bet · GH01FiU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Inriktningen av den ekonomiska politiken (prop. 1993/94:25) I detta betänkande tillstyrker utskottet regeringens förslag till riktlinjerför den ekonomiska politiken. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslagtill indexreglering av vissa punktskatter.Reservationer lämnas från Socialdemokraterna och Ny demokrati samtmeningsyttring från Vänsterpartiet.Riktlinjer för den ekonomiska politikenDen ekonomiska återhämtningen inom OECD-omådet går alltjämt trögt. Bland detre stora industriländerna är det endast som uppvisar enstabil ökning av produktionen medan ekonomi stagnerar och Tysklandär inne i en recession. väntas produktionen återbörja öka inom OECD-området men tillväxten blir svag särskilt i . Ettvillkor för att skall komma ur den nuvarande recessionen är bl.a.att en handelskonflikt mellan och på grund avoenighet i GATT-förhandlingarna kan undvikas. En fortsatt nedgång i räntorna iVästeuropa är en avgörande förutsättning för att förväntningarna på en blygsamtillväxt i skall infrias.För den svenska ekonomin gäller att botten i lågkonjunkturen nu bör hapasserats. ökar enligt föreliggande prognos exporten,industriproduktionen och industriinvesteringarna kraftigt. Tillväxten bedömsuppgå till och fortsätta att öka till . En omsvängning till entillväxt som endast ligger någon procentenhet över den som rådde under andrahälften av är emellertid inte tillräcklig för att åstadkomma enförbättring på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bedöms fortsätta att öka underår 1994. förbättras läget på arbetsmarknaden endast marginellt.För att åstadkomma en markant förbättring av läget påarbetsmarknaden och förhindra att den nuvarande höga arbetslösheten skall blibestående krävs åtgärder som leder till ett växande näringsliv. Utskottetunderstryker därför i betänkandet att inriktningen av den ekonomiska politikenmåste utformas på ett sådant sätt att sysselsättningen ökar i den privatasektorn. Villkoren för privat företagande måste vara goda. Detta kräver en låginflation liksom goda villkor i övrigt för både befintliga och nya företag. Detär mot denna bakgrund som utskottet ställer sig bakom den inriktning av denekonomiska politiken som föreslås i propositionen. De av regeringen föreslagnaåtgärderna inom skatteområdet avseende företagen och förändringarna inomarbetsrättslagstiftningen har som syfte att underlätta en expansion inäringslivet.Reservationer lämnas av Socialdemokraterna och Ny demokrati. Meningsyttringavges av Vänsterpartiet.Indexering av vissa punktskatterUtskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag att höja vissapunktskatter och att därefter utan medverkan höja demårligen i en takt som motsvarar den allmänna prisuppgången det närmastföregående året. Beslutet gäller t.o.m. . De skatter som berörs ärbensinskatten, dieseloljeskatten, allmänna energiskatten, koldioxidskatten,dryckesskatten och tobaksskatten.Socialdemokraterna godtar höjningarna av dryckes- och tobaksskatten menavstyrker i reservationer att övriga punktskatter höjs . Däremotaccepteras principen om indexuppräkning under efterföljande år.Ny demokrati avstyrker i sina reservationer indexuppräkningen avpunktskatterna. För bensinskatten förordas en sänkning av skatten med 77öre/liter.Övriga frågorI övrigt avstyrks ett antal socialdemokratiska motionsyrkanden ominternationellt samarbete för tillväxt och arbete, sänkt mervärdesskatt, ändradkapitalbeskattning, ändrade placeringsregler för AP-fonden och finansieringenav sjukförsäkringen. Socialdemokraterna reserverar sig på alla punkter.