bet · GH01AU5 · 1993-12-08 00:00:00 — Genom förslaget synes det angivna syftet kunnatillgodoses. Förslaget är emellertid inte invändningsfritt. Genom denvalmöjlighet vid beräkningen av månadsunderlaget som förslaget ger kanförslaget få en oönskad effekt vid ersättningsanställning av en högavlönadarbetstagare i samband med anställning av lågavlönad arbetstagare. Detta kandock motverkas om paragrafen kompletteras med en bestämmelse av innebörd att iavgiftsunderlaget inte får räknas in lön eller annan ersättning som utgått tillnyanställd som ersatt anställd som slutat efter utgången av . 5 §Uttrycket "två arbetsgivare" kan vara missvisande och bör därför bytas ut mot"två eller flera arbetsgivare". 6 §Av bestämmelsen bör klart framgå att den bara tar sikte på verksamhet somförvärvats eller övertagits efter utgången av . Den skulle därförkunna ges följande lydelse:"Om en verksamhet förvärvats eller övertagits efter utgången av september1993 anses den som vid nämnda månadsskifte var anställd i verksamheten intevara nyanställd." 7 §I paragrafen anges att bestämmelserna i lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare gäller i fråga om förfarandet vid avdrag frånarbetsgivaravgifter enligt förevarande lag. I specialmotiveringen sägs endastatt paragrafen motsvarar 9 § tredje stycket lagen om nedsättning avsocialavgifter. Vid föredragningen inför Lagrådet har emellertid upplysts attsyftet med bestämmelsen är att klargöra att föreskrifterna lag skallgälla såväl i fråga om i vilket sammanhang och hur arbetsgivaren skall redovisade ifrågavarande avdragen som beträffande förfarandet i övrigt vid uppbörden avarbetsgivaravgifterna.Lagrådet har ingen erinran mot att en hänvisning görs till lag.Emellertid bör den föreslagna bestämmelsen jämkas redaktionellt. Den skullekunna ges följande lydelse:"Tillämpningen av denna lag sker inom ramen för förfarandet enligt lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. "Bestämmelser om ikraftträdande m.m.Vad som här sägs om att lagen skall tillämpas på ersättning (lön och annanersättning) som betalas ut -- harinte karaktären av en ikraftträdandebestämmelse. Denna tidsmässiga begränsningav lagstiftningens tillämplighet bör därför i stället tas in i själva lagen,lämpligen då i 1 eller 3 §.Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifterÄndringen i 1 kap. 1 § tredje stycket innebär, att den där givna hänvisningentill särskilda bestämmelser i fråga om "nedsättning av socialavgifter somregionalpolitiskt stöd" kompletteras med orden "och som generelltanställningsstöd".Eftersom det generella anställningsstödet enligt 3 § i föregående lagförslagskall utgå i form av "avdrag" vid beräkning av vederbörande arbetsgivaresarbetsgivaravgifter bör den här aktuella följdändringen lämpligen ges en annanutformning. Lagrådet förordar således att det nuvarande stycket i ställetkompletteras med en ny mening av följande lydelse: "Föreskrifter om avdrag vidberäkning av arbetsgivaravgifter finns i lagen (1993:000) om generelltanställningsstöd. "Ur protokollet rätt utdraget betygar:/Namnteckning/Av utskottet framlagt lagförslagBilaga 3Förslag tillLag om generellt anställningsstödHärigenom föreskrivs följande. 1 §Arbetsgivare har enligt bestämmelserna i denna lag rätt till ett generelltanställningsstöd.Lagen gäller inte följande arbetsgivare:1. och dess myndigheter,2. myndigheterna under regeringen,3. kyrkomötet och dess myndigheter. 2 §En arbetsgivare får för nyanställda personer göra ett avdrag enligtbestämmelserna i 4 § från de arbetsgivaravgifter som han för skallbetala enligt 2 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter. 3 §Med nyanställd person avses en arbetstagare som efter den 30 september 1993börjat arbeta i en tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning somomfattar och minst , om anställningenavser sysselsättning i Sverige.Med nyanställd avses inte person1) som arbetar i en verksamhet som påbörjats efter utgången av september1993,2) som före anställningen varit anställd hosarbetsgivaren eller hos annan arbetsgivare, om arbetsgivarna tillhör sammakoncern eller om det annars finns intressegemenskap mellan arbetsgivarna,3) som var anställd i verksamhet som efter nämnda månadövergått till arbetsgivaren. 