bet · GG01NU25 · 1993-03-30 00:00:00 — Han uttalade vidare att regeringen mycket nogaföljer utvecklingen inom EG och att den, i det fall att detfattas beslut om förlängt varvsstöd inom EG, ånyo kommer attpröva frågan. Statsrådet framhöll också att det dittillsvarandevarvsstödet om mer än väl motsvarades av denkostnadsminskning som de berörda företagen fått via förändradevalutakurser och sänkta arbetsgivaravgifter.Den linje är, enligt vad utskottet harerfarit, att genom insatser inom ramen för , ochEES-avtalet aktivt verka för att en internationellöverenskommelse skall kunna uppnås om en utfasning avvarvssubventioner i alla avseenden. Detta framfördes senastofficiellt vid ett möte i (Council working party on shipbuilding -- WP6).Utskottet anser att det är mycket viktigt att olikaindustrigrenar erhåller konkurrensneutralitet i förhållande tillmotsvarande industrigrenar i konkurrentländerna. Detta är, somnyss framgått, också regeringens linje. Mot bakgrund härav anserutskottet att inte nu bör ta något initiativ av detslag som begärs i motionerna 1992/93:N224 (s) och 1992/93:N290(s). Däremot menar utskottet att det är angeläget att regeringennoga följer utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder.I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att ävenvarvsindustriföretagen har möjlighet att på samma villkor somandra företag ansöka om exportkreditgarantier hosExportkreditnämnden (EKN). Enligt uppgift från EKN föreliggeringa formella hinder för detta.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagavseende räntestöd m.m. till varvsindustrin och avstyrkersamtidigt de båda här aktuella motionerna.Exportkrediter m.m.Under rubriken m.m. förekommer tre anslagavsedda att täcka statens kostnader för statsstöddaexportkrediter (prop. 1992/93:100 bil. 13 s. 46).Utskottet tillstyrker att formella anslag på 1000 kranvisas dels till kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB , dels till kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m.Vidare tillstyrker utskottet att anvisas tillersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivningtill u-länder.Konkurrensverket m.m.Det övergripande målet för skall vara att verka för en effektivkonkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta förkonsumenterna, sägs det i propositionen (bil. 13 s. 52). Verketskall därvid aktivt motverka och ingripa motkonkurrensbegränsningar som skadar konsumenterna, lämna förslagom ökad konkurrens i offentlig verksamhet och om avreglering,följa upp genomförda förändringar i det offentliga regelverketsom syftar till att öka konkurrensen samt verka för ettkonkurrensinriktat synsätt i samhället. Regeringen begärriksdagens godkännande av dessa verksamhetsmål.Utifrån det generella rationaliseringskravet om ca 2procentsom har tillämpats i årets budgetproposition beräknasplaneringsramen för treårsperioden /94--1995/96 till 186miljoner kronor. För /94 föreslår regeringen ettanslag på 62 miljoner kronor.Regeringen föreslår också ett formellt anslag på 1000 kronorför att betala vissa kostnader i samband med avvecklingen avNäringsfrihetsombudsmannen (NO) och Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK).Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen haranfört; förslagen tillstyrks sålunda.Teknisk-vetenskaplig attachéverksamhetStiftelsen attachéverksamhet(STATT) är en offentlig stiftelse med svenskastaten och som huvudmän. Detövergripande målet för STATT:s verksamhet är att genom attbevaka och rapportera om den tekniska utvecklingen i omvärldenbidra till att öka produktiviteten och konkurrenskraften hossvensk industri samt att därutöver löpande lämna såväl allmänsom efterfrågestyrd teknisk-vetenskaplig information tillregeringskansliet och ifrågavarande myndigheter.Den under /93 påbörjade särskilda satsningen påatt bättre bistå svenska små och medelstora företag skallprioriteras även under /94, sägs det ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 94). Verksamheten bör varasjälvfinansierad till . För /94föreslår regeringen -- med hänvisning till det statsfinansiellaläget -- en neddragning av anslaget till ,vilket innebär en besparing om 5 miljoner kronor.Detta kritiseras i motion 1992/93:N301 (s). Motionärerna anseratt STATT utgör en viktig resurs i den näringspolitiskastödorganisationen. Den neddragning med somregeringen har föreslagit bör, enligt motionärerna, återförastill STATT-verksamheten. I den snabba internationalisering sompågår inom näringslivet är det fel att dra in resurser frånSTATT, menar motionärerna.