Även motionsyrkanden från Ny demokrati om sänkt tjänstemoms och byggmomsavstyrks. Yrkandena vidhålls i reservationer från Ny demokrati.Finansutskottet anser -- med anledning av en motion från Ny demokrati omåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten -- att regeringen ibudgetpropositionen skall redovisa vilka åtgärder som bör genomföras för attskyndsamt förstärka och förbättra samordningen av skattemyndigheternas ochpolis- och åklagarmyndigheternas insatser. Detta bör som skatteutskottetföreslår ges regeringen till känna. Regeringen förutsätts därvid ta hänsyn tillvad som anförs i de motioner som skatteutskottet åberopar i sitt yttrande.InledningI detta betänkande behandlar finansutskottetdels proposition 1993/94:25 om inriktningen av den ekonomiska politiken,dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1993/94:Fi7 av (-),1993/94:Fi8 av m.fl. (v),1993/94:Fi9 av (),1993/94:Fi10 av m.fl. (s) yrkandena 1--8 och 11,1993/94:Fi11 av m.fl. (nyd),1993/94:Fi12 av (nyd) och1993/94:Fi13 av Bo G Jenevall (nyd).Regeringens lagförslagRegeringens lagförslag återfinns i bilaga 1 till detta betänkande.Yttranden från andra utskottFinansutskottet har berett skatteutskottet, justitieutskottet ochsocialförsäkringsutskottet tillfälle att avge yttrande över de förslag ipropositionen jämte motioner som rör resp. utskotts beredningsområde.Skatteutskottets yttrande 1993/94:SkU1y återfinns i bilaga 2 till dettabetänkande. Övriga utskott har avstått från att yttra sig i ärendet. I proposition 25 föreslår regeringen () -- efterföredragning av statsråden och --dels att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken(avsnitt 6),dels att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt,2. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,3. lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och an- vändning av vissa oljeprodukter,4. lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt,5. lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt,6. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt. 1993/94:Fi7 av (-) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskatt,2. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter,3. att hos regeringen begär förslag om en differentiering avbensin- och dieseloljeskatten.1993/94:Fi8 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna att vad i motionenanförts skall vara vägledande för den ekonomiska politikens allmännainriktning,3. att hos regeringen hemställer om ett samlat förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder i form av sänkt matmoms, återställda nivåer iersättning åt arbetslösa, program för byggsektorn, en kommunakut, nyutformning av generellt anställningsstöd samt energi- och miljörelateradeskatter enligt vad i motionen anförts.1993/94:Fi9 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt index fördryckes- och tobaksskatten.1993/94:Fi10 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår riktlinjerna för den ekonomiska politiken iproposition 1993/94:25,2. att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen och Riksbanksfullmäktigetill känna vad i motionen anförts om penningpolitiken,4. att i vad avser höjning av uttaget av vissa punktskatter för år1994 avslår regeringens förslag om andra skatter än tobaksskatten ochdryckesskatten,5. att beslutar ge AP-fonden en utökad ram på 10 miljarder kronorför aktieplacering i små och medelstora företag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukförsäkringen,7. att beslutar att mervärdesskatten den 1 mars1994--utgår av beskattningsvärdet, dock med 7 %av beskattningsvärdet för hotelltjänster och persontransporter samt pårestaurangtjänster och sådana livsmedel som har en mervärdesskatt på ,8. att beslutar att skattesatsen på fysiska personers och dödsbonskapitalinkomster skall vara även efter 1994,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att i internationella organ verkarpådrivande i arbetet att få till stånd ett samarbete för tillväxt och arbete.1993/94:Fi11 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att med avslag på regeringens proposition 1993/94:25 antar imotionen föreslagna riktlinjer för den ekonomiska politiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av tjänstemomsen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av byggmomsen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot den svarta sektorn,5. att avslår föreslagna indexeringsregler i lagar om allmänenergiskatt, om bensinskatt, om dieseloljeskatt och användning av vissaoljeprodukter, om koldioxidskatt, om tobaksskatt och dryckesskatt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan om användningen av indexeringar utreds,7. att med avslag på regeringens förslag beslutar sänkabensinskatten i enlighet med vad som förordas i motionen.1993/94:Fi12 av (nyd) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att omedelbara åtgärder krävsför att gynna utvecklingen av miljövänliga drivmedel.1993/94:Fi13 av Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas att i enlighet medvad i motionen anförts hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder föratt öka efterfrågan inom av ekonomisk stagnation är nu på väg att brytas. En stabilisering avden europeiska konjunkturen väntas inträffa , men en tydligareuppgång väntar inte förrän . Allt fler tecken på en återhämtningsåväl för den internationella som den svenska ekonomin kan nu skönjas. Därmedär också grunden lagd för en stark ekonomisk utveckling under andra hälften av1990-talet. Vägen tillbaka till uthållig tillväxt, full sysselsättning ochsanerade statsfinanser är emellertid lång. I propositionen understryks attingen uppgift nu är viktigare än att snabbt skapa förutsättningar för fler jobbi ett växande näringsliv.Regeringens strategi bygger dels på att sanera statens finanser, dels på attförbättra förutsättningarna för företagande. Båda dessa beståndsdelar ses somavgörande för om vi skall få ner arbetslösheten och öka antalet jobb på denordinarie arbetsmarknaden.Med saneringen av statsfinanserna skapas utrymme för räntesänkningar.Hushållens skuldbörda minskar och investeringar som ger nya jobb uppmuntras. Deav regering och riksdag redan beslutade budgetförstärkningarna har bidragittill att den korta räntan kunnat sjunka året. måste dessa beslut ytterligare specificeras.I propositionen anförs att en av de viktigaste förändringarna rörarbetslöshetsförsäkringen. Den höga arbetslösheten orsakar ett snabbt stigandeunderskott i Arbetsmarknadsfonden. Med det förslag om höjda egna avgifter somregeringen senare kommer att förelägga förstärks den fortsattafinansieringen av stöd till dem som är arbetslösa. Arbetlöshetsförsäkringenkommer med regeringens förslag att bli obligatorisk och således omfatta allasom står till arbetsmarknadens förfogande.Regeringen avser också att föreslå minskade subventioner till tandvård,läkemedel, sjukvård och sjukresor. Ett förslag om reformeradtandvårdsersättning kommer att läggas fram . Vidare föreslårregeringen i nu föreliggande proposition en indexering av olika miljö- ochpunktskatter, som på lång sikt beräknas ge en förstärkning av statsfinansernamed ca 7,4 miljarder kronor.På området företagandets villkor har redan mycket gjorts sedanregeringsskiftet. Skatter på produktion och sysselsättning har sänkts.Regeringen har lagt fram förslag om sänkt skatt för egenföretagarna, så att deinte missgynnas jämfört med aktiebolagen. En kvittningsrätt införs för attstimulera nyföretagare. Bolagsskatten sänks till och periodiseringsfonderinförs. Dessutom avskaffas dubbelbeskattningen på aktier för att förbättraföretagens försörjning med riskkapital. Sänkningen finansieras bl.a. inom ramenför företagsbeskattningen.För att bl.a. göra det lättare för företagen att nyanställa, ersättaövertidsuttag med nya jobb och underlätta för de mindre företagen harregeringen föreslagit förändringar i arbetsrätten. Nyanställningar underlättasav att visstids- och provanställning förlängs . Den fackligavetorätten mot entreprenader slopas, stridsåtgärder mot enmans- ellerfamiljeföretag förbjuds. Arbetsgivare