bet · GG01NU28 · 1993-05-13 00:00:00 — En sådan utredning bör bl.a.omfatta överväganden om gasledningens geografiska sträckning.Genom ett uttalande av av nu angiven innebörd bliräven motionerna 1992/93:Jo86 (s) och 1992/93:N438 (c) i huvudsaktillgodosedda, den förra i berört avseende.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande förutsättningarna för naturgasverksamhet iVattenfall , m.m.att med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga13 punkt E moment 11, med bifall till motion 1992/93:N415 ochmed anledning av motionerna 1992/93:Jo86 yrkande 4 och1992/93:N438 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.9. Statens ansvar för anställda inom (mom.36)Axel , Bo Finnkvist, , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.45 med "konstaterar" och slutar pås.46 med "och 1992/93:A423 (v)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste regionalpolitiskt tänkandeprägla skilda politikområden för att en regional balans skallkunna uppnås. Det är, anser utskottet, regeringen som har detyttersta ansvaret för att så sker. Därför måste formerna församordning av statens insatser inom och mellan olika samhälls-och politikområden utvecklas så att de regionalpolitiska målenfrämjas.Detta gäller inte minst beträffande den verksamhet som bedrivsgenom statliga verk, myndigheter och bolag. Rationaliseringarmåste genomföras för att statlig verksamhet skall vara effektiv.Samordning och helhetssyn måste emellertid prägla arbetet så attinte målet om regional balans går förlorad.Genom verksamheten hos många statliga företag kan viktigaregionalpolitiska mål tillgodoses. I skogslänen har t.ex.Vattenfall, , och skapat sysselsättning för ettstort antal människor som en industriell utvecklinghar möjliggjorts. Enligt utskottets uppfattning innebär denpågående och planerade utförsäljningen av statlig egendom ettallvarligt hot mot sysselsättningen i dessa län. Redan nu fårdet avkastningskrav som ställs på till följd att helabygder riskerar att ödeläggas; uppsägningarna innebär ettavsevärt bortfall av sysselsättningstillfällen. Staten fårhärigenom anses brista i sitt ansvar som ägare till bolaget.Utskottet anser att bör ge regeringen till känna attstaten måste ta sitt ägaransvar för de anställda inomVattenfall.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotionerna /93:A267 (s) och 1992/93:A473 (s), den förra iberörd del. Genom ett uttalande av av nu angiveninnebörd blir även motionerna 1992/93:A216 (fp) och 1992/93:A423(v) delvis tillgodosedda i aktuellt avseende.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse:36. beträffande statens ansvar för anställda inom VattenfallABatt med bifall till motionerna 1992/93:A267 yrkande21 och 1992/93:A473 och med anledning av motionerna 1992/93:A216och 1992/93:A423 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeUppskov med avregleringen av elmarknaden (mom.35)Axel , Bo Finnkvist, , , , och (allas) anför:Från Socialdemokraternas sida motsätter vi oss bestämt enavreglering av elmarknaden i den forcerade takt och denomfattning som regeringen uppenbarligen planerar.Den internationella utvecklingen har på ett tydligt sätt visatvilka svårigheter som kan uppstå vid en sådan avreglering. Detär allmänt känt att en total avreglering leder till ettlönsamhetstänkande som enbart är kortsiktigt. En sådan nyinriktning kan i sin tur innebära att nyinvesteringarna ielproduktionsanläggningar avstannar. Ett investeringsstopp avdetta slag skulle givetvis starkt försämra möjligheterna till enomställning av energisystemet. Vidare skulle en totalavreglering kunna äventyra elleveranserna till glesbygden. Vivill också peka på risken för snabba och stora prisökningar påel vid en påskyndad och alltför omfattande avreglering.Det finns alltså, menar vi, tungt vägande skäl att närmarestudera och dra lärdom av erfarenheterna i de länder där enavreglering redan har införts; framför allt gäller dettaStorbritannien och Norge.Härutöver vill vi starkt motsätta oss en avreglering somgenomdrivs för att underlätta en privatisering av AB.