bet · GG01SkU20 · 1993-03-16 00:00:00 — Utskottet avstyrker samtliga motioner som behandlas i dettabetänkande om skattepolitiken och beskattningen av enskildapersoner m.m.Till betänkandet har fogats 14 reservationer (av s och av nyd)och en meningsyttring (v). 1992/93:Sk302 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattebördans fördelning, t.ex. genom attinföra en värnskatt på högre inkomster.1992/93:Sk305 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet.1992/93:Sk306 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en sådanlagändring att arbetsgivare inte skall beviljas avdrag föravgifter till arbetsgivarorganisationer genom att bildaservicebolag.1992/93:Sk307 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen solidaritetsavgift och en värnskatt.1992/93:Sk308 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansiering för att bibehålla nuvarandeA-kasseersättning m.m.1992/93:Sk309 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av reglerna förförmånsbeskattning av bil.1992/93:Sk310 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om personalförmåner i form av sedvanligarabatter.1992/93:Sk313 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om likabehandling av ochidrottsrörelsen i skattehänseende.1992/93:Sk314 av och (m,kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av förutsättningarna föravdrag på skatt för donationer till ideella ändamål, bl.a.forskning.1992/93:Sk316 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att under /94 tillfälligthöja inkomstskatten för beskattningsbar inkomstdelöverstigande ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beskattningen därefter åter skallske enligt den av beslutade skattereformensprinciper.1992/93:Sk317 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattefrihet för fackliga stipendier.1992/93:Sk318 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förmånsvärdering av lantbruketstjänstebostäder.1992/93:Sk322 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattebefrielse av projektet /93:Sk323 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beskattningen av bilismen.1992/93:Sk324 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppjustering av beloppen förskattefri bilersättning för resor i tjänsten liksom förbilkostnadsavdrag i självdeklarationen.1992/93:Sk328 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrat förmånsvärde för tjänstebilar.1992/93:Sk330 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bilförmånsbeskattningen förtaxiföretagare.1992/93:Sk331 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en skyndsamöversyn av skattereglerna för tjänstebilar.1992/93:Sk334 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beskattningsreglerna för innehav avtjänstebil.1992/93:Sk335 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av sambeskattning av förmögenheter.1992/93:Sk342 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att beskattningen av s.k. fallskärmsavtaloch avgångsvederlag bör utredas.1992/93:Sk343 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till höjning av beloppet förskattefri inkomst från bär- och svampplockning, som inte skeryrkesmässigt, från till 10000 kr.1992/93:Sk344 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av skattebestämmelser för olika former avbarnomsorg.1992/93:Sk345 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till hur förmånsvärdetkan sänkas för elbilar/kombinationsbilar i enlighet med vadsom anförts i motionen.1992/93:Sk346 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till regler förexistensminimum i enlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Sk347 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att upphäver beskattningen av löntagarnaskostförmåner och därmed de sociala kostnader som är knutnatill subventioneringen av måltiderna,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, beslutar attkostförmånerna skall befrias från de sociala kostnader som ärknutna till dessa.1992/93:Sk348 av och i (nyd,m) vari yrkas att beslutar om lagändring så attdet skattefria hobbyhästägandet återinförs med maximalt tvåhästar per person.1992/93:Sk351 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda förutsättningarna för att införa ettskattemässigt avdragssystem för föräldrars barnomkostnader.1992/93:Sk352 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa ett system med avdragsrätt, helt ellerdelvis, för belopp som erlagts till välgörenhet.1992/93:Sk354 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattepolitiken och betydelsen avinkomstförstärkningar för att sanera statsfinanserna,2. att beslutar upphäva beslutet om beskattning avfackliga stipendier,3. att hos regeringen begär förslag rörande helastipendiebeskattningen,4. att beslutar att arbetsgivaravgifter skall tas utpå avsättningar till vinstandelsstiftelser ,5. att hos regeringen begär ett förslag som innebäratt de i motionen redovisade avvikelserna från en neutralbeskattning av parternas fackliga medlemsavgifter korrigeras,6. att beslutar om en höjning av statsskatten ienlighet med vad som föreslagits i motionen,7. att hos regeringen begär förslag om den närmareutformningen av den föreslagna förändringen av skatteskalanovanför brytpunkten,8. att beslutar att uppräkning av såväl grundavdragsom brytpunkt i skatteskalan för arbetsinkomster korrigerasför den del av inflationen som är ett resultat av att kronanhar fallit i värde, och att regeringen gerKonjunkturinstitutet i uppdrag att beräkna denna effekt,9. att beslutar att skattesatsen på fysiskapersoners och dödsbons kapitalinkomster skall vara ävenefter 1994,10. att beslutar att skatten på reavinster på aktieroch andra finansiella instrument som beskattas enligtaktievinstreglerna skall vara fr.o.m. den 1 januari1994,11. att beslutar att skattesatsen på avkastning avkapitalförsäkringar och på värdepappersfonder skall vara 30%fr.o.m. ,12. att hos regeringen begär en översyn avförmögenhetsskatten i enlighet med de riktlinjer som redovisasi motionen,14. att beslutar att återinföra den tidigarelydelsen av 3§ 12 mom. lagen om statlig inkomstskatt(1947:576), som gällde års taxering.1992/93:Sk355 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn bör göras av bestämmelserna förföräldrakooperativ i syfte att åstadkomma största möjligaförenklingar av deras arbete.1992/93:Sk357 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av reglerna avseende bilförmån.1992/93:Sk359 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inkomstbeskattningen inom skogsbruket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen inom skogsbruket.1992/93:Sk360 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en solidaritetsskatt.1992/93:Sk361 av i (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skattefri ränta för barn och ungdom.1992/93:Sk366 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att omgående se överförmånsbeskattningen vad beträffar tjänstebilsförmånen samt desociala kostnader som anknyter till den,2. att beslutar att förmånsbeskattningen iaktiebolag, handelsbolag, kommanditbolag och enskild firmainte påförs bil som används som arbetsredskap för inkomsternasförvärvande.1992/93:Sk368 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn av effekterna avskattereglerna för lunchsubventioner.1992/93:Sk370 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få i uppdrag attutfärda föreskrifter i syfte att hindra att preliminärskattdras av på kapitalinkomster för icke skattskyldiga.1992/93:Sk372 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering avskattesystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en justering av skatteskalorna ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Sk376 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tjänstebilar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regler och avtal för tjänstebilarbör ses över.1992/93:Sk377 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avbeskattningsreglerna vad beträffar förmånsvärdet påtjänstebilar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regler för tjänstebilar vad beträffarbl.a. värdet av drivmedel.1992/93:Sk379 av och () variyrkas att hos regeringen begär att en översyn avreglerna för skatteavdrag på ungdomars sparande görs ienlighet med vad i motionen anförts.1992/93:Sk380 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteavdrag från räntor.1992/93:Sk381 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkning av förmånsvärde förtjänstebostad.1992/93:Sk382 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagstiftning omavdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärtarbete.1992/93:Sk383 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arvs- och gåvobeskattningen.1992/93:Sk385 