ges rätt att undanta två personer i varjeturordningskrets från turordningsreglerna vid uppsägning.Fastän ekonomin alltjämt präglas av stora obalanser, så finns ljuspunkter.Exporten ökar och industrins produktion och investeringar likaså. ser något mer optimiskt än de gjorde tidigare. Det finnsockså ett exceptionellt stort bruk av övertid inom industrin, vilket brukarföregå en konjunkturuppgång. Den övertid som tas ut motsvarar ca 50 000 jobb.För att uppmuntra arbetsgivarna att snabbt omvandla övertiden i fler jobb ochförmå dem att tidigarelägga nyanställningar föreslås i propositionen ettgenerellt anställningsstöd, GAS. Arbetsgivare som nyanställer får en sänkningav arbetsgivaravgiften för de nyanställda. Reglernagäller fram till utgången av år 1994.Förhandlingarna om svenskt medlemskap i fortskrider planenligt med siktepå inträde . Med medlemskapet ökar förmåga att dratill sig investeringar och nya jobb.Genom en fortsatt förtroendeskapande ekonomisk politik kan förutsättningarskapas för en stabilisering av statsskulden och lägre räntor somkronan stärks. På detta vis minskar risken för en tudelning av ekonomin.Ekonomin kan expandera utan att obalanser mellan olika sektorer förstärks.Sammanfattningsvis framhålls i propositionen att saneringen av de offentligafinanserna och bättre villkor för företagande lägger grunden för nya jobb iSverige. Nya jobb i näringslivet bidrar till att vi löser våra tvåstörsta balansproblem: arbetslösheten och underskottet i de offentligafinanserna.PartimotionernaSocialdemokraternas partimotion Fi10I motion Fi10 (s) framhålls att massarbetslösheten nu är en realitet iSverige. Den totala arbetslösheten väntas uppgå till 15 %.Långtidsarbetslösheten har stigit till 136 000 personer och har blivit vårtlands största sociala problem. Regeringen har, menar motionärerna, förloratkontrollen över statsbudgetens utveckling. Mot denna bakgrund måste denekonomiska politiken läggas om. För att värna sysselsättning och välfärd måsteinsatserna att få i gång tillväxten överordnas andra ambitioner och krav. Enprisstabilitet på god europeisk nivå är därvid ett viktigt medel för godtillväxt.Kortfristigt måste ekonomin stimuleras så att produktion och investeringarkan öka i hela ekonomin. Motionärerna framhåller att riskerna är mindre attstimulera ekonomin än risken att passivt se på hur allt fler blir arbetslösaoch hur utgiftskvoten fortsätter att öka.På måste de statsfinansiella obalanserna brytas.Det måste ske genom ökad tillväxt och produktion, vilket den kortsiktigastimulansen skall bidra till. Därutöver måste de offentliga inkomsterna ochutgifterna långsiktigt anpassas så att inte fastnar i permanent storabudgetunderskott och ständigt växande statsskuld.Socialdemokraternas förslag till åtgärderI det program som presenteras i motionen föreslås följande åtgärder:Sänkt räntaPenningpolitiken måste mobiliseras i kampen mot den ekonomiskatillbakagången. Med stora överskott i bytesbalansen finns utrymme för endjärvare penningpolitik och lägre räntor.Stärk hushållens köpkraftKräftgången i den privata konsumtionen måste brytas genom olikafinanspolitiska stimulanser. I motionen förordas en tillfällig momssänkning . Motionärerna säger nej till höjd skatt påarbete genom en försämring av grundavdraget. Vidare anser motionärerna attindragningen från bostadssektorn bör rivas upp. Vissa punktskatter bör intehöjas . Ökade subventioner för sparandet genom detindividuella pensionssparandet bör inte genomföras. Det gäller även sänkningenav avkastningsskatten på pensionssparandet. Kapitalinkomstskatten och värdet påränteavdragen bör förbli 30 %.Stimulera investeringarDe senaste två årens kraftiga ras i investeringarna måste hejdas.Näringslivet bör därför ges möjlighet att göra extra förmånligaavskrivningar för maskiner. Ett ROT-program för lägenheter i flerfamiljshus börstartas. Väginvesteringarna bör öka.En ny näringspolitikEnligt motionärerna måste nu staten aktivt understödja en utveckling avnäringar som har stor tillväxtpotential. Ett nationellt program förkompetensutveckling bör antas av . En särskild satsning bör genomföraspå de små och medelstora företagen och deras möjligheter att hävda sig påEuropamarknaden. Ett särskilt FoU-program behövs för dessa företag. De svenskanaturtillgångarna får inte säljas ut. får inte privatiseras.En aktiv arbetsmarknadspolitikRiksdagen måste fatta beslut om en handlingsplan för ökadsysselsättning. Underhållsinvesteringar i vägnätet bör påskyndas. 