskilda inomdisciplinära kravsom verksamheten ställer och ta ansvar för att organisationenhar en rimlig geografisk täckning utan att resurserna för denskull splittras.Det ankommer sålunda på SLU att ansvara för hur utbildning ochforskning inom verksamhetsområde skallorganiseras och lokaliseras för att olika behov och intressenskall kunna tillgodoses.Utskottet anser med hänvisning härtill att inte börvidta någon särskild åtgärd med anledning av motionerna1992/93:Ub632 delvis, 1992/93:Ub633 delvis, 1992/93:Ub646yrkandena 4, 5 och 8, 1992/93:Ub648 delvis och 1992/93:Ub690delvis, varför de bör avslås av riksdagen.Forskningsverksamheten i m.m. tas upp i tremotioner. I motionerna 1992/93:Ub117 (s) och 1992/93:Ub637 (kds)framhålls behovet av garantier för att forskningen om detprivata småskogsbruket skall kunna fortsätta. Som angelägnaforskningsuppgifter anges skogsteknik, skogsskötsel och ekonomi.Det påpekas att forskning om småskogsbruket tidigare delvisfinansierats genom skogsvårdsavgifterna. Motionärerna tror inteatt de privata småskogsägarna i landet kommer att kunnakompensera det bidrag till forskningen som uteblir genom attskogsvårdsavgiften avskaffats. I motion 1992/93:Ub117 begärs attriksdagen skall uttala sig för att ett centrum för forskning omsmåskaligt skogsbruk inrättas i . Förslaget grundarsig på att (Skogsforsk) bedriver tillämpad forskning och utveckling för detstorskaliga skogsbrukets behov. I motion 1992/93:Ub637framhåller motionärerna att det är viktigt att detforskningsprogram som delvis finansierats genomskogsvårdsavgifter kan bibehållas. bör av regeringenbegära att forskningsmedel omfördelas så att verksamheten kanfortsätta.I ytterligare tre motionsyrkanden föreslås satsningar iGarpenberg. I motion 1992/93:Ub676 (kds) begärs etttillkännagivande om att skoglig utbildning vid iGarpenberg bibehålls samt att SLU:s verksamhet därvidareutvecklas genom nya forskningscentra. Satsningarnaföreslås med anledning av befarade neddragningar av verksamheteri (yrkande 3). Motionären framhåller verksamhetensregionalpolitiska betydelse (yrkande 2). Vidare framhålls isamma motion (yrkande 1) betydelsen av nätverkssamarbete mellande tre högskoleenheterna i /, /samtSkogshögskolan i . Nätverkssamarbetet framhålls somviktigt för att stärka dessa orters konkurrenskraft.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Tidigare tillfördes privatskogsbrukets forskning medel genomskogsvårdsavgiften, ca . I och med attskogsvårdsavgiften avskaffats upphör denna finansieringskällatill forskning om det småskaliga skogsbruket. Regeringen harförutsatt att detta skall kompenseras genom att de privataskogsägarna träder in som finansiärer av forskningen. Utskottetanser liksom motionärerna att det är synnerligen angeläget attforskningen inom det här aktuella området kan fortsätta -- inteminst av näringspolitiska skäl. Småskogsbruket utgör en viktigdel i landsbygdens ekonomi. I propositionen har den skogligaforskningen prioriterats och förutsättningar för ett ökatsamarbete mellan näringslivet och forskningsorganen har skapats.Det ankommer på de forskande organen att avgöra hurforskningsmedel skall fördelas. SLU har ett nationellt ansvarför att forskning bedrivs på för samhället angeläga områden ochsåledes för att forskningen inom det i motionerna angivnaområdet kan fortsätta. Det bör inom ramen för SLU:s resurservara möjligt att stödja kvalificerade och angelägnaforskningsprojekt inom privatskogsbrukets/det småskaligaskogsbrukets område.Det ankommer, som utskottet tidigare anfört, på SLU att avgörahur forskningen skall organiseras och lokaliseras. Utskottethänvisar till SLU:s ansvar som ensamt ansvarigt för högreutbildning och forskning på nu berört område.Regeringen har i propositionen beträffande Garpenbergframhållit att verksamheten där utgör en enhet i det samarbetesom utvecklats mellan högskolorna i /ochGävle/och och attGarpenbergsanläggningen är en värdefull resurs som bör kunnautnyttjas även i fortsättningen. Utskottet instämmer iregeringens bedömning och har inget att erinra mot vad ipropositionen och motionerna anförts om Garpenbergsanläggningensbetydelse.Med hänvisning till vad utskottet anfört om den fortsattaforskningen om småskaligt skogsbruk och verksamheten iGarpenberg anser utskottet att något särskilt uttalande avriksdagen i frågan inte är påkallat. Motionerna 1992/93:Ub117,1992/93:Ub637 och 1992/93:Ub676 yrkandena 1, 2 och 3 bördärför avslås av riksdagen.I motion 1992/93:Ub645 (fp) yrkande 3 föreslås vad gällerskoglig forskning att resurser bör tillföras för forskning vidSkogsmästarskolan i . Motionären hänvisar tillframtida skärpta krav på undervisning i ekologi ochsamarbetsmöjligheterna med den till SLU knutnaforskningsstationen i Grimsö.Utskottet erinrar om att det ankommer på SLU att fatta beslutom ämnen för forskning samt lokalisering av forskningsresurser.Frågan om lokalisering av forskningsresurser hänger delvissamman med ställningstaganden till lokaliseringen av denskogliga utbildningen. Det pågår f.n. en omstrukturering avdenna.