4 §Avdrag får för göras med ett belopp som motsvarar avden del av avgiftsunderlaget enligt 2 kap. 3--5 §§ lagen (1981:691) omsocialavgifter som hänför sig till de nyanställda personerna.Avdraget får inte överstiga av hela avgiftsunderlaget enligt 2kap. 3--5 §§ lagen om socialavgifter för månaden minskat med motsvarandeavgiftsunderlag för . Avgiftsunderlaget för sistnämnda månad fårhärvid minskas med ersättning för övertidsarbete som ingår i detta underlag. 5 §Tillämpningen av denna lag sker inom ramen för förfarandet enligt lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. 6 §Vid fördelningen av influtna arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. 6 § lagen(1981:691) om socialavgifter skall avdrag som avses i denna lag minska detbelopp som förs till staten enligt 4 kap. 2 § lagen om socialavgifter.Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av år1994. Lagen gäller dock även därefter i fråga om avdrag frånarbetsgivaravgifter för år 1994.Finansutskottets yttrande1993/94:FiU2yBilaga 4Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar och långtidsarbetslösa, m.m.Till arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har berett finansutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1993/94:66 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomaroch långtidsarbetslösa, m.m. jämte motioner i vad avser finansutskottetsberedningsområde.Avgränsning av yttrandetFinansutskottet behandlar i detta yttrande vissa sysselsättningsfrågor somberör den kommunala sektorn. Frågor om arbetsmarknadspolitiken och dess roll iden ekonomiska politiken behandlas av utskottet i dess betänkande 1993/94:FiU1som avges med anledning av regeringens proposition 1993/94:25 om inriktningenav den ekonomiska politiken.UtskottetPropositionenI propositionen föreslås att ett generellt anställningsstöd (GAS) införs medrätt för arbetsgivare till avdrag från arbetsgivaravgifterna . Stödet gäller samtliga kategorier av arbetsgivare utomstatliga myndigheter och statliga affärsverk. Stödet skall uppmuntra tilltidigareläggning av reguljära anställningar.Dessutom föreslås förändringar i och förlängning av systemet medungdomspraktik. Försöken skall nu pågå till utgången av . Ävenbeträffande försöken med arbetslivsutveckling (ALU) föreslås en förlängningtill samma tidpunkt.När det gäller den kommunala sektorn (avsnitt 3.9) anför regeringen att detär nödvändigt för utvecklingen av svensk ekonomi att förändringsarbetet ikommuner och landsting bedrivs vidare. Någon förstärkning av den kommunalaekonomin genom ytterligare statliga anslag är enligt propositionen inte möjlig.Det konstateras i stället att kommuner och landsting bör ha relativt godamöjligheter att också beakta arbetsmarknaden vid genomförandet av erforderligaförändringar.MotionernaI motion A16 av m.fl. (s) säger socialdemokraterna nejtill regeringens förslag rörande ungdomspraktik, arbetslivsutveckling ochgenerellt anställningsstöd. Socialdemokraterna föreslår i stället ett antalandra åtgärder, t.ex. ROT-verksamhet och införande av generösarekryteringsstöd.Bland de åtgärder som enligt motionärerna behöver vidtas märks också insatserför att förhindra att kommunalt anställda som sagts upp tvingas ut i öppenarbetslöshet (yrkande 26). I motionen hävdas att i nuvarande arbetsmarknadslägefinns det inget annat alternativ för denna kategori av uppsagda änarbetslöshet. AMS bör därför ges ett särskilt uppdrag att förhandla medkommuner och landsting om att förlänga uppsägningstiden för de 28 000 personersom enligt regeringens beräkningar riskerar att mista sina anställningar underår 1994.Stödet skall enligt motionen motsvara