bet · GG01NU28 · 1993-05-13 00:00:00 — Idetta avsnitt tar utskottet upp två former för användning avbiologiskt material, nämligen biogas och vegetabiliska oljor.BiogasTvå motioner berör frågan om framställning av biogas.Biomassa kan förgasas antingen termiskt eller genommikrobiologisk nedbrytning under syrefria förhållanden. Det ärendast produkten i den senare processen som brukar benämnasbiogas. Sådan gas består huvudsakligen av metan och till vissdel av koldioxid. Som råvara används sådan biomassa som har högtvatteninnehåll, t.ex. vissa energigrödor och den våta fraktionenav sorterat avfall. Gasen kan användas till värmeproduktion menockså som motorbränsle.Teknikutveckling när det gäller gas från grödor bedrivs bl.a.vid och av några mindre företag.Vidare har vissa projekt som bedrivs av viss anknytning till biogasområdet.Motsvarande gas som utvinns från deponeringsanläggningar föravfall, s.k. deponigas, produceras vid 35anläggningar i . Den totala energiproduktionen uppgårtill , vilket motsvarar 3--av den potentiellttillgängliga och utvinningsvärda deponigasen i landet.För att det organiska avfallet skall kunna nyttiggöras börsatsningar på produktion av biogas inledas, framhålls det imotion 1992/93:N410 (s). Produktionen borde koncentreras tillstörre deponier.Småskaliga anläggningar för förgasning av biobränslen som kanuppkopplas på elnätet är föremål för intresset i motion1992/93:N430 (kds). Motionären anser att stödet förteknikutveckling avseende elproduktion med biobränslen i störreutsträckning bör inriktas på denna kategori. Vidare begärs attNUTEK ges i uppgift att redovisa antalet anläggningar förförgasning av biobränslen och göra en utvärdering av tekniken.Våren 1992 avslog motioner (s; kds) rörande ettfullskaleprojekt för biogas i kommun. Utskottethänvisade (bet. 1991/92:NU25 s. 19) till då pågående arbete inomBiobränslekommissionen.I sitt slutbetänkande (1992:90) Biobränslen för framtidenredovisar kommissionen vissa uppgifter och sin bedömningavseende biogasen och dess roll i ett framtida energisystem.Enligt uppgift från har ansökningar om stöd tillKungsörsprojektet avslagits på grundval av bedömningen att detär allför kostnadskrävande i relation till det ringa utbyte somerhålls vid produktionen av biogas.Mot bakgrund av det nu sagda avstyrker utskottetmotionerna /93:N410 (s) och 1992/93:N430 (kds), den förra iberörd del.Vegetabiliska oljorFör att säkerställa en regional utveckling i län börförsök med tillverkning av vegetabilisk olja inledas i regionen,anförs det i motion 1992/93:N410 (s). borde göra ettuttalande om stöd till en anläggning för tillverkning avmiljövänlig vegetabilisk dieselolja. Vidare begärs ett uttalandeav om stöd till oljeväxtforskningen i sig och tillutveckling av tryckfärger ur vegetabilisk olja.Även i motion 1992/93:N435 (nyd) förespråkas utveckling avsådana biobränslebaserade drivmedel som är baserade påvegetabiliska oljor, främst rapsolja.Vegetabiliska oljor framställs ur fröet av oljeväxter.Tekniken för framställning av vegetabiliska oljor för ersättningav dieselolja i motorer är redan kommersiell. Särskilt långt harutvecklingen nått i södra , där oljeväxtodlingen utgör enväsentlig del av grödorna. Något ytterligare utvecklingsarbetetorde därför knappast vara aktuellt.Begränsningen för svenskt vidkommande har att göra med kravetpå en viss växtföljd. Den andel av åkerarealen som avseroljeväxter bör inte överskrida . Vegetabilisk olja kananvändas som dieselolja såväl i konventionella motorer som is.k. I den konventionella motorn krävs dock attoljan genom s.k. omförestring görs mer lik vanlig dieselolja.Lönsamheten för produktion av vegetabilisk olja bestäms avpriset på dieselolja men också av priset på det proteinfoder somutvinns vid oljeproduktionen. Enligt uppgift är tillverkningenav vegetabilisk olja inte lönsam med nuvarande prisnivå påoljan. Vidare råder inte någon enighet om i vilken utsträckningsom framställningen -- sett över en livscykel -- av oljeväxterkan betecknas som