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion1992/93:N301 (s), att STATT är en viktig del i dennäringspolitiska stödorganisationen. Enligt utskottets mening ärdet helt fel att i dagens ekonomiska situation skära nedanslaget till STATT. Anslaget bör bibehållas på oförändrad nivå,dvs. bör besluta härom. Därmedblir motion 1992/93:N301 (s) tillgodosedd såvitt nu är i fråga.StandardiseringStatligt bidrag utgår till iSverige (SIS), som verkar som centralorgan för svenskstandardisering på nationell, europeisk och global nivå.Fr.o.m. /91 har en ny finansieringsmodelltillämpats för standardiseringen (prop. 1989/90:88, bet. NU30).Modellen har inneburit att det statliga bidraget tillverksamheten har lämnats dels i form av ett allmänt bidrag, sommotsvarar av vad övriga intressenter -- näringsliv,kommuner, landsting, affärsverk och statliga myndigheter meduppdragsfinansierad verksamhet -- beräknas bidra med, dels ettmålrelaterat bidrag som skall användas tillstandardiseringsprojekt som rör säkerhet, arbetsmiljö,konsumentskydd och miljöskydd. För innevarande budgetår har 43,4miljoner kronor anvisats för standardisering, varav 33,2 haravsett det allmänna bidraget och detmålrelaterade bidraget.Statskontoret har, på regeringens uppdrag, utvärderateffekterna av det målrelaterade bidraget till SIS (Statskontoret1992:26). Följande slutsatser har dragits:Det målrelaterade bidraget har inneburit att mångastandardiseringsprojekt har kunnat drivas som annars inte hadekommit till stånd.Effektiviteten i tilldelningsprocessen har varit otillräcklig.Nya aktörer har i hög grad ökat sitt deltagande istandardiseringsarbetet . Beteendeförändringarnahade dock, enligt Statskontorets bedömning, sannolikt skett ävenutan det målrelaterade bidraget. Detta anses emellertid hafungerat som en katalysator och skyndat på utvecklingen.Standardiseringsverksamheten i har under de senasteåren ökat i betydelse, framhålls det i propositionen (bil. I har intressenterna ökat sitt bidrag tillstandardiseringsorganisationen, vilket också resulterat i attdet statliga allmänna bidraget ökat. av detarbete som bedrivs via SIS med fackorgan är inriktat på globaltoch europeiskt standardiseringsarbete och mer än 80 procentgäller områden som har en industriell tillämpning. Genom att EGanvänder standardiseringen som ett verktyg i genomförandet avden inre marknaden har standardiseringen fått en ny och utvidgadroll, sägs det vidare i propositionen.Mot bakgrund av utvecklingen inom framför allt europeisktstandardiseringsarbete, ökat deltagande och förståelse förstandardiseringens strategiska betydelse hos intressenterna samtslutsatserna från utvärderingen föreslår regeringen nu enavveckling av det målrelaterade bidraget till standardiseringen.Detta innebär inte, sägs det, att statens ansvar för säkerhet,arbetsmiljö, konsumentskydd och miljöskydd minskas. Det allmännabidragets fördelning på olika standardiseringsprojekt harhittills helt styrts av näringslivets och de övrigaintressenternas prioriteringar. I och med att det målrelateradebidraget föreslås bli avvecklat aviserar regeringen att densenare kommer att föreslå nya fördelningsprinciper för detallmänna bidraget. Regeringen föreslår ett anslag på 39,3miljoner kronor till Standardiseringskommissionen.I två motioner kritiseras regeringen för att den vill avskaffadet målrelaterade bidraget och i ytterligare två motioner begärsatt regeringen skall lägga fram ett nationellt program förkvalitetsutveckling.Riksdagen