statens kostnader för dessa arbetslösavarför ingen nettokostnad skulle uppstå för staten. Särskilda medel skallenligt förslaget ställas till AMS förfogande. Bruttokostnaden beräknas imotionen till ca 3 840 miljoner kronor.I motion A19 av (nyd) sägs att det i kommunerna förnärvarande råder brist på pengar och att kommunerna inte har råd att bedriva enrimlig verksamhet. Många friställs , främst kvinnor inom vård och omsorg.Friställningar som genomförs inom kommunala verksamhetsområden av orsaker sominte är av strukturell karaktär -- och som leder till påtagliga och inteacceptabla försämringar för medborgarna -- bör enligt motionären inte utanvidare godtas.Kommunerna bör därför få möjlighet att i särskilda fall begära statliga medelför att kunna behålla en anställd som måste sägas upp av ekonomiska skäl, trotsatt vederbörande har ett arbete som måste utföras. Medlen bör tas urArbetsmarknadsfonden och administreras av AMS. Ersättning föreslås utgå med ettbelopp som för den enskilde motsvarar arbetslöshetsersättningen.Utskottets bedömningDe pågående strukturförändringarna inom den kommunala sektorn är enligtutskottet helt nödvändiga mot bakgrund av det samhällsekonomiska ochstatsfinansiella läget. Utskottet delar därför regeringens bedömning ipropositionen att ytterligare statliga transfereringar till kommuner ochlandsting inte är lämpliga.Utskottet är för sin del väl medvetet om att den kommunala ekonomin äransträngd och att stora krav kommer att ställas på de kommunalaorganen att ompröva och rationalisera sin verksamhet. Förändringsarbetet måste,som utskottet ser det, ske med beaktande av de personalmässiga konsekvensernaoch med hänsyn tagen till situationen på arbetsmarknaden i övrigt.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är inte minst att mildra effekterna för denenskilde av för samhällsekonomin nödvändiga strukturomvandlingar.Samtidigt vill utskottet erinra om beslut med anledningav de förslag om den kommunala ekonomin som regeringen lade fram ikompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150, FiU29, rskr. Beslutetinnebar att kommuner och landsting som inte höjer skatten får behållade skattemedel som motsvarar det ökade skatteunderlaget till följd av tidigarebeslut att sänka grundavdraget. Det handlar om sammanlagt ca 4,2 miljarderkronor. Dessa medel skulle annars ha förts till staten från kommunsektorn. framhöll i sitt betänkande underlättas därigenom i hög gradkommunernas och landstingens möjligheter att behålla sin personal.Enligt propositionen bör det inom kommunsektorn finnas goda möjligheter attbeakta förhållandena på arbetsmarknaden i samband med begränsningarna avantalet kommunalt anställda. Utskottet delar denna bedömning liksom vad somsägs i propositionen om att den arbetsmarknadspolitiska arsenalen skallutnyttjas i största möjliga mån för att understödja förändringsarbetet ochmotverka arbetslöshet. Utskottet vill erinra om vad arbetsmarknadsministern iett interpellationssvar anförde om användning avarbetsmarknadspolitiska medel i kommuner och landsting för utbildningsinsatserför att höja kompetens och hjälpa personal vid omstruktureringar. mening bör de arbetsmarknadspolitiska medlen inte användas förreguljär verksamhet på det sätt som föreslås i motionerna.Med det anförda avstyrker finansutskottet bifall till motionerna A16 (s)yrkande 26 samt A19 (nyd).Stockholm den 25 november 1993På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), GöranPersson (s), (), (), (), LarsLeijonborg (fp), Per (), (), Tom (),(), (), (), SoniaKarlsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningGöran , , Per , , , och (alla s) anser att den delav utskottets yttrande som under rubriken bedömning börjar med "Depågående" och slutar med "A19 (nyd)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kommer utrymmet för en expansion av de kommunalautgifterna att vara starkt begränsat. Stora krav kommerdärför att ställas på omprövning och rationalisering