miljövänlig; odlingen kräver betydandeanvändning av energi och kemikalier.Svenska bioenergiinstitutet, som startade sin verksamhet år1992, är inriktat på utveckling av biobränslen från jordbruketliksom även skogsbruket samt bränntorv. Ett aktuellt projektavser bedömning av potentiell produktion, marknad ochmiljöeffekter för drivmedel framställda ur bl.a. oljeväxter,däribland rapsolja och rapsmetylester.Våren 1992 avslog motionsyrkanden (s) likalydandemed de förstnämnda i detta avsnitt. Utskottet (bet.1991/92:NU25) anförde att det saknades anledning för riksdagenatt ta initiativ beträffande de regionala projekt somefterlystes i motionen. Utskottet redovisade att stöd till s.k.agroindustriella projekt kan erhållas från bl.a. Skogs- ochjordbrukets forskningsråd samt från Stiftelsenlantbruksforskning.Med hänsyn till vad som har anförts i det föregående avstyrkerutskottet motion 1992/93:N435 (nyd). Såvitt gäller motion1992/93:N410 (s) anser utskottet att inte bör göraett uttalande till förmån för utveckling av en viss teknik i enviss region. Även denna motion i nu berörd del avstyrks alltsåav utskottet.ElproduktionInledningI budgetpropositionen (bil. 13 s. 63) lämnas en översiktligredogörelse för utvecklingen inom elförsörjningsområdet sedanbörjan . Det konstateras att elanvändningen underförsta ökade kraftigt. Under periodendärefter fram uppgick den genomsnittligaökningstakten till endast 0,. harelanvändningen minskat; den anges ligga på ungefär samma nivåsom sedan.KärnkraftAvveckling av kärnkraftenRiksdagen uttalade (prop. 1979/80:170, bet. NU 70) attkärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyntill behovet av elektrisk kraft för att upprätthållasysselsättning och välfärd. Vidare angav att den sistareaktorn skall stängas senast år 2010.Under de överläggningar som föregick energiöverenskommelsenvåren 1991 mellan Socialdemokraterna, liberalernaoch var frågan om när kärnkraften skall varaavvecklad inte föremål för förnyad prövning eller nyttställningstagande. I överenskommelsen, som senareanslöt sig till (prop. 1990/91:88, bet. NU40), anfördesföljande:Omställningen av energisystemet måste, vid sidan avsäkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kan skeavgörs av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av elfrån miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna attbibehålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser.I fyra motioner tas frågan om avvecklingen av kärnkraften upp.Gemensamt är synen att avvecklingen bör påbörjas nu; i några avmotionerna finns mer konkreta förslag syftande till ettmöjliggörande eller underlättande av en sådan avveckling.En avstängning nu av reaktorerna vid skulleutgöra en viktig signal om att kärnkraften skall avvecklas,heter det i motion 1992/93:N423 (v). Utan en sådan signal vidtarindustrin inte de åtgärder som krävs, anför motionärerna. Dekräver en lag som garanterar kärnkraftsavvecklingen. Imotionen efterlyses vidare en avvecklingsplan för kärnkraftenmen också -- mot bakgrund av den senaste tidens tillbud -- enplan för snabbavveckling av kärnkraften såsom enkatastrofberedskap.Statens kärnkraftinspektion bör ges i uppdrag att redovisavilken reaktor eller vilka reaktorer som det är mest angelägetatt fasa ut ur energiförsörjningen, anförs det i motion1992/93:N417 (kds). Motionären hänvisar till att energibalansen-- enligt redovisningen av de energipolitiska programmensresultat -- kommer att vara stark . Imotionen förordas även att de energipolitiskakontrollstationerna ges en ökad tyngd, t.ex. genom inrättande aven parlamentarisk avvecklingskommitté.För kvinnor, sägs det i motion 1992/93:A811 (c), är detnaturligt att leva resurssnålt; kvinnor har därmed lättare attsäga nej till kärnkraften med dess oöverskådliga konsekvenser.Den slutsats som motionärerna drar är att två reaktorer börstängas av redan nu.Energiöverenskommelsens formuleringar om attkärnkraftsavvecklingen kan inledas först när alternativ energioch hushållning möjliggör en sådan avveckling