bör besluta om att av det ibudgetpropositionen föreslagna anslaget skall användas för ett fortsattmålrelaterat bidrag, anförs det i motion 1992/93:N225 (s).Vidare borde uttala att det finns ett fortsatt behovav att konsument- och arbetsmiljörepresentanter ges möjlighetatt delta i det europeiska standardiseringsarbetet. Tack varedet målrelaterade bidraget har ochArbetarskyddsstyrelsen i samverkan med standardiseringen iSverige kunnat göra betydande insatser för att hävda krav påbl.a. leksaker och skyddsutrustning, sägs det i motionen. Dettaär, enligt motionärerna, helt i linje med de riktlinjer förkonsumentmedverkan som finns inom EG. Ett fortsatt stöd i formav målrelaterat bidrag är helt nödvändigt för att skallkunna delta i en öppnad Europamarknad, anser motionärerna.Riksdagen bör anmoda regeringen att lägga fram förslag om hurarbetstagarnas insyn och möjlighet till påverkan i provnings-och kontrollsystem liksom i standardiseringsverksamhet skallkunna förbättras, anförs det i motion 1992/93:N273 (s). Genomförslaget att avveckla det målrelaterade bidraget tillstandardiseringen försämras möjligheterna för såvälkonsumenterna som arbetstagarna att aktiverastandardiseringsprojekt, sägs det i motionen. gårvidare, genom , in i ett nytt och annorlunda systemför provning och kontroll av produkter. Löntagarorganisationernaär inte längre representerade i Styrelsen för tekniskackreditering, som har till uppgift att i samråd med berördasektorsmyndigheter bedöma organ som kan komma i fråga förkontrollförfaranden. Motionärerna ser en fara i att insynen isystemen för provning och kontroll, liksom istandardiseringsverksamheten, försämras.Frågan om ett nationellt program för kvalitetsutveckling tasupp i två motioner -- motionerna 1992/93:N314 (c, m, fp) och1992/93:N221 (kds).Regeringen bör omgående ta initiativ till ett nationelltkvalitetsprojekt för att höja näringslivets konkurrenskraft,anförs det i den förstnämnda motionen. Projektet borde ledas aven styrgrupp bestående av representanter för staten,branschorganisationer och målgruppen små och medelstora företag.Motionärerna erinrar om att det inom EG och i det kommandeEES-avtalet ställs krav på en harmonisering av regler ochstandarder samt olika typer av formella tester, provningar ochtypgodkännanden för produkter avsedda för EG:s inre marknad.I motion 1992/93:N221 (kds) föreslås också att ett nationelltkvalitetsprogram skall inrättas. Programmet skall syfta till attmånga fler företag än bedriver praktiskt inriktatkvalitetsarbete. Kvalitetsprogrammet skall i första hand varainriktat på små och medelstora företag. Även i denna motionhänvisas till utvecklingen inom EG.Utskottet behandlar först frågan om ett nationellt programför kvalitetsutveckling och därefter anslagsfrågan.Inom ramen för ISO (International standardizationorganization) har ett kvalitetssystem -- ISO 9000 -- tagitsfram. ISO 9000 är en serie standarder som ger en modell förföretags verksamhetsstyrning med hjälp av kvalitetssystem. ISO9000 är i korthet en samling kriterier som en kund kan åberopa isitt val av leverantörer eller som en leverantör kan utnyttjaför att inför kunden och andra samarbetspartner demonstrera sinleveransförmåga. Svenska intressenter deltar aktivt iutvecklingen av ISO 9000 genom den allmännastandardiseringsgruppen (SIS-STG) vid SIS.ISO 9000 är ett vanligt baskrav när företag i vilka leverantörer man vill samarbeta med. För att kunnahävda att ett företag arbetar i enlighet med ISO 9000 krävs atten rad villkor är uppfyllda. Dessa berör bl.a. företagetsledning, försäljning, inköp, produktion, leveranser,organisation och utbildning av de anställda. Standarderna kräveratt leverantören själv skall följa upp sin verksamhetsstyrningmot kundtillfredsställelse. Detta skall ske genom internakvalitetsrevisioner och uppföljningar av ledningen.Kollektivforskningsinstitutet Institutet förKvalitetsutveckling (SIQ) har till syfte att stimulera ochaktivt bidra till en positiv kvalitetsutveckling i alla delar avdet svenska samhället. Institutet bedriver verksamhet inomområdena information, utbildning samt forskning och utveckling.Ett nationellt svenskt kvalitetspris har instiftats avinstitutet. Det statliga bidraget till institutet, som förnärvarande motsvarar av kostnaderna, behandlas iforskningspropositionen. Utskottet behandlar, som tidigarenämnts, förslag i denna proposition i betänkande 1992/93:NU30.