20 000ungdomar och 20 000 långtidsarbetslösa bör beviljas ett rekryteringsstöd inäringslivet. Ytterligare 10 000 elever bör tas in vid högskolan under nästaår. Uppsägningstiderna i kommunerna bör förlängas. I kommunerna anordas det10 000 nya beredskapsarbeten.Nej till försämrad arbetsrättRegeringens förslag till försämringar i arbetsrätten avvisas.Stärk ArbetsmarknadsfondenFinansieringen av Arbetsmarknadsfonden måste förstärkas nu genom att höjaegenavgiften i sjukförsäkringen till . Detta frigör ettutrymme motsvarande för . Arbetsgivaravgiften försjukförsäkringen kan därmed sänkas ocharbetsmarknadsavgiften höjas med motsvarande tal. Dessutom vill motionärernahöja statsskatten för höginkomsttagarna över brytpunkten vilketmotsvarar ca . Denna inkomstförstärkning skall tillförasArbetsmarknadsfonden.En långsiktig plan för sunda statsfinanser måste läggas fast. Huvuddrag i ensådan plan är följande:Minskad arbetslöshet leder till minskade underskottEnhetliga ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemetNy finansiering av sjukförsäkringenNy finansiering av a-kassanBalans mellan skatt på arbete och kapitalEtt samlat program mot ekonomisk brottslighet och bättre skatteindrivningMinskade utgifter för försvaret, jordbruksstödet, administrationen ochflyktingmottagandetNej till ökade statsutgifter, t.ex. vårdnadsbidragBekämpa arbetslösheten i EuropaArbetslösheten är sedan 15--det allvarligaste ekonomiska ochsociala problemet i . Av de arbetslösa är andelen långtidsarbetslösa iEuropa nu 60--, om man sätter gränsen vid sex månaders arbetslöshet.Detta är ohållbart. Det är nödvändigt att nu formulera en ny ekonomiskpolitik, som kan avvärja de ekonomiska, sociala och politiska hot som enpermanent arbetslöshet innebär. En sådan ny politik måste baseras på ennoggrann och korrekt analys av orsakerna till den europeiskasysselsättningskrisen. I propositionen understryks att bör gå i spetsenför en samlad Europastrategi för arbete och rättvis fördelning. Regeringen bördärför ta initiativ i olika organ för en sådan politik.Ny demokratis partimotion Fi11I motion Fi11 (nyd) anförs att av propositionen framgår att Sverigesgrundläggande problem lämnas olösta. Svenska politiker fortsätter att geväljarna löften som de inte kan hålla. har nämligen problem av enstorleksordning som skådats. Den skuld som byggts upp harsådana astronomiska proportioner att den endast kan betalas av kommandesläktled, barn, barnbarn och barnbarnsbarn. Den galopperande statsskulden ärett problem som inte behandlats med vederbörligt allvar. Trotsvärldens högsta skatter kan svenska folket befinna sig i ettläge där över hälften av statsskatten går åt till att täcka räntekostnader.Det finns som motionärerna ser det tre förslag i till lösning avden ekonomiska krisen.Socialdemokraternas, som är att snabbt återgå till den ordning och detskattetryck som skapade århundradets kris i Sverige.Regeringens, som är en något långsammare väg tillbaka tillhögskattesamhället. En annan likhet med (s) är politikerstyrningen avprivatlivet och värnandet om den speciella politiska sektorn.Ny demokratis, som ära) att bromsa genom att skära i alla offentliga utgifter, utom de somgaranterar medborgarna till liv, hälsa och egendom,b) att gasa genom att sänka skatterna och sänka välfärdens pris genom frikonkurrens och