är inte någotannat än ett cirkelresonemang, hävdas det i motion 1992/93:Jo88(-). Förekomsten av el från kärnkraft gör det nämligen intenödvändigt med alternativ eller hushållning, anför motionärenoch pläderar för att avvecklingen påbörjas nu.I det föregående har utskottet kommenterat regeringensredovisning av de energipolitiska programmens resultat m.m.Enligt vad som sägs i propositionen bör möjligheten att görameningsfulla utvärderingar öka när programmen har pågått enlängre tid.Genom lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) regleras användningen av kärnkraft. Härmedavses såväl driften av kärntekniska anläggningar som hanteringav kärnämnen och kärnavfall. För att bedriva kärntekniskverksamhet krävs tillstånd; frågor i anslutning härtill prövasav (). Ett tillstånd kanåterkallas av SKI om vissa villkor i lagen inte iakttas eller omdet i annat fall finns synnerliga skäl från säkerhetssynpunkt.Några bestämmelser i lag eller annan författning som medgeravstängning av andra skäl än säkerhetsskäl finns inte.Utskottet har tillstyrkt ett förslag från regeringen(prop. 1992/93:188, bet. NU29) om en viss utvidgning avkärntekniklagens tillämpningsområde. Sålunda skalltillhandahållande av kärnteknisk utrustning som finns i utlandetkunna betraktas som sådan kärnteknisk verksamhet som krävertillstånd. Även sådant tillhandahållande som sker utomlands avsvensk myndighet, svenskt företag eller någon som är bosatteller stadigvarande vistas i landet skall kunna omfattas.Motsvarande skall också gälla för upplåtelser eller överlåtelserav tillverkningsrätt rörande kärnteknisk utrustning. Vidareskall alla upplåtelser eller överlåtelser som sker i avtillverkningsrätt i fråga om kärnteknisk utrustning kunnaomfattas av lagens tillståndsregler.Ansvaret för säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenskakärnkraftverken åvilar SKI och . Avbudgetpropositionen (bil. 15 s. 23) framgår bl.a. att SKI den 17september 1992 -- på grundval av de analyser som förelåg omdriftstoppet i -- beslutade att dra indrifttillstånden för reaktorerna i och de övriga trereaktorer som var berörda genom liknande konstruktion, nämligenOskarshamn 1 och 2 samt . Efter gjorda ombyggnader iBarsebäck beslutade SKI att ge tillstånd fördrift av fram till revisionsavställningarna år1993. Vidare har SKI anmodat att senast i juni1993 -- eller före revisionsperiodens början om dennatidpunkt ligger tidigare -- inge en slutlig säkerhetsredovisningavseende permanenta ombyggnader till grund för återstart efterrevisionsavställningarna.Med hänvisning till energiöverenskommelsen avslog riksdagenvåren 1992 på utskottets förslag (bet. 1991/92:NU25) motioner(kds; v) med motsvarande inriktning som de nu aktuella.Frågan om införande av en lagstiftning med förbud motkärnkraft har prövats av utskottet pågrundval av en motion (kds). I sitt betänkande har utskottetredovisat (bet. 1992/93:NU29) överväganden som gjordesi departementspromemorian (Ds 1988:11) Rättsliga frågor isamband med kärnkraftens avveckling. Häri hade betonats att enavveckling av kärnkraften enligt beslut kräver ettgenerellt ingripande i form av ny lagstiftning om avvecklingsåvida inte en frivillig överenskommelse kan träffas medtillståndshavarna. Utskottet, som hänvisade tillenergibeslutet och till uttalandet iregeringsförklaringen om att energiöverenskommelsen skall liggafast, ansåg inte att nu borde ta något initiativbeträffande lagstifning om avvecklingen av kärnkraften.Utskottsbetänkandet kommer att behandlas av riksdagen.Med hänvisning till energiöverenskommelsen och till den härlämnade redovisningen anser utskottet att de nu aktuellayrkandena om avveckling av kärnkraften bör avslås av riksdagen.Utskottet avstyrker alltså motionerna 1992/93:N423 (v),1992/93:N417 (kds), 1992/93:A811 (c) och 1992/93:Jo88 (-) såvittnu är i fråga.Kärnkraftens avfallProblemet med det radioaktiva avfallet har inte kommit närmaresin lösning, anförs det i motion 1992/93:N423 (v). Motionärernaföreslår att en utredning ges i