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motionerna1992/93:N314 (c, m, fp) och 1992/93:N221 (kds), att det ärviktigt att de svenska företagen inser betydelsen avkvalitetsutveckling för att upprätthålla och förbättrakonkurrenskraften. Som framgått bedrivs såväl via SIS som inomSIQ arbete för att främja detta. Något behov av ett särskiltuttalande av kan utskottet inte finna. Motionernaavstyrks därför.När det gäller anslaget till Standardiseringskommissionenbedömer , enligt uppgift, att den ändradeanslagsmodellen med slopat målrelaterat bidrag inte kommer attleda till att och vid SISupphör. De fördelningsprinciper som framöver skall tillämpas fördet statliga bidraget till standardiseringen kommer att anges iregleringsbrevet. Departementet överväger att uppdra åtStatskontoret att göra en kartläggning av huranslagsmedlen har använts av de nio fackorgan som finns inomSIS. Resultaten av denna kartläggning skall beaktas vidutformandet av regleringsbrevet för /94.Utskottet delar bedömningen som görs i budgetpropositionenatt det målrelaterade bidraget bör slopas. Detta kommer inte,enligt vad utskottet har erfarit, att innebära att konsument-och arbetstagarrepresentanternas inflytande upphör. Det börankomma på regeringen att på sedvanligt sätt i regleringsbrevetfastlägga erforderliga fördelningsprinciper för anslaget.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillanslag och avstyrker motionerna 1992/93:N225 (s) och1992/93:N273 (s).Övriga anslagDe återstående anslagspunkterna i bilagatill budgetpropositionen som behandlas i detta betänkande harinte föranlett några motionsyrkanden. Efter att ha redogjort förregeringens förslag tar utskottet ställning till dessa i ettsammanhang.Det övergripande målet för Styrelsen för tekniskackreditering (SWEDAC) är att verka för att den omställningsom det svenska systemet för teknisk kontroll står införgenomförs så kostnadseffektivt som möjligt utan atteftersträvade säkerhetsnivåer efterges som de krav somEuropaintegrationen ställer tillgodoses, sägs det ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 101). Riktlinjerna förverksamheten /93--1994/95 fastställdesvåren (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. Medel tillSWEDAC har dock endast beräknats för ett budgetår i taget medhänvisning till att konsekvenserna av Europaintegrationen påmyndighetens område ännu inte är helt klarlagda.Anslaget för /94 har beräknats med utgångspunkti det generella rationaliseringskravet på och uppgårtill . För uppdragsverksamheten föreslås ettformellt anslag på och för bidrag tillriksmätplatsverksamheten ett anslag på 8,8 miljoner kronor.Det övergripande målet för Sprängämnesinspektionensverksamhet är att förebygga att personer och egendom kommer tillskada vid hantering av brandfarliga och explosiva varor.Inspektionens verksamhet är avgiftsfinansierad. haranslaget därför förts upp med ett formellt anslag på 1000 kr.I propositionen (bil. 13 s. 97) föreslås att avgifterna istället skall redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten ochatt motsvarande utgifter skall täckas från ett ramanslag. /94 föreslås ett anslag på ,med utgångspunkt i det generella rationaliseringskravet om 2procent.Anslaget Bidrag till (),som utgör statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet,har beräknats till . Detta innebär ensänkning av anslaget med jämfört medinnevarande budgetår -- en besparing föranledd av detstatsfinansiella läget.Till de två övriga här aktuella anslagen, Täckande avförluster vid viss garantigivning m.m. och SIFU), föreslås5miljoner kronor resp. ett formellt belopp på 1000 kr.Utskottet