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den utredning som skall se över effekternaav skatten på måltidsförmåner.1992/93:Sk388 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga1. att beslutar om fysiska personers inkomstskattoch grundavdrag under enligt vad i motionenanförts,2. att för beslutar om iskatt på avkastning av privata pensionsförsäkringar,3. att för beslutar om iskattesats för avkastning på kapitalförsäkring, överskott ivärdepappersfond, sparande i allemansfond, reavinstbeskattningav aktier och andelar i handelsbolag,4. att för beslutar om ettavdragstak för bruttoräntor överstigande ,5. att , vid avslag på yrkande 4, beslutar att införaavdragsbegränsning för ränteavdrag enligt de regler som gälldeföre beslut, med anledning av regeringensproposition /92:60,12. att beslutar att ej avskaffaförmögenhetsskatten,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reformerad förmögenhetsbeskattning iavsnitt 5.2,14. att beslutar att införa en progressivförmögenhetsbeskattning enligt vad som anförts i avsnitt 5.2,15. att beslutar att skatteskalan för arvs- ochgåvoskatt återställs till vad som gällde före beslutet medanledning av proposition 1991/92:60.1992/93:Bo410 av () vari yrkas, såvitt nu äri fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skatteväxling i skogsbruket,2. att hos regeringen begär sådan ändring av arvs-,gåvo- och förmögenhetsbeskattningen att denna blir neutral förskogsägare i förhållande till övriga skatteobjekt. Skattepolitiken och skatteuttagetI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionerangående skattepolitikens allmänna inriktning och utformningenav olika detaljer framför allt i beskattningen av inkomst avtjänst. En del av motionerna innehåller också yrkanden somutskottet kommer att ta upp i andra betänkanden. yrkanden som rör olika detaljer i bostadsbeskattningen,företagsbeskattningen och den indirekta beskattningen.Utskottet behandlar först de motionsyrkanden som gällerriktlinjer för den fortsatta översynen av beskattningen och enomprövning av de beslut som har fattat sedan hösten1991 rörande vissa skattefrågor.Sista steget i den stora skattereform som beslutades ochsom genomfördes fr.o.m. innebär bl.a. att denalltför höga marginalskatten begränsats till högst viden kommunalskatt på och att 80--av inkomsttagarnabara skall betala inkomstskatt. Reformen innehöll enrad åtgärder för att uppnå en samhällsekonomiskt effektiv ochlikformig beskattning och uppfyllafördelningspolitiska mål, inom ramen för ett i stort settoförändrat totalt skatteuttag.Hösten 1991 genomfördes en rad ändringar i syfte framför alltatt lindra de skadliga inslagen i en totalt sett alltför högbeskattning (prop. 1991/92:60, SkU10). För att förbättravillkoren för sparande och kapitalbildning och skapaförutsättningar för tillväxt i den svenska ekonomin slopadesförmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre ochmedelstora företag. Förmögenhetsskatten avvecklas successivt,och arvs- och gåvoskatteuttaget sänktes kraftigt. När detgäller hushållssektorns kapitalinkomster sänks beskattningen ietapper från , en ändring som gäller fr.o.m. 1993års taxering i fråga om aktievinster, värdepappersfonder ochkapitalförsäkringar m.m. Beslutet medförde ocksåföljdändringar beträffande skattereduktionen för underskottoch en del ändringar i fråga om avdragsbegränsningarna förräntor och fördelningen av fåmansföretagares inkomster mellantjänst och kapital. Avkastningsskatten på pensionsförsäkringarsänktes från 15 till 10%.Våren 1992 genomfördes en omläggning av energibeskattningensom innebär att konkurrenskraften för den svenska industrinhar stärkts (prop. 1991:/92:150 bil. 1:5, SkU5y, FiU30) ochatt elbeskattningen av hushållens förbrukning skärpts.Omläggningen motiverades från såväl tillväxt- sommiljöpolitiska utgångspunkter. Åtgärderna finansierades delvisgenom att slopa schablonavdraget i tjänst(4000-kronorsavdraget) och begränsa avdraget för kostnaderför resor till och från arbetet till vad som överstiger 4000kr och avdraget för övriga kostnader, som tidigare täckts avschablonavdraget, till vad som överstiger . Ävenmervärdesskatten skulle sänkas, men denna skattelättnadåtertogs i samband med det s.k. krispaketet.I detta sammanhang och tidigare (se bl.a. bet.1991/92:SkU20) avslog en rad motioner om en återgångtill de regler som gällt fram och