uppdrag att komma till rätta meddenna fråga. Utredningen förutsätts grunda sina slutsatser påbl.a. nya internationella erfarenheter.Hösten 1992 beslutade om ändringar i kärntekniklagensom bl.a. innebär att det införs ett förbud mot slutförvaring avutländskt kärnavfall i (prop. 1992/93:98, bet. NU11).Vid detta tillfälle antogs en ny lag (1992:1537) om finansieringav framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m., som ersatte entidigare lag med samma benämning. Enligt lagen är innehavarna avkärnkraftsreaktorerna skyldiga att svara för kostnaderna förhantering och slutförvaring av använt kärnbränsle, avvecklingoch rivning av reaktorsanläggningar samt forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom kärnavfallsområdet. Tillståndshavarenskall så länge reaktorn är i drift erlägga en avgift tillstaten. Avgiften skall utgå i förhållande till den levereradeenergin. Regeringen beslutar om avgiftens storlek.Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte någotskäl för att vidta någon åtgärd med anledning av dethär berörda yrkandet i motion 1992/93:N423 (v). Detta avstyrksalltså.Bekostande av cesiumprovtagningProvtagning av förekomsten av cesium (137) efterTjernobylkatastrofen bör bekostas av den svenskakärnkraftsindustrin och inte vara en angelägenhet, sägsdet i motion 1992/93:N436 (c).Enligt utskottets uppfattning är det knappast rimligt attkärnkraftsindustrin skall bekosta provtagning av nedfall sominte härrör från den egna verksamheten. Utskottet anser sålundainte att förslaget i motionen bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Med det sagda avstyrker utskottet motion1992/93:N436 (c).Internationell avveckling av kärnkraftenI linje med beslut om en nationell avveckling avkärnkraften bör verka för en avveckling även på detinternationella planet, anförs det i motion 1992/93:N423 (v).Motionärerna riktar kritik mot InternationellaAtomenergiorganets () dubbla uppgifter att dels främjaspridningen av kärnkraft, dels hindra spridningen av klyvbartmaterial. Eftersom har misslyckats i den senare uppgiftenbör verka för att den första uppgiften skall upphöra,anser motionärerna.När samma yrkande (v) behandlades ansåg utskottet(bet. 1991/92:NU25) att frågor rörande internationellaförhållanden på kärnenergiområdet lämpligen bör behandlas iinternationella organ och avstyrkte motionen. Denna fick stöd ien meningsyttring (v).Utskottet har inte ändrat uppfattning i detta avseende ochavstyrker följaktligen motion 1992/93:N423 (v) i nu aktuell del.Statens kärnkraftinspektion m.m.Statens kärnkraftinspektion är central förvaltningsmyndighetmed uppgift att övervaka dels säkerheten vid kärntekniskverksamhet, dels genomförandet av den forskning och utvecklingsamt det program för bl.a. sådana frågor som avses i 11 och12§§ kärntekniklagen. Vidare handlägger SKI vissafinansieringsfrågor på kärnavfallsområdet. Den 1 juli 1992övertog SKI uppgiften från förutvarande Statens kärnbränslenämndatt förvalta inbetalade avgifter m.m. enligt lagen omfinansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m.I budgetpropositionen (bil. 15 s. 95) anförs att det intefinns skäl att förändra SKI:s övergripande verksamhetsinriktningavseende treårsperioden /93--1994/95. Regeringen föreslåranslag dels till förvaltningskostnader på ca ,dels till kärnsäkerhetsforskning på ca 68 miljoner kronor.Härutöver framläggs förslag om anslag till visstinternationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. på ca 19miljoner kronor. Från detta anslag betalas kostnader för bl.a.Sveriges reguljära medlemsavgift i IAEA.Utskottet godtar regeringens förslag om medel i nu nämndaavseenden.VattenkraftI två motioner föreslås statliga medel till småskaligvattenkraft.Det investeringsbidrag till viss energiproduktion somriksdagen beslutade om innefattar inte småskaligvattenkraft, konstateras det i motion 1992/93:N401 (s).Motionärerna föreslår att sådan energiproduktion skallfinansieras genom återinförande av den statliga lånefond somnumera är avskaffad. I motionen lämnas en närmare redogörelseför hur villkoren för en sådan finansiering borde utformas.Riksdagen bör anslå till uppgradering avsmå vattenkraftverk, begär upphovsmännen till motion1992/93:N432 (v). De finner att en höjning av kraftverkensverkningsgrad kan göras utan att miljöbelastningen ökar. Genomden föreslagna åtgärden skulle ett tillskott till elproduktionenpå 3kunna åstadkommas; det skulle motsvara vad enkärnkraftsreaktor producerar.