tillstyrker alla de förslag av regeringen somhar redovisats i detta avsnitt.Särskilda branscher m.m.I detta avsnitt behandlas motioner om vissa branschspecifikafrågor avseende tjänstesektorn, tekoindustrin ochskogsindustrin. Vidare behandlas motioner om och kommunala varuförsörjningsplaner.TjänstesektornI motion 1992/93:N238 (s) begärs ett uttalande av omvikten av studier om tjänstesektorn. Denna sektors betydelseväxer i alla industrialiserade länder, framhålls det. Emellertidär kunskapen om tjänstesektorn bristfällig. Den långsiktigatillväxten i industriländerna kan, enligt motionärerna, beräknaskomma att ske inom tjänstesektorn. De föreslår att ett län utsestill "tjänstelän", där speciella insatser skall göras för attkartlägga tjänstesektorn och där olika metoder kan prövas föratt utveckla sektorn. (SCB:s)statistik om tjänstesektorn behöver öka i omfattning, tilläggermotionärerna avslutningsvis.Statistiken om tjänstesektorn har inom SCB:snationalräkenskaper utvidgats och förbättrats under senare år.Konjunkturinstitutets konjunkturbarometerundersökningarutvidgades fr.o.m. /91 till att också omfattatjänsteproducerande företag. Enligt regleringsbrevet skallKonjunkturinstitutet under innevarande budgetår genomföra ochavrapportera en särskild utredning om hur den privatatjänstesektorn skall belysas.Tjänsteförbundet, som är en sammanslutning förtjänsteproducerande företag, bildades i mitten av 1980-talet.Tjänsteförbundet publicerar löpande s.k. nyhetsbrev omtjänstesektorn. Förbundet ger också ut särskilda skrifter omspeciella frågor och anordnar seminarier och konferenser.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1992/93:N238 (s)produktionstekniska utbildningscentrumetför teko (Proteko) i bildades och har till uppgiftatt på affärsmässiga grunder tillhandahålla tekoföretagenutbildning och rådgivning. Staten bidrog under budgetåren1986/87 och 1987/88 med totalt tilluppbyggnaden.Staten har t.o.m. /92 löpande lämnat bidragtill Protekos verksamhet via anslaget för industripolitiskaåtgärder för tekoindustrin. Detta anslag upphörde i och medutgången av /92.Riksdagen bör tillse att Proteko tillförsäkras ett årligtverksamhetsstöd fr.o.m. nästa budgetår genom att resurseromfördelas från bl.a. arbetsmarknadsmedel och resurser förteknisk forskning, anförs det i motion 1992/93:N223 (fp). Detär, enligt motionären, av stor betydelse för de små ochmedelstora företagen och därmed också för attverksamheten vid Proteko kan vidareutvecklas. Protekosbetydelsefulla roll motiverar en satsning också från statenssida utöver vad som kan tillföras direkt från andrauppdragsgivare, anser motionären.Riksdagen har avslagit liknandemotionsyrkanden (fp) om särskilt stöd till Proteko. Vid detsenaste tillfället, (bet. 1991/92:NU20), anfördeutskottet (enhälligt) att det inte ansåg att det är befogat attstatliga medel särskilt avsätts till Proteko och att det bordeankomma på att inom givna ramar för olika anslag göra deavvägningar som krävs.Utskottet står fast vid den ståndpunkt som intogs våren1992 och avstyrker motion 1992/93:N223 (fp).Mönsterås brukRiksdagen bör uttala sig för att regeringen skall vidtaåtgärder så att förutsättningar för en utbyggnad av Mönsteråsbruk kan skapas, anförs det i motion 1992/93:N216 (s). Kalmarlän och behöver nu en politik som ökar investeringarnaoch tillväxten i industrin, sägs det i motionen. En utbyggnad avMönsterås bruk, som är kostnadsberäknad till drygt 4 miljarderkronor, skulle vara en aktiv åtgärd för att ökaindustrisysselsättningen samt skogsbruks- ochtransportverksamheten. Det finns, enligt motionärerna,huvudsakligen två skäl till utbyggnaden -- tillväxten i desydsvenska skogarna och stigande papperskonsumtion.Enligt utskottets mening är det inte en sak för riksdagenatt agera i den typ av konkreta investeringsprojekt som det härär fråga om. Motion 1992/93:N216 (s) avstyrks därmed.Centrala hantverksrådetMed tanke på det bistra arbetsmarknadsläget och den bristandekvalitetsmedvetenheten hos allmänheten bör