av den kommunalaverksamheten.De beslut som fattade och om ett nyttstatsbidragssystem och om begränsningar av statsbidragen har i flera avseendenvarit felaktiga. Nedskärningarna har haft mycket negativa effekter påsamhällsekonomin och inneburit att för medborgarna angelägen samhällsserviceinte kunnat upprätthållas. Många kommuner och landsting har ställts i en svårsituation. Indragningarna har inneburit att ett stort antal kommunalanställdablivit arbetslösa.Utskottet ställer sig därför bakom förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen A16 (yrkande 26) att särskilda medel skall avsättas till AMS föratt förlänga uppsägningstiden för uppsagd personal. Därigenom skulle förhindrasatt 28 000 personer mister sina anställningar . Åtgärden ger såvälsamhällsekonomiska som sociala vinster. Med den konstruktion som föreslås ochmed nuvarande läge på arbetsmarknaden är den dessutom i principstatsfinansiellt neutral. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt attregeringen förhållit sig så passiv.Utskottet tillstyrker också bifall till förslagen i samma motion (yrkandena 9och 10) om åtgärder för att få igång investeringar inom byggsektorn. Läget påbyggarbetsmarknaden är ytterst bekymmersamt. Det finns därför enligt utskottetstarka skäl för att vidta ytterligare åtgärder som främjar byggsysselsättningenutöver dem som beslutade om . Ett genomförande av förslagen ärsåväl samhällsekonomiskt som statsfinansiellt väl motiverat.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Vänsterpartiet anser -- som framgår av flera av våra aktuella motioner -- attåtgärder måste vidtas för att förbättra kommunernas finansiella situation ochför att hindra att kommunerna reducerar sin personalstyrka. Detsocialdemokratiska förslaget i motion A16 om stöd till kommuner och landstingför att förlänga uppsägningstiderna är en av flera möjligheter. Dock anser viatt förslaget bör kompletteras med åtgärder som stärker kommunernas ekonomi.Socialförsäkringsutskottets yttrande1993/94:SfU1yBilaga 5Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar och långtidsarbetslösa, m.m.Till arbetsmarknadsutskottetSocialförsäkringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig överproposition 1993/94:66 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar ochlångtidsarbetslösa, m.m. jämte motioner såvitt avser utskottetsberedningsområde.Utskottet begränsar sitt yttrande till att avse regeringens förslag omgenerellt anställningsstöd (avsnitten 6 och 8 i propositionen jämtelagförslagen 2.3 och 2.4). Motioner som berör det generella anställningsstödetär 1993/94:A16 av m.fl. (s) yrkandena 2 och 3, 1993/94:A17 avGudrun m.fl. (v) yrkande 15 och 1993/94:A18 av m.fl.(nyd) yrkande 15. Utskottet yttrar sig även över yrkandena 18 och 20 i motion1993/94:A16 som gäller studiestöd.Generellt anställningsstödPropositionenI propositionen föreslås att ett generellt anställningsstöd för arbetsgivare() införs. Stödet skall endast lämnas för . Stödet innebär att för ennettoökning av antalet sysselsatta , jämfört med antaletsysselsatta vid utgången av , medges avdrag frånarbetsgivaravgifterna med 15 procentenheter.Avdraget beräknas för månad enligt följande. av avgiftsunderlaget förarbetsgivaravgifterna multipliceras med det antal anställda som vid månadensutgång överstiger antalet anställda vid utgången av divideratmed antalet anställda vid utgången av månaden. Som anställd räknas den som haren anställning med en arbetstid om minst . I antaletanställda inräknas även den som inte är anställd men som uppbär ersättning förarbete och för vilken arbetsgivaravgifter skall betalas,dvs. uppdragstagare som saknar F-skattebevis.Det avdragna beloppet skall anses avse folkpensionsavgift.I propositionen läggs fram förslag till lag om generellt anställningsstöd ochförslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter.MotionernaI motion A16 av m.fl. (s) yrkas avslag på förslaget(yrkandena 2 och 3). Motionärerna