År 1978 infördes ett treårigt stöd till åtgärder avseende småvattenkraftverk (prop. 1977/78:131, bet. NU 61). Avsikten varatt vidmakthålla, öka eller få till stånd elproduktion ikraftverk med en effekt av 1500 kW eller lägre. Några årsenare, , upphävdes kungörelsen (1919:787) med allmännabestämmelser för lån från vattenkraftsfonden. Enligt vadutskottet har inhämtat bidrog stödet genom denna fond till enviss utbyggnad av vattenkraften. Potentialen för ytterligareutbyggnad av småskalig vattenkraft bedöms emellertid vararelativt begränsad. har de miljöproblem som kan varaförenade med små vattenkraftverk alltmer uppmärksammats.Med hänvisning till det sagda är utskottet inte berett atttillmötesgå de krav som framställs i motionerna 1991/92:N410 (s)och 1992/93:N432 (v). De avstyrks följaktligen, den senare iberörd del.VindkraftVindkraftens stora fördelar är att den är förnybar och att denhar ringa effekt på miljön, anförs det i motion 1992/93:N432(v). Nackdelarna -- inverkan på landskapsbilden och buller -- ärenligt motionärernas uppfattning försumbara jämfört med åsynenav och ljudet från vägar, järnvägar och kraftledningsgator somskär sönder landskapsbilden. De påyrkar därför att regeringenskall anmodas lägga fram förslag till en plan som innebär attvindkraftsproduktionen skall bidra med 20 TWh.Våren 1992 avslog (bet. 1991/92:NU25) ettlikalydande yrkande (v). Utskottet, som lämnade en redovisningav förekommande stödformer, ansåg det inte erforderligt attbesluta om en sådan tidsplan som efterlystes i motionen. Enmotsatt uppfattning kom till uttryck i en meningsyttring (v).Utskottet har inte ändrat ståndpunkt i denna fråga.Motionen avstyrks därför i aktuellt avseende.SolenergiSolenergi kan tas till vara för produktion av såväl värme somelkraft. För värmeproduktion används bl.a. solvärmeanläggningar,t.ex. För elproduktion utnyttjas bl.a. solceller somomvandlar solstrålningen direkt till el.Stödet avseende solvärmeanläggningar i bostäder -- inom ramenför anslaget till insatser till ny energiteknik (E7) -- höjdesden från till avinvesteringskostnaden. har föreslagits att medlen somavsätts för stöd till sådana investeringar ökas från 5 miljonerkronor under innevarande budgetår till /94.Såvitt gäller investeringar i storskalig solvärme anmälerregeringen att stödet inte har utnyttjats. Enligt regeringensuppfattning är det dock angeläget att solvärmeteknik för störresystem -- t.ex. gruppcentraler -- utvecklas. Regeringen har, somframgått, föreslagit att Energiteknikfonden skall tillförasmedel för ändamålet.Solenergi i olika former har utvecklats mycket, anförs det imotion 1992/93:N432 (v). Det finns emellertid, fortsättermotionärerna, fortfarande en stor utvecklingspotential -- inteminst på lagringssidan. De anser att regeringen bör anmodas attlägga fram ett förslag till en plan som går ut på attsolenergin skall bidra med år 2010.Våren 1992 avslog på utskottets förslag (bet.1991/92:NU25) en motion med motsvarande inriktning.Utskottet, som hänvisar till det ökade stöd som avsesgälla beträffande solvärme, avstyrker också det nu berördayrkandet i motion 1992/93:N432 (v).VågenergiVågenergi kan -- enligt vad som sägs i nyssnämnda motion --bidra med till energiförsörjningen iNorden. Motionärerna anser att bör göra ett uttalandetill förmån för ett samarbetsprojekt mellan och Norgeavseende utvecklingen av sådan energi.Liknande förslag har behandlats av vid fleratillfällen. avslog (bet. 1990/91:NU40) ettförslag (v) med delvis samma inriktning. Det hänvisades tillbehandlingen av frågan i betänkande(SOU 1989:48) Energiforskning för framtiden. Utskottet anfördeatt vågkraften har små möjligheter att bli konkurrenskraftig.