enomprövning av ställningstaganden till olikaskattefrågor.Det krispaket som regeringen lade fram efter enöverenskommelse med Socialdemokraterna eftersträvadesamförståndslösningar på de samhällsekonomiska problemen. Påskatteområdet innehöll paketet följande ändringar. Densänkning av skattesatserna för kapitalinkomster som ännu inteträtt i kraft har skjutits upp till den 1 januari 1995.Slopandet av förmögenhetsskatten har också skjutits upp tilldenna tidpunkt. Vidare har grundavdraget sänkts med 2400 krfr.o.m. taxering, och det s.k. reallöneskyddet ifråga om uttaget av statlig inkomstskatt har slopats för 1994och taxeringar. Beslutet innebär också attmervärdesskatten tills vidare behålls på sin generella nivå25% (av priset inkl. skatt) och att den lägremomssatsen för livsmedel m.m. höjts till . Ävenbensinskatten har höjts, vilket medfört en uppräkning avbilkostnadsavdraget /mil (1992/93:SkU14).Som ett väsentligt inslag i krispaketet ingår attlöneskatterna har reduceras , vilketinnebär en omedelbar förbättring av konkurrenskraften och attsnedvridningarna till följd av skattesystemets uppbyggnadminskar.I motion Sk354 av m.fl. (s) yrkas bl.a.(yrkande 1) att som sin mening ger till känna vadsom anförs i motionen om skattepolitiken och betydelsen avinkomstförstärkningar för att sanera statsfinanserna. Enligtmotionärerna har den nuvarande skattepolitiken varit inriktadpå att sänka skatterna på kapital och för välbeställdahushåll, något som enligt deras mening inte har haft någrapositiva effekter utan lett till en försämring avstatsfinanserna och till ökade klyftor i samhället. De anseratt regeringen bör presentera ett långsiktigt programför att sanera statsfinanserna. För att få en nödvändiguppslutning kring ett sådant program anser motionärerna attdetta bl.a. bör innehålla åtgärder vid beskattningen sombelastar grupper med goda inkomster. De yrkar därför att denstatliga inkomstskatten över den s.k. brytpunkten höjs med ca4 miljarder . Skatteskalan bör enligt deras meningockså räknas om så att reglerna inte ger kompensation för attkronan fallit i värde, en åtgärd som beräknas ge enbudgetförstärkning på ca 0,5 miljarder (yrkandena6--8). De yrkar också en återgång till skattesatsen församtliga kapitalinkomster och till tidigare regler omfåmansföretagares kapitalinkomster (yrkandena 9--11 och 14)och en bibehållen men omarbetad kapitalbeskattning (yrkande12).I motion Sk388 av m.fl. (v) yrkas avfördelningspolitiska och statsfinansiella skäl attavtrappningsreglerna för grundavdraget ändras så att dettafaller bort för inkomster över brytpunkten samt attskatteuttaget för statlig inkomstskatt höjs från 20 till 25%för inkomster och till förinkomster därutöver (yrkande 1). Vidare yrkas attskattesatserna för kapitalinkomster m.m. återställs till sinatidigare nivåer (yrkandena 2 och 3), en återgång till tidigareavdragsbegränsningar för ränteutgifter och ett avdragstak på100000 kr (yrkandena 4 och 5), en bibehållen men reformeradoch progressiv förmögenhetsskatt (yrkandena 12--14) och attskatteskalan för arvs- och gåvoskatt återställs till vad somgällde före beslut (yrkande 15).Motionen innehåller också förslag till en omläggning avenergibeskattningen och andra ändringar i den indirektabeskattningen som utskottet återkommer till i ett annatbetänkande.Yrkanden om skatteskärpningar för högre inkomster i form av envärnskatt eller en solidaritetsavgift på höga inkomsterframställs också i motionerna Sk302 av m.fl.(s), Sk307 av (), Sk308 av Bo Finnkvist m.fl.(s), Sk316 av (), Sk360 av () och Sk372 av ochBo Bernhardsson (). Vidare framställs i motion Sk342 av BoFinnkvist m.fl. (s) ett yrkande som går ut på att man börbeskatta ersättningar enligt s.k. fallskärmsavtal avden del som överstiger av den förutvarande lönen ellersom utbetalas före ålder.Utskottet vill framhålla att den marginalskattereform somgenomfördes --1991 var nödvändig och att bred enighet harrått om att marginalskatterna bör begränsas till högst 50%.Avsikten var att uppnå en större likformighet ochatt tillgodose de fördelningspolitiska målen genom en radåtgärder på olika områden, inom ramen för ett totalt settoförändrat skattetryck.När det gäller fördelningspolitiken har den samhällsekonomiskautvecklingen medfört en breddad och mer nyanserad syn på dessafrågor. Som framhålls i regeringens finansplan (prop.1992/93:100 bil. 1 s. 32) handlar