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:I följande frågor har jag en uppfattning som skiljer sig frånutskottets.Allmänna riktlinjerDen svenska energipolitiken har under 1970- och 1980-talenliksom även kännetecknats avoklarhet, brist på konsekvens och avsaknad av miljöhänsyn. Denstora planeringsosäkerhet som blivit följden har kostat storabelopp för såväl producenterna som konsumenterna av energi.Denna osäkerhet har också hindrat utvecklingen av förnybaraenergislag och avvecklingen av miljöfarlig energiproduktion.Det allvarligaste exemplet på effekterna härav gällerhanteringen av kärnkraften. Inte heller i 1993 årsbudgetproposition anges när avvecklingen skall inledas elleravslutas. Avsaknaden av konkreta åtgärder härför liksom ettständigt ifrågasättande av startpunkt och slutdatum föravvecklingen innebär att sådana framsynta satsningar integenomförs som i sig är en förutsättning för avvecklingen. Såsomresonemangen utvecklas i budgetpropositionen finns det, menarVänsterpartiet, befogad oro för att beslut om enkärnkraftsavveckling inte kommer att fullföljas. Redogörelserför de energipolitiska programmens resultat m.m. är angelägna.Förutsättningen är dock att de används som grund för -- och intei stället för -- åtgärder.Enligt min uppfattning måste statsmakterna nu på allvar sökaleva upp till sitt upprepade uttalande om attenergisystemet skall miljöanpassas. Varken kärnkraften -- avsäkerhetsskäl -- eller fossila bränslen -- av hänsyn tillklimatet -- bör komma i fråga i framtidens energiproduktion.När det gäller omställningen av energisystemet anser jag attutvecklingen av de förnybara energislagen måste påskyndas. Ensnabbutredning på detta område bör tillsättas. Biobränslen,vindkraft och solenergi liksom exempelvis bränslecellsteknikenmåste främjas. Det är emellertid också viktigt att sålänge vi är beroende av fossil energi kan använda den såeffektivt som möjligt.När det härefter gäller energisparande och effektivisering börkraftöverföringsnätet moderniseras och energiaspekterna istörre utsträckning beaktas vid byggande. Vidare måsteindustrin, servicesektorn -- inkl. transporter -- och hushållenstimuleras att minska sin energiåtgång.Riksdagen bör i ett uttalande till regeringen ansluta sig tillvad jag nu har sagt. Härigenom blir motionerna 1992/93:N432 (v)och 1992/93:Jo706 (v) tillgodosedda i berörda delar.En klimatstrategi inom energiområdetDen klimatstrategi inom energiområdet som föreslåsgodta är enligt min uppfattning inte tillräckligt tydlig ellerlångtgående. Viljan att komma till rätta med de klimatproblemsom uppkommer ur en delvis onödig energiproduktion är inteutpräglad, vilket kommer till uttryck i att alltför begränsademedel föreslås för utvecklingen av förnybara energislag. Ävenavsaknaden av en konkret plan med mål för hur stor del avenergiproduktionen som de alternativa energislagen -- t.ex.biobränslen -- skall utgöra tyder på bristande vilja.Biobränslen har en rad goda egenskaper. De kan användas tillproduktion av såväl värme och elkraft som drivmedel. Vidare ärråvaran inhemsk med en i många fall regional betydelse när detgäller framställning. ger biobränsle drygt -- nära om vedeldning i småhus medräknas -- ; åtminstoneen fördubbling av biobränsleanvändningen borde vara möjlig.Regeringen bör anmodas att lägga fram en plan för attbiobränsleanvändningen skall öka på sätt som förordas i motion1992/93:N432 (v) i aktuell del. Genom en sådan åtgärd blir ävenmotionerna 1992/93:Jo86 (s) och 1992/93:N410 (s) i viss måntillgodsedda.Främjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktionDet i budgetpropositionen framlagda förslaget till anslag föratt främja biobränsleanvändningen är enligt min uppfattninglångt ifrån tillräckligt. Det är angeläget att staten bidrartill att det kommersiella genombrottet för bl.a. en storskaliganvändning av biobränslen inte bara kommer till stånd utan ävenpåskyndas. Jag anser därför att anslaget till biobränslen börökas med 300 miljoner kronor.Riksdagen bör besluta härom och sålunda tillgodose yrkandet imotion 1992/93:N432 (v) såvitt det gäller anslag tillbiobränsle.Insatser för ny energiteknikFörslagen i budgetpropositionen om medel till investeringar ivindkraftverk och solvärmeanläggningar är även de otillräckliga;anslaget bör ökas med . Såsom utvecklas imotion 1992/93:N432 (v) bör av detta beloppavse solvärmeanläggningar och resterande medel vindkraftverk.Riksdagen bör besluta i enlighet härmed.Programmet för effektivare användning av energiDet är angeläget, menar vi inom , att begreppenenergieffektivisering och energisparande hålls i sär.Effektivisering innebär att man tillfredsställer ett givetenergibehov med lägre energiåtgång. Sparande, däremot, går ut påatt energibehovet minskas. Exempel på effektivisering är bytetill högisolerande fönster; exempel på sparande är sänkning avinomhustemperaturen.Energiaktörer har både teoretiskt och praktiskt visat hur manmed modern energiteknik kan göra stora effektivitets- ochsparvinster. En målmedveten satsning från statsmakternas sida äremellertid nödvändig för att sådana vinster skall kunnanyttiggöras. Regeringen bör därför anmodas att föreläggariksdagen ett förslag till hur energieffektivisering ochenergisparande skall utvecklas. Jag stöder härigenom