Även pågående grundforskning om vågenergi visade detta, sadesdet. Motionen följdes upp i två reservationer (c; v, mp). Vidsin bedömning av ett motsvarande motionsyrkande (v)intog utskottet samma ståndpunkt (bet. 1991/92:NU25).Inte heller nu anser utskottet att det finns skäl förnågon ändrad uppfattning i denna fråga; motion 1992/93:N432 (v)avstyrks alltså även såvitt den gäller vågenergi.ElmarknadVerksamheten vid () driver ochförvaltar efter beslut av (prop. 1990/91:87, bet. NU38) det svenska storkraftnätet för el,inkl. de statligt ägda utlandsförbindelserna.I budgetpropositionen (bil. 13 s. 73) lämnas förslag till eninvesterings- och finansieringsplan avseende Svenska kraftnät.Vidare begärs godkännande av en låneram för hosRiksgäldskontoret. Bemyndiganden begärs också för regeringen ifyra avseenden. Det föreslås att regeringen skall bemyndigas attteckna borgen till bolag i vilka förvaltarstatens aktier intill ett sammanlagt belopp om 175miljonerkronor. Vidare gäller det ett bemyndigande för regeringen attunder /94 besluta i frågor som rör förvärv avaktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnätsverksamhetsområde inom en ram av 135miljoner kronor. Detbegärs också ett bemyndigande för regeringen att ge Svenskakraftnät rätt att självt besluta om förvärv och avyttring avaktier inom en sammanlagd ram av 10miljoner kronor. Slutligenbegärs ett bemyndigande för regeringen att ge Svenska kraftnäträtt att placera likvida medel i statspapper i enlighet med vadsom anges i propositionen.Regeringens förslag i här angivna avseenden godtas avutskottet.Omlokalisering av Svenska kraftnäts huvudkontorSvenska kraftnät, som bröts ut ur , har sinverksamhet förlagd till i iStockholm. De strukturförändringar som genomförs liksom dendärav föranledda minskningen av arbetstillfällen i närdet gäller elproduktion motiverar att frågan om omlokaliseringav affärsverkets huvudkontor bör övervägas, anförs det i motion1992/93:N424 (m). Vidare hänvisas till att utvecklingen av nystyr- och reglerteknik skulle underlätta en utlokalisering.Motionären åberopar företrädare för kraftindustrin, enligt vilkainga praktiska hinder finns mot en lokalisering till Sundsvall.Enligt vad utskottet har erfarit är verksamheten inomSvenska kraftnät i hög grad kopplad till de styr- ochkontrollanläggningar som är lokaliserade till Råcksta. Enligtden bedömning som görs skulle en omlokalisering bli mycketresurskrävande, eftersom nya styr- och kontrollanläggningar dåmåste byggas upp. Med hänsyn härtill är utskottet inte berettatt förorda en sådan omlokalisering som föreslås i motion1992/93:N424 (m); denna avstyrks alltså.Uppgradering av kraftöverföringsnätetI motion 1992/93:N432 (v) föreslås att medel om 300 miljonerkronor anslås för en uppgradering av kraftöverföringsnätet.Åtgärden kan förverkligas genom en tidigareläggning av deutbytesprogram som förbättrar verkningsgraden och minskarenergiförlusterna, anförs det.Förvaltningen av storkraftnätet övergick, som har nämnts,till . I budgetpropositionenredovisas en treårsplan för investeringar och hur dessa skallfinansieras. För det närmaste budgetåret, dvs. 1993/94, anmälsett investeringsbehov på . Det avser såvälnyinvesteringar som upprustning av befintliga nät. Verkets driftoch investeringar finansieras genom intäkter från verksamhetenoch genom upplåning från . Någon belastning påstatsbudgeten sker alltså inte.Med hänvisning till vad som har redovisats beträffandefinansieringen av storkraftnätet avstyrker utskottet motion1992/93:N432 (v) i här berörd del.Miljöhänsyn i lagstiftningen på elområdetLagstiftningen på elområdet bör i större utsträckning tahänsyn till miljöperspektivet, sägs det i motion 1992/93:N432(v). Motionärerna efterlyser därför en utredning med dettasyfte; i utredningen borde även effekterna av den ökadeinternationaliseringen beaktas.Våren 1991 beslutade (prop. 1990/91, bet.