hantverksfrågornasställning stärkas, sägs det i motion 1992/93:N247 (m). Som ettled i detta föreslår motionären att statens stöd till permanentas så att rådet ges möjlighet att medkraft och uthållighet kunna bearbeta myndigheter,organisationer, branscher, arbetsförmedlingar, skolor m.fl.Centrala hantverksrådet, som är knutet till StiftelsenHantverksfrämjandet och förlagt till , har till uppgiftatt handlägga frågor om utrednings- och forskningsverksamhetsamt bevarande och utveckling av kunskaper, tjänster ochprodukter inom hantverksområdet. Rådet skall vidare svara förinformation om olika hantverksutbildningar.Riksdagen har avslagit motionsyrkanden omCentrala hantverksrådet motsvarande det nu aktuella. Vid detsenaste tillfället, (bet. 1991/92:NU20 s. 69),konstaterade utskottet (enhälligt) att det inte såg något behovför att göra ett uttalande av den typ som begärdes.Det redovisades också att för /92 bidrogmed högst till Centrala hantverksrådet. Förövriga projekt inom hantverksområdet hade avsatt högst 1,6miljoner kronor.För innevarande budgetår bidrar med tillCentrala hantverksrådet via anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. underKulturdepartementets huvudtitel. Hantverksfrågorna överfördesden från tillKulturdepartementets verksamhetsområde. Hantverksfrågorna liggerdock kvar inom näringsutskottets beredningsområde.I bilaga till årets budgetproposition(bil. 12 s. 40) har under det aktuella anslaget -- Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. (B 2) -- tagitsupp under anslagsposten Information, utvecklingm.m. Enligt uppgift är anslagsposten avsedd förstöd till Centrala hantverksrådet.Utskottet ser, liksom , inget behov förriksdagen att göra ett uttalande om Centrala hantverksrådet avden typ som begärs i motion 1992/93:N247 (m). Motionen avstyrks.Kommunala varuförsörjningsplanerKommunerna bör åläggas att upprätta obligatoriskavaruförsörjningsplaner med riktlinjer för handelns struktur,anförs det i motion 1992/93:N201 (s). Den förskjutning avhandeln från stadskärnor till externt belägna stormarknader somägt rum på många håll i landet har medfört en utarmning avcityhandeln och stadskärnorna och en försämrad service förkommuninvånarna, sägs det i motionen. För att komma till rättamed dessa problem krävs det, enligt motionärerna, en betydligtbättre planering än av handel och annan service ikommunerna. Dessa borde därför åläggas att inom ramen för entotal serviceplanering upprätta varuförsörjningsplaner med vissregelbundenhet.Kommunala varuförsörjningsplaner avser normalt dagligvaror ochdrivmedel och bygger bl.a. på beräkningar av konsumtionsunderlagoch uppgifter om butikernas antal, lokalisering och omsättning.Det finns inget lagstadgat krav på upprättande avvaruförsörjningsplaner, men det finns indirekta kopplingar tillvissa författningar. Enligt förordningen (1990:643) omglesbygdsstöd kan kommuner som bekostar hemsändning avdagligvaror till konsumenter i glesbygd erhålla bidrag härförfrån staten. En förutsättning för statligt stöd är att kommunenhar ett underlag som medger bedömning av stödbehovet. En annankoppling finns i lagen (1990:1183) om tillfällig försäljning. Idess förarbeten sades (prop. 1990/91:17 s. 25) att dentillfälliga handeln i vissa fall kan utgöra ett hot motkonsumenternas långsiktiga intresse av tillgång till en godkommersiell service. I propositionen underströks vikten av attden kommunala nämnd som skall lämna tillstånd till tillfälligförsäljning har tillgång till ett tillfredsställande underlag,och i det sammanhanget nämndes kommunala varuförsörjningsplaner.Riksdagen beslöt om en ändring i plan- ochbygglagen (1987:10) (PBL) med syfte att skapa bättreförutsättningar än tidigare regler gav för en effektivkonkurrens inom handeln (prop. 1991/92:51, bet. Genomlagändringen har kommunerna inte längre möjlighet att idetaljplan precisera handelsändamålet till en viss typ avhandel. Den tidigare möjligheten att i detaljplan särskiltreglera detaljhandel med livsmedel och med skrymmande varorförsvann därmed.