anför att förslaget har fått en utformningsom gör att stora resurser kommer att gå till arbeten som ändå skulle ha kommittill stånd. Vidare redovisar motionärerna följande invändningar.Stödkonstruktionen medför att alla säsongsvariationer leder till stöd.Förslaget premierar nystartade företag vilket kan medföra konkurrensproblem.Det är också oklart hur deltidsanställda skall bedömas. Slutligen anförs attdet kommer att bli mycket svårt att i efterhand kontrollera hur många anställdaen arbetsgivare hade . Motionärerna anser att det vore bättreatt använda ett rekryteringsstöd inriktat mot ungdomar och långtidsarbetslösaoch med högre subventionsgrad.Även i motion A18 av m.fl. (nyd) yrkas avslag på förslaget(yrkande 15). Enligt motionärerna leder regeringens förslag sannolikt tillminskade kostnader för företag som ändå är framgångsrika och därigenom kannyanställa. Detta snedvrider konkurrensen. Förslaget saknar också inriktningmot de unga arbetssökande. Motionärerna anser att man i stället bör göragrundläggande förändringar i lagen om anställningsskydd för att därigenomstimulera nya företag.I motion A17 anför m.fl. (v) att det generella stödet givetviskommer att "läcka" subventioner till företag som ändå skulle nyanställa. Det ärdock lönsamt för både statsbudgeten och samhällsekonomin även om endast enmindre del av nyanställningarna kan härledas till existensen av stödet. Stödtill naturliga säsongsanställningar måste dock undvikas. Det kan ske genom attanställningar än undantas, vilket dock skulleinnebära ett system där stödet tar sikte på enskilda anställningar och inte pådet genomsnittliga antalet anställda. Motionärerna anför vidare attArbetsmarknadsstyrelsen förordat ett rekryteringsstöd med bidragsteknik som kanutformas mer selektivt och inriktas på långtidsarbetslösa och ungdomar.Slutligen framhåller motionärerna att administrativa och tekniska problem sompåtalats av skatte- och arbetsmarknadsmyndigheterna måste tas på allvar.Motionärerna begär i yrkande 15 ett tillkännagivande om det anförda.Utskottets bedömningEnligt förslaget skall det avdrag som får göras från de totalaarbetsgivaravgifterna beräknas enligt följande:15 % x avgiftsunderlaget x antalet nyanställdatotala antalet anställdaMed antalet nyanställda avses i denna formel så många personer som antaletanställda i slutet av den månad avgifterna avser överstiger antalet anställdavid utgången av . Som anställd räknas här -- förutom vissauppdragstagare -- den som har en anställning med en arbetstid om minst 17timmar i arbetsgivarens verksamhet och som för detta arbete uppbärsådan lön eller annan ersättning för vilken arbetsgivaravgifter skall betalas.Med avgiftsunderlaget avses i formeln det totala avgiftsunderlag för aktuellmånad som arbetsgivaren skall betala avgifter på. I detta underlag ingår summanav utgivna löner till all personal och värdet på andra skattepliktiga förmånersom utgivits till dem. Även lönedelar över 7,5 basbelopp ingår iavgiftsunderlaget.Utskottet vill belysa förslaget med några exempel på hur stort avdraget bliri vissa situationer.Exempel 1På en verkstad arbetar 8 heltidsanställda personer vid utgången av september1993. De har alla en månadslön på . anställsytterligare två personer, och de får samma månadslön. Arbetsgivaravgifterna förjanuari 1994 uppgår till x 150 000 = . Avdraget blir x150 000 x 2/10 = . Om verkstaden i stället hade anställt fyrahalvtidsanställda hade lönesumman och arbetsgivaravgifterna varit desamma menavdraget hade blivit (x 150 000 x 4/12).Exempel 2Tre personer driver tillsammans ett framgångsrikt affärsföretag. De harvardera en månadslön inkl. skattepliktiga förmåner på . De hardessutom en heltidsanställd sekreterare med en månadslön på . Om deanställer en receptionist på halvtid mot en ersättning av per månadkommer deras arbetsgivaravgifter att uppgå till (31,x327 000). Avdraget blir (x 327 000 x 1/5), trots attarbetsgivaravgifterna för nyanställningen bara ökar med föreavdraget.Exempel 2 visar avdragets effekter när den genomsnittliga lönen för detidigare anställda är betydligt högre än för den nyanställde. Är skillnadentillräckligt stor kan nyrekryteringen bli helt gratis och t.o.m. minskaarbetsgivarens utgifter.Utgångspunkten för beräkningen av antalet nyanställda är som angivits antaletanställda vid utgången av . Vid personalomsättningar kan detdärför slumpa sig så att avgående personal slutat t.ex. i mitten av septembermedan efterträdarna börjat . Även tidpunkten i sig, september månad,gör att verksamheter med säsongsvariationer kommer att premieras genom lägrearbetsgivaravgifter. Skiftet september/oktober torde ligga mitt emellan sommar-och vintersäsong inom turistnäringen. Säsongsanställda inom trädgårdsnäringenhar då i regel slutat. När nästa säsong börjar i dessa verksamheter ärarbetsgivaravgifterna nära nog halverade. Effekterna vid säsongsanställningarhar också påtalats i såväl motion A16 som motion A17.Det är enligt förslaget tillräckligt att en person är anställd vid utgångenav en avgiftsmånad för att påverka antalet nyanställda. Om en persontillfälligt anställs för att arbeta runt ett månadsskifteoch arbetstiden uppgår kan arbetsgivaravgifterna därför kommaatt reduceras för . Gränsen på 17timmar innebär också att om en anställd person som arbetar , t.ex.16 timmar, ökar sin arbetsinsats , så kommer denne att betraktassom nyanställd vid beräkning av avdragets storlek.I förslaget har inte gjorts någon begränsning till att de nyanställda skallvara verksamma i . Den som anställer en svensk medborgare försysselsättning utomlands -- där ATP-rätt följer av lagen om allmän försäkringeller där s.k. ATP-förbindelse tecknats -- kommer att få räkna in denne somnyanställd, trots att arbetsgivaren bara skall erlägga ATP-avgift förden anställde. En begränsning borde enligt utskottet ha gjorts till nyanställdasom sysselsätts i Sverige.Enligt propositionen skall stödet även lämnas till nyetablerade företag. kommer därför i princip bara att behöva betala halvarbetsgivaravgift för all personal. Utskottet delar den uppfattning somframförs i motionerna A16 och A18 att detta kan medföra konkurrensproblem. Härfinns, enligt utskottet, stora möjligheter till manipulationer.Utskottet har ovan pekat på en rad allvarliga problem med regeringensförslag, och listan på problem kan göras längre. Med den tekniska lösningregeringen valt ser utskottet en stor fara för att systemet skulle kunnautnyttjas i rent ekonomiskt vinningssyfte. Detta kan inte accepteras. Kontrollav att lämnade uppgifter är riktiga kommer härtill i princip endast att kunnaske vid stickprovsmässig revision. Utskottet har i annat sammanhang (sebet. 1993/94:SfU2 Bidragsfusk m.m.) framhållit att de gemensamma bidrags- ochförsäkringssystemen om möjligt i sig bör vara konstruerade så att missbrukmotverkas. Med regeringens förslag skulle det dessutom kunna ske i helt lagligaoch medvetet accepterade former. Bestämmelserna om beräkning av antaletnyanställda och tidpunkten för när personalförändringar sker gör systemetdessutom mycket känsligt och innebär att tillfälligheter kommeratt avgöra om och i vilken omfattning stöd lämnas.Det generella anställningsstödet skall enligt förslaget lämnas genom att denarbetsgivare som kommer i fråga gör ett avdrag från arbetsgivaravgifterna.Detta avdrag skall därefter minska influtna folkpensionsavgifter. Ipropositionen anges att det för att beräkna effekterna av det generellaanställningsstödet på de offentliga finanserna krävs information dels om vilkasysselsättningsökningar som skulle komma att ske även om stödet inte infördes,dels om vilken sysselsättningsökning som sker på grund av stödet. Regeringenkonstaterar att sådan information saknas.Utskottet kan inte acceptera att socialförsäkringsavgifterna används för enstödform som redan i tekniskt avseende är mycket bristfällig och vars effekteri form av minskade avgifter dessutom är okända.