det nuberörda yrkandet i motion 1992/93:N432 (v).Energinormer för hushållsapparaterJag ansluter mig till den uppfattning som företrädarna förSocialdemokraterna har anmält i reservation 7 om det angelägna iatt det införs obligatoriska energinormer för hushållsapparater.Avveckling av kärnkraftenKärnkraftsavvecklingen måste inledas omedelbart.Från sida kan vi nämligen aldrig acceptera enteknik som för evig tid hotar landet vi lever i eller våragrannländer. Det är heller inte försvarbart att en teknikanvänds för att kunna upprätthålla en överkonsumtion av energioch som därmed blockerar utvecklingen och användningen avmiljöacceptabla energislag och hämmar energieffektivisering ochenergisparande.Argumentet att kärnkraften är miljövänlig -- i så måtto attden inte ger upphov till några klimatproblem -- saknar bärkraft;rapporter från visar nämligen att varje dollarsom investeras i energieffektivisering ger en minskning avkoldioxidutsläppen som är sju gånger större jämfört med ommotsvarande belopp skulle investeras i ett nytt kärnkraftverk.Sveriges överskott i elproduktionskapacitet överstiger vidakapaciteten hos en eller två reaktorer. Beräkningar av detframtida elbehovet visar att vi har på oss att utvecklaalternativa energislag och ställa om energisektorn. Avstängningav en reaktor skulle utgöra en betydelsefull signal tillaktörerna inte bara när det gäller att kärnkraften de factoskall avvecklas utan också att avvecklingen skall vara genomfördår 2010. Avvecklingen bör inledas genom att de två reaktorerna iBarsebäck -- så snart det är juridiskt möjligt -- stängs av förgott.För möjliggörande av detta krävs uppenbarligen lagstiftning.Riksdagen bör anmoda regeringen att framlägga ett förslag meddetta syfte.Regeringen bör också för presentera enavvecklingsplan för kärnkraften. Härutöver bör en plan upprättasför en snabbavveckling; en sådan är oundgänglig vid en sådankatastrofsituation som på intet sätt är utesluten att döma avbara de senaste tillbuden i våra svenska kärnkraftverk. Genomett uttalande av som innefattar de nu nämndaåtgärderna blir berörda förslag i motion 1992/93:N423 (v)tillgodosedda.Kärnkraftens avfallProblemet med det radioaktiva avfallet har inte kommit närmaresin lösning. Därför bör, menar jag, en utredning tillsättas meduppgift att lägga fram förslag som går ut på attkärnkraftsproduktionens olika slags avfall kommer attomhändertas på ett godtagbart sätt. Utredningen bör iöverväganden beakta de nya internationella erfarenheter som hargjorts på området. Ett uttalande av i linje härmedskulle tillgodose motion 1992/93:N423 (v) i nu aktuell del.Internationell avveckling av kärnkraftenOckså på det internationella planet har ett ansvar förkärnkraftens användning.Det faktum att har uttalat sig för en avveckling börleda till att vårt land bör agera för en motsvarande avvecklingäven i andra delar av världen.Samtidigt har det blivit alltmer uppenbart attInternationella Atomenergiorganet () inte klarar av sinuppgift att både främja en fredlig användning av kärnkraften ochsamtidigt hindra en spridning av klyvbart material för militäranvändning. måste därför ta initiativ för att roll skall upphöra. En sådan inskränkning idess verksamhet skulle bidra till en minskad spridning avkärnvapen.Genom ett uttalande av med denna inriktning blirberört yrkande i motion 1992/93:N423 (v) tillgodosett.VattenkraftDen småskaliga vattenkraften lämnar ett betydelsefullt bidragtill landets elförsörjning. Det är motiverat attverkningsgraden för sådana anläggningar ökas; detta kan enligtmin uppfattning göras utan att belastningen på miljön taröverhanden. En uppgradering i den storleksordning som förutsättsi motion 1992/93:N432 (v) motsvarar 3eller vad enkärnreaktor producerar. I likhet med vad som föreslås inyssnämnda motion anser jag att bör anslåsför detta ändamål. bör sålunda hemställa attregeringen framlägger förslag härom.VindkraftVindkraften har två stora fördelar -- den är förnybar och denhar endast en ringa effekt på miljön. Dess nackdelar -- inverkanpå landskapsbilden och buller -- är försumbara, särskilt jämförtmed åsynen av alla de vägar, järnvägar och kraftledningssgatorsom skär sönder landskapsbilden. Även buller från bilismen påvägarna innebär starkt störande inslag.Regeringen bör -- såsom begärs i motion 1992/93:N432 (v) --lägga fram ett förslag till plan för ökad användning avvindkraft; målet skall vara att detta energislag skall bidratill vår energiförsörjning med år 2010.SolenergiÄven solenergi har fördelen att var förnybar och samtidigtinte ge några utsläpp av miljöskadliga ämnen. Rapporter visaratt utvecklingen av solenergi har varit framgångsrik. I fleraavseenden