privatiseringar.Konkret innebär Ny demokratis motion följande.Ny demokratis förslag till åtgärderSänkt bensinskattBensinskatten gav netto 1,2 miljarder ,dvs. drygt 2 miljarder . Att ta bort den ger alltså100>2 mdkr/årSänkt moms på tjänster och byggverksamhetTjänstemomsen är 17,3 miljarder. En sänkning från 25till kostar, exkl. positiva, dynamiska effekter100>8,5 mdkr/årByggmomsen beräknas ha fallit ned till8 miljarder. En sänkning till kostar alltså100>4 mdkr/årEgnahems-ROT50 egnahems-ROT, dvs. deklarationsavdragför verifierad repararation, kostar netto , dvs.2 500 kr per full reparation -- för låginkomsttagare.30 % K-skatt ställs mot arbetsgivaravgifter, löneskatterm.m. För höginkomsttagare (marginalskatt)blir nettot per full reparation. Vid 400 000reparationer à skapas ca 30 000 jobb.Effekten för stat och kommun blir ett minus på100>0,5 mdkrDirektavskrivningar för investeringarDirektavskrivningar senarelägger bolagsskatten mentidigarelägger investeringarna. Kostnad100>5 mdkr/årUtökning av exportgarantierExportkreditgarantier utökas med 10 miljarder vilketantas kosta , dvs.100>1,5 mdkr/årS u m m a k o s t n a d e r100>21,5 mdkr/årFinansering av de föreslagna åtgärdernaOrganisations-, press- och partistöd via statoch kommun är ca 15 miljarder per år.25 % omedelbar nedskärning ger100>3,75 mdkr/årBehovsprövade barnbidrag (successiv sänkningfråninkomster på 320 till 500 tkr ) ger100>3 mdkr/årSlopade flerbarnstillägg ger100>1,25 mdkr/årSlopade subventioner för hemspråksundervisning ger ca100>1 mdkr/årSkärpt föräldraförsäkring ger100>1,5 mdkr/årU-hjälp dras temporärt ner till av BNI,vilket ger100>6,5 mdkr/årModernisering och rationalisering av flyktingpolitikenmåste rimligen ge minst 5 mdkr inom . Antag år 1100>3 mdkr/årS u m m a i n t ä k t e r100>20 mdkr/årMoms på dagspress. Ta bort momsbefrielsenför dagspressen100>1,5 mdkr/årUtöver här nämnda ökade intäkter för staten kommerstaten att få ytterligare budgetförstärkningar genomIntäkter för staten genom minskad arbetslöshet. Enarbetslös person kostar samhället ca 200 tkr/år mer änen arbetande person. 100 000 nya jobb betyderalltså ca100>20 mdkr/årÅtgärder mot ekonomisk brottslighet.Krigsförklaringen mot den svarta marknaden, denekonomiska brottsligheten och bidragsfusket somsnabbt borde ge100>10-tals mdkr/årRegeringen föreslår i propositionen indexeringsregler för allmän energiskatt,bensinskatt, dieseloljeskatt, koldioxidskatt, tobaksskatt och dryckesskatt. Sommotionärerna ser det är detta ett sätt att höja skatten utan att fåobehaglig uppmärksamhet. I motionen avvisas den föreslagna indexregleringen.Ny demokrati föreslår i motionen att transfereringssystemen -- till störstadelen socialförsäkringar -- samordnas och får samma golv (miniersättning) ochtak (maxersättning), samt däremellan en procentsats som, liksom golvet ochtaket, fastställs en gång . Beräkningsgrunden för basbeloppet bör ändras.Vad gäller arbetsmarknadspolitiken vill Ny demokrati göra långtgåendeförändringar i arbetsrätten. Bl.a. bör enligt motionärerna LAS inte gälla förföretag med färre än 25 anställda. Förslaget i propositionen att införa etttillfälligt generellt anställningsstöd (GAS) avvisas i motionen.Vänsterpartiets partimotion Fi8I motion Fi8 (v) anförs att det allt överskuggande problemet i svensk ekonomii dag är arbetslösheten. Enligt regeringens egna gissningar kommer den öppnaarbetslösheten 1995 att ligga kvar på den för okända nivån . med en mycket hög arbetslöshetsnivå kommer då att ha gått. Vi vet averfarenhet från andra länder att vi får en stor grupp av främst unga människorsom inte känner sig behövda, som aldrig haft ett fast jobb och som har litethopp om att någonsin få ett. Målet att snabbt öka kapacitetsutnyttjandet iekonomin och därmed sänka arbetslösheten måste nu överordnas allt annat.Vänsterpartiet anser att fler jobb måste skapas -- på kort sikt genom attstimulera inhemsk efterfrågan.