debatten inte längre enbartom de direkta effekterna av att staten omfördelar resursergenom skatter och inkomstöverföringar. Vad som har kommit iförgrunden är framför allt fördelningspolitiska och andraeffekter av arbetslöshet och inflation och fördelningen avarbetstillfällen mellan och andra länder.Möjligheterna att bryta den nuvarande stagnationen och attåstadkomma en ekonomisk tillväxt är avgörande för att kunnabibehålla eller öka den samlade välfärden och för att kommatill rätta med det växande budgetunderskottet.Utskottet vill framhålla att de ändringar i skattesystemet somhar genomförts skall ses som ett led i enpolitik som syftar till att bryta den ekonomiska stagnationenoch lägga grunden för en ny period av tillväxt, företagandeoch utveckling i . Den förda skattepolitiken innebäratt skattetrycket successivt skall sänkas i den takt ochomfattning som de samhällsekonomiska förutsättningarna medger,i första hand genom att sänka eller avskaffa tillväxthämmandeskatter. Det gäller nu att skapa förtroende för att dennapolitik skall fortsätta och inte på nytt vändas iskatteskärpningar. Det bör betonas att de samhällsekonomiskaproblem som råder inte kan botas genom skattehöjningarutan i första hand måste lösas genom att ompröva de offentligautgifterna.Det anförda innebär att utskottet avvisar de krav påskatteskärpningar som framställs i det aktuella motionerna.Enligt utskottets uppfattning är det av vikt att man slår vaktom grundprincipen i marginalskattereformen attmarginalskatterna skall begränsas till högst . Det börockså framhållas att den ändring av grundavdraget som föreslåsi v-motionen skulle medföra omotiverade och kännbaraskatteskärpningar framför allt för inkomsttagare i måttligainkomstlägen. Utskottet vill i och för sig inte bestrida attändringar av grundavdraget kan bli nödvändiga, men detta är --som framgår av finansplanen -- något som redan uppmärksammatsinom regeringen.När det gäller förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskatten ochbeskattningen av kapitalinkomster har beslut idessa frågor vid upprepade tillfällen prövats på nytt medanledning av väckta motioner och i samband med krispaketethösten 1992. Utskottet hänvisar till de skäl som legat tillgrund för ställningstaganden i dessa frågor ändå erinra om att förmögenhetsskatten och arvsskattenutgjort en allvarlig belastning framför allt för små ochmedelstora företag och att dessa skatter generellt sett hämmatföretagens förmåga till investeringar och tillväxt ochförsvårat generationsväxlingar. Att nu återgå till enförmögenhetsbeskattning och tidigare skatteskalor för arvs-och gåvoskatten skulle innebära ett allvarligt slag mot enpositiv utveckling och försvåra tillgången till riskkapital.När det gäller kapitalinkomster vill utskottet också erinra omatt motiven för att sänka beskattningen till varit attge hushållen bättre förutsättningar för sparande och att uppnåen nivå på kapitalbeskattningen som innebär att skallkunna hävda sig internationellt i konkurrensen om kapital förinvesteringar. Dessa skäl kvarstår med oförminskad styrka. Detbör framhållas att skatteuttaget är högt ochmedför snedvridande effekter, särskilt som beskattningendrabbar alla slags nominellt beräknade kapitalinkomster.Med det anförda avstyrker utskottet de angivnamotionsyrkandena.Beträffande motion Sk335 av () kan konstaterasatt yrkandet i motionen om avskaffande av sambeskattningen avförmögenheter blir tillgodosett genom beslut attavveckla förmögenhetsskatten. Utskottet avstyrker alltså dennamotion.Vidare yrkas i motion Sk383 av och (c) att arvs- och gåvobeskattningen skall lindras förjord- och skogsbruk i syfte att förbättra det svenskajordbrukets konkurrenskraft (yrkande 1). anförs imotionerna Sk359 av och () och Bo410 av () att lättnadsreglerna förarbetande kapital i företag och inkomstskattereglerna förskogsbruk hämmar benägenheten att avverka skog. I dessa bådamotioner yrkas att regeringen tar initiativ till attundanröja sådana negativa effekter av reglerna.De ändringar som genomförde beträffandeförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten har i väsentligutsträckning begränsat de problem som dessa skatter harmedfört för jordbruket och andra familjeföretag. De frågor somtas upp i motionerna sammanhänger med de överväganden sompågår inom rörande den framtidautformningen av arvs- och gåvobeskattningen.