återstår emellertid nödvändigt utvecklingsarbete.Såvitt gäller solvärmeutvinning behövs ytterligare insatser föratt en effektiv lagring av värmen skall åstadkommas. Riksdagenbör anmoda regeringen att kräva en utvecklingsplan som går ut påatt solenergi bör tillföra till energiförsörjningenår 2010. Ett uttalande med denna inriktning innebär att motion1992/93:N432 (v) tillgodoses i nu aktuell del.Uppgradering av kraftöverföringsnätetSom ett inslag i energieffektiviseringen i bör enuppgradering -- eller modernisering -- göras när det gällerkraftöverföringsnätet. En sådan åtgärd kan vara att mantidigarelägger utbytesprogram som förbättrar verkningsgraden ochminskar förlusterna. Regeringen bör anmodas att ombesörja ensådan åtgärd som begärs i motion 1992/93:N432 (v) i denna del.Miljöhänsyn i lagstiftningen på elområdetI likhet med vad som sägs i motion 1992/93:N432 (v) anser jagatt lagstiftningen som berör energimarknaden bör ses överutifrån ett miljöperspektiv. I en sådan utredning bör ävenfrågan om den ökade internationaliseringens effekter på områdetbeaktas.Ett uttalande av i linje härmed innebär att motionenblir tillgodosedd i berörd del.Uppskov med avregleringen av elmarknadenDet finns starka skäl att överväga om avregleringen avelmarknaden bör skjutas upp. Enligt min mening börerfarenheterna av avregleringen i andra länder avvaktas innanSverige ger sig in på en sådan osäker väg. Det är ocksåangeläget att de risker för försämrad säkerhet i elsystemet somkan bli följden av en friare marknad har undanröjts.Riksdagen bör sålunda genom ett uttalande riktat tillregeringen ansluta sig till vad som har förordats i motion1992/93:A423 (v) om uppskov med avregleringen av elmarknaden.Statens ansvar för anställda inom ABJag ansluter mig till den reservation som desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet har anmält i dennafråga.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under momenten 1, 2, 8, 10, 15, 21, 22, 24, 26--28,32, 33 och 35 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjeratt med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga13 punkt E moment 10, med bifall till motionerna 1992/93:Jo706yrkande 3 och 1992/93:N432 yrkande 9 och med anledning avmotionerna 1992/93:Jo630 yrkande 27 och 1992/93:N434 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,2. beträffande en klimatstrategi inom energiområdetatt med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 10,med anledning av motionerna 1992/93:Jo86 yrkande 2 och1992/93:N410 yrkande 1 och med avslag på proposition 1992/93:179bilaga 4 moment 1 som sin mening ger regeringen till känna vad idet föregående anförts i denna del,8. beträffande främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktionatt riksdagena) med anledning av proposition 1992/93:179 bilaga 3 moment 2och med avslag på motion 1992/93:Jo91 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad i det föregående anförts i dennadel,b) med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga 10 punktJ2 och med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 8 iifrågavarande del till Bidrag för ny energiteknik /94 under nionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,10. beträffande insatser för ny energiteknikatt riksdagena) med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga 13 punkt Emoment 2 godkänner vad i det föregående anförts om inriktningenav stöd till vissa solvärmeanläggningar,b) med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga 13 punktE7 och med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 8 iifrågavarande del till Insatser för ny energiteknik /94 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,15. beträffande programmet för effektivare användning avenergiatt riksdagena) med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga 13 punkt Emoment 1 och med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,b) (= utskottet),21. beträffande avveckling av kärnkraftenatt med bifall till motionerna 1992/93:Jo88 yrkande2, 1992/93:N417 yrkandena 1 och 2, 1992/93:N423 yrkandena 1--4och 1992/93:A811 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad i det föregående anförts i denna del,22. beträffande kärnkraftens avfallatt med bifall till motion 1992/93:N423 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,24. beträffande internationell avveckling av kärnkraftenatt med bifall till motion 1992/93:N423 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,26. beträffande vattenkraftatt med bifall till motionerna 1992/93:N401 och1992/93:N432 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad i det föregående anförts i denna del,27. beträffande vindkraftatt med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,28. beträffande solenergiatt med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,32. beträffande uppgradering av kraftöverföringsnätetatt med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,33. beträffande miljöhänsyn i lagstiftningen på elområdetatt med bifall till motion 1992/93:N432 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del,35. beträffande uppskov med avregleringen av elmarknadenatt med bifall till motion 1992/93:A423 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad i det föregåendeanförts i denna del.Regeringens lagförslag Av utskottet framlagt förslag till ändring av 16§ lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningarBilaga 2Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16§Regeringen eller den myndighet eller den myndighetsom regeringen bestämmer som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter får meddela föreskrifterom avgifter för myndighets om avgifter för myndighetsverksamhet som sker med verksamhet som sker medstöd av denna lag. Med stöd av denna lag.myndighet jämställsriksprovplats som avses i22§.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1992/93:AU5yBilaga 3Statens ägaransvar vid bolagisering m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över motionerna 1992/93:A216, 1992/93:A267,yrkande 21, 1992/93:A423, yrkandena 3 och 4 samt 1992/93:A473,vilka handlar om att staten bör ta sitt ägaransvar för deanställda vid i samband med deorganisationsförändringar som pågår.Bakgrunden till motionsyrkandena är följande. hargenom beslut aviserat en större omorganisationoch stora rationaliseringar i syfte att möta en framtida,hårdare konkurrens på elmarknaden. En konsekvens av Vattenfallsbeslut är att ca 300 arbetstillfällen försvinner på vissa orteri Norrland.Vattenfall har i samband med beslutet bl.a. utfäst sig attbidra till att skapa nya arbetstillfällen på de orter som berörsav omorganisationen. Ett arbete har också satts i gång för attutröna vilka tänkbara insatser som kan komma i fråga på dessaorter.Enligt en utredning som har gjort kommer vissakommuner att drabbas särskilt hårt i samband medomorganisationen. Det gäller i , Norsjöoch i , i Västernorrlandslän samt i län. Det sammanlagdasysselsättningsbortfallet utgör en väsentlig del av den totalaarbetsstyrkan i resp. kommun. Dessa kommuner kommer därförenligt bedömning att behöva de största insatserna.Av nämnda kommuner kommer, fortfarande enligt nyssnämndautredning, kommun att drabbas hårdast.I motion A267 av m.fl. (s) framhålls attstatliga företag, som exempelvis , för skogslänen harinneburit jobb och möjligheter till industriell utveckling. Deavkastningskrav som ställs på innebär att helabygder ödeläggs till följd av uppsägningar. Motionärerna anförsom exempel härpå situationen i kommun och anser attstaten måste ta sitt ansvar för de anställda vid i motionerna A216 av (), A423 av BengtHurtig och () samt A473 av m.fl. (s)framhålls situationen i kommun och statens ansvar isamband med neddragningar där. I motion A423 pekaspå behovet av insatser även i kommun. att det behövs en arbetsgrupp som med statliga medelaktivt skall arbeta för att skapa arbetstillfällen i Jokkmokk.Utskottet har erfarit att den utfästelse som gjordei samband med decemberbeslutet har resulterat i att bolagetplanerar att svara för en insats somkomplement till statliga regional- och arbetsmarknadspolitiskainsatser för att kompensera för det bortfall av sysselsättningsom uppstår genom den föreslagna omorganisationen. Detutvecklingsprogram som arbetats fram tillsammans med deinblandade kommunerna utgår från målsättningen att i de hårdastdrabbade kommunerna skapa lika många nya arbetstillfällen som desom försvinner.Det bör dessutom noteras att samtliga direkt inblandadekommuner har uttryckt önskemål om att själva få bereda ochbesluta om insatser inom ramen för den lokala näringspolitik sombedrivs. Flera av kommunerna har redan långt framskridnaprojektidéer som man vill förverkliga.Några närmare detaljer om de olika utvecklingsprojekten harman på ansvarigt håll inom inte velat ge eftersommånga av projekten är av affärsmässigt känslig natur.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att arbetet med attfå fram alternativa arbetstillfällen i de av neddragningarnaberörda orterna har satts i gång och resulterat i ettprincipprogram för de hårdast drabbade kommunerna. Medel avsättsäven för att starta enstaka mindre projekt i övriga berördakommuner. Mot denna bakgrund anser utskottet att förslagen imotionerna är tillgodosedda. De bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd.