bet · GG01UbU14 · 1993-05-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensrätt inom ekonomilinjen medinriktning mot fastighetsekonomi/fastighetsförvaltning vidHögskolan --Sandviken.1992/93:Ub694 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge Högskolan iSundsvall--rätt att utfärda magisterexamen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att --Härnösandtilldelas ett större antal utbildningsplatser.1992/93:Ub695 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avlärarutbildningen i i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning omskapandet av en högskola i /93:Ub696 av m.fl. (s) (delvis) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad utbildning och forskning vidHögskolan i /93:Ub697 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om delar av högskoleutbildning vid Tidaholmsgrafiska verkstad.1992/93:Ub698 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att högskolor och universitet isina beslut om lokalisering av utbildning skall bidra tillregional balans,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av hur målen om denregionala balansen, när det gäller utbudet av högre utbildningi , har uppnåtts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om det parlamentariskainflytandet över långsiktiga och strategiska beslut omlokalisering av högre utbildning på regional nivå.1992/93:Ub699 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbyggnad av /93:Ub700 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inrätta en ny logopedutbildning i Umeåmed intag av 22 studerande var fjärde termin med börjanvårterminen 1995.1992/93:Ub701 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utöka antalet årsplatser vidläkarlinjen i med 50 fr.o.m. vårterminen 1994.1992/93:Ub702 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri antagning till högskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolans dimensionering avkurser och utbildningslinjer alltid bör styras av nationellabehov.1992/93:Ub901 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska högre utbildningen.1992/93:Ub902 av och ()vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om skärptaförkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap,3. att hos regeringen begär förslag om sådanutbildning och fortbildning för lärare i religionskunskap attde goda förutsättningarna i läroplanen kan uppnås.1992/93:Ub903 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av platser vid högskolorna iGävle--och --Borlänge.1992/93:Ub904 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsthögskola i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hantverksutbildningar i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om /93:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att för /94 anvisa350000000 kr utöver de medel som avsätts för av riksdagenredan beslutad omfattning av grundläggande högskoleutbildningför anordnande av ytterligare högskoleutbildningar motsvarande10000 årsstudieplatser i enlighet med vad som i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av omprioritering inomberörda högskolor för att genom ökat stöd till studerandeåstadkomma en ökad examination inomcivilingenjörsutbildningarna,3. att beslutar att inom ramen för i motionennämnda ökning av högskoleutbildningen anslå medel tillytterligare 600 nybörjarplatser på /94,4. att hos regeringen begär en omedelbar utredningav förutsättningarna för att etablera en ny teknisk högskola ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar att inom ramen för i motionennämnda ökning av högskoleutbildningen anslå medel tillytterligare 900 årsstudieplatser på /94,6. att beslutar att inom ramen för i motionennämnda ökning av högskoleutbildningen anslå medel tillytterligare 200 årsstudieplatser på /94,12. att beslutar att för /94 anslå10000000 kr för utveckling av distansutbildning i enlighetmed vad som anförts i motionen.1992/93:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad dimensionering vid Universiteteti Linköping.1992/93:Ub907 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fast och självständig högskola påGotland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett Östersjöuniversitet på ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Lövsta lantbruksgymnasium som centrumför lantbruksutbildning för ungdomar från de baltiska staterna.1992/93:Ub909 av m.fl. (s) (delvis) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i motion 1992/93:A470 om satsningar påutbildning och forskning i Skåne.1992/93:Ub910 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det i lärarutbildningen på såvälgrundutbildning som fortbildning bör ges tillfälle till gedigenförkovran i ANT-undervisning.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka satsningarna på denaturvetenskapliga och tekniska disciplinerna i den högreutbildningen.1992/93:So268 av m.fl. (v) vari yrkas9. att hos regeringen begär att VHS får i uppdragatt föra in en en obligatorisk undervisning i universitetenssjukvårdslinjer om alkoholen kontra folkhälsan.1992/93:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiska hänsynvid utbyggnad av universitets- och högskoleutbildningen iStockholms län.1992/93:T222 av och () variyrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av högskoleutbildning påSödertörn.1992/93:N281 av m.fl. (s) vari yrkas2. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en kraftig utbyggnadav antalet platser i högskole-, gymnasie- och vuxenutbildningenför att långsiktigt öka den ekonomiska tillväxten,3. att hos regeringen begär förslag om etableringav en ny teknisk högskola.1992/93:N317 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av högskoleverksamhet iSörmland.1992/93:A410 av m.fl. (s) vari yrkas10. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna att bör tillföras resurser förcivilingenjörsutbildning samt fasta forskningsresurser.1992/93:A416 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskoleutbildningens betydelse förframtidsstrategin för län.1992/93:A425 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningens betydelse förVästsverige.1992/93:A426 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ökadeutbildningsinsatser i län.1992/93:A427 av andre vice talman () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om /93:A440 av m.fl. (s) vari yrkas5. att hos regeringen begär initiativ förhögskoleetablering och nyinvesteringar vid universitet ochhögskolor i enlighet med vad i motionen anförts.1992/93:A441 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre teknisk utbildning i Örebrolän.1992/93:A442 av () vari yrkas5. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökade resurser tillVästernorrlands/högskola.1992/93:A443 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt nationellt centrum fördistansundervisning bör tillkomma vid ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligheterna för att skapa ettkvinnouniversitet i bör utredas.1992/93:A444 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att satsa på somforsknings- och utbildningsregion.1992/93:A474 av m.fl. (s, m, fp, c, kds,nyd, v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser till högskolan iFyrstad.1992/93:A810 av m.fl. (s) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser till högskolorna iskogslänen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansundervisning.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kvinnouniversitet för inlands-och glesbygdskvinnor,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsfrågor inomlärarutbildningen.YttrandeSocialutskottets yttrande Dimensioneringen avläkarutbildningen i (1992/93:SoU3y) återfinns som bilaga4. InledningSedan mitten av har det i pågått ettomfattande arbete för att utveckla styrningen av den statligaverksamheten. Detta har bl.a. innefattat högskolan. För fyra årsedan behandlade en proposition om formerna förhögskolepolitiken (prop. 1988/89:65, bet. UbU9, rskr. Därföreslogs bl.a. en övergång till treåriga budgetperioder församtliga högskoleanslag fr.o.m. /91 och attmedel för grundläggande högskoleutbildning fr.o.m. budgetåret1993/94 skulle anvisas under ett samlat anslag till varjeuniversitet resp. högskola. godkände det somförordats i propositionen.Tanken att styrningen av forskning och utbildning i huvudsakborde vara mål- och resultatorienterad framfördes också inämnda proposition och utvecklades ytterligare i regeringensskrivelse /91:50 där den dåvarande regeringen anförde (s.8) att faktiskt uppnådda resultat -- kvantitativt ochkvalitativt -- i större utsträckning borde vägleda fördelningenav resurser när det gäller grundläggande högskoleutbildning. I1991 års kompletteringsproposition föreslogs att det centraltfastställda linjesystemet skulle avskaffas och att ansvaret förstudiernas organisation helt skulle ligga på lokal nivå (prop.1990/91:150 bil. godkände förslagen (bet.UbU21, rskr. 389).Den nya högskolelag som antog ienlighet med regeringens proposition Frihet för kvalitet(prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103) och den nyahögskoleförordning som regeringen utfärdade (SFS 1993:100) ger universitet och högskolor en väsentligt ökadfrihet. Det kräver förändrade resurstilldelningssystem.Propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop.1992/93:169), som utskottet behandlar i detta betänkande,innehåller regeringens förslag om budgetramar för denförestående treårsperioden /94--1995/96 och beskriver denkonkreta utformningen av det nya resurstilldelningssystem, varsgrunddrag redan godkänts av . Därutöver behandlas iförevarande proposition vissa andra frågor.I propositionen förordas att några av universiteten ochhögskolorna skall få ändrade namn. Regeringens förslag tas upptill behandling i avsnitt 7 nedan. Utskottet använder i detföljande samma benämningar som regeringen gör i propositionen.1. Ett nytt resurstilldelningssystemGrunddragen i det nya resurstilldelningssystem, somregeringen avser att införa fr.o.m. /94,presenterades i proposition 1992/93:1, Universitet ochhögskolor Frihet för kvalitet, och godkändes av idecember 1992 (1992/93:UbU3, rskr. På grundval av förslagfrån Resursberedningen i Ersättning för kvalitet ocheffektivitet (SOU 1993:3) har regeringen nu närmare utformatsitt förslag till resurstilldelningssystem och berett riksdagentillfälle att ta del av detta.Det föreslagna systemet innebär sammanfattningsvis följande.Varje högskola tilldelas för varje budgetår ett anslag, varsexakta storlek bestäms av högskolans faktiska prestationer ochsåledes kan fastställas först i efterhand. Ersättningen förhögskolans prestationer utgår dels i form av en s.k.studentpeng per helårsstudent (i prop. 1992/93:1 kallad en"rörlig resurs" som följer studenten), dels i form aversättning för de helårsprestationer som studenterna gjort iform av avklarade poäng. Därutöver förekommer ersättning försärskilda åtaganden vid vissa universitet och högskolor.Alla kurser (utom inom det konstnärliga området)klassificeras efter sitt ämnesinnehåll i tolvutbildningsområden, som grupperas i sex kostnadsklasser. En avkostnadsklasserna omfattar fyra fakultetsområden, en annan trefakultetsområden jämte vårdområdet. Det odontologiska resp.medicinska området och undervisningsområdet utgör var sinkostnadsklass, vartill kommer ett område Övrigt. I detsistnämnda skall enligt Resursberedningen (s. 51) ingå vissapraktiskt-estetiska inslag i lärarutbildningar samtjournalistutbildning och bibliotekarieutbildning. Utbildningentill någon viss examen omfattar ofta kurser som tillhör olikautbildningsområden och kostnadsklasser. Eftersomklassificeringen av kurserna får stor betydelse förresurstilldelningen är det viktigt att den görs på ett rättvistsätt. Regeringen avser därför att utfärda en ny förordning omstudiedokumentation.För varje utbildningsområde eller grupp av utbildningsområdenredovisas i propositionen (s. 19) ett belopp dels förstudentpeng, dels för ersättning för en helårsprestation. Bådabeloppen går tillbaka på ett tänkt beräknat ersättningsbeloppper tillhandahållen årsstudieplats. Hur dessa beräknats framgårav Resursberedningens betänkande. Det beräknadeersättningsbeloppet per tillhandahållen årsstudieplats ärenligt regeringens förslag lika för alla högskolor som anordnarutbildning inom resp. område. Studentpengen föreslås avregeringen utgöra av detta beräknade belopp. Ersättningenför en helårsprestation föreslås utgöra av det beräknadebeloppet, dividerat med den faktiska genomsnittligaprestationsgraden, uttryckt i procent, i hela landet för kurserinom resp. område /91. Regeringen begärriksdagens godkännande av beloppen för studentpeng ochersättning per helårsprestation (per capita-beloppen).För konstnärlig utbildning tillämpas inte systemet medersättning per helårsprestation. För varje högskola med sådanutbildning anges i propositionen ett belopp som skall utgå perhelårsstudent. Detta belopp varierar mellan de skildahögskolorna och universiteten.För varje universitet eller högskola anges i propositionenett treårigt utbildningsuppdrag. I detta anges det högsta antalhelårsstudenter som läroanstalten kan få studentpeng för undervart och ett av budgetåren i treårsperioden (utan uppdelning påutbildningsområden) och för varje tillämpligt utbildningsområdeeller grupp av utbildningsområden det högsta antalhelårsprestationer totalt somläroanstalten kan få ersättning för. Vidare anges för varjebudgetår i perioden ett tak för den högsta sammanlagdaersättning som eller högskolan kan få medtillämpning av utbildningsuppdragen på de fastställda beloppenper helårsstudent och helårsprestation. Summan av deersättningar som skulle bli följden av att ellerhögskolan uppfyllde hela utbildningsuppdraget är högre än vadsom ryms under taket. Läroanstalterna får därigenom ett visstutrymme för att själva prioritera mellan skildautbildningsområden och att besluta om verksamhetens fördelningpå olika budgetår.I propositionen anges för varje universitet och högskola ettgarantibelopp för /94, som läroanstalten kommeratt få disponera även om antalet studenter ochhelårsprestationer det året inte skulle berättiga till enersättning som uppgår till detta belopp. Garantibeloppet utgörhögskolans anslag innevarande budgetår, minskat med belopp somanvisats engångsvis och uppräknat för prisförändringar. Igarantibeloppet ingår inte någon täckning för ökat studentantal1993/94 på grund av tidigare beslut om dimensioneringsökningar.För universiteten och alla högskolor utom de konstnärligasamt högskoleutbildningen på anges också det minstaantal examina av vissa slag som läroanstalten bör presteraunder treårsperioden. Därvid anges alltid hur många examinaomfattande minst 120 poäng som bör presteras. Därutöver angesantal enbart när det gäller civilingenjörsexamen,grundskollärarexamen (med uppdelning på inriktningarna påårskurserna 1--7 resp. 4--9), gymnasielärarexamen, läkarexamenoch tandläkarexamen. Hur väl ett universitet eller en högskolalyckas motsvara dessa förväntningar påverkar interesurstilldelningen , men avses bildaunderlag för prövning av utbildningsuppdrag och anslag fördärpå följande period.Utöver detta anges för vissa universitet och högskolor s.k.särskilda åtaganden, för vilka det utgår särskild ersättning.Takbeloppet tillsammans med ersättningen för särskildaåtaganden utgör det anslagsbelopp som regeringen föreslår attriksdagen skall anvisa till resp. läroanstalt.Vid budgetårets slut konstateras vilket antal helårsstudenteruniversitetet eller högskolan faktiskt haft och vilket antalhelårsprestationer som fullgjorts. Det slutliga anslagsbeloppetfastställs på grundval härav. Om det slutliga beloppet är lägreän takbeloppet, har läroanstalten möjlighet att under senare åri treårsperioden utnyttja det återstående beloppet och därmed ipraktiken få en högre ersättning än det för det åretfastställda takbeloppet, om prestationerna gör detta befogat.Vid treårsperiodens slut skall dock eventuellt icke utnyttjattakutrymme från olika universitet och högskolor sammanföras ochkunna disponeras av regeringen för att betala ut ersättning detkommande budgetåret till de universitet och högskolor som underden avslutade treårsperioden uppnått fler helårsprestationer änvad de medgetts ersättning för inom ramen för sittanslagsutrymme, eller som kvalitetspremie. Regeringen begärbemyndigande att besluta om omfördelning av anslagsmedel tilluniversitet och högskolor om detta är befogat med hänsyn tillde prestationer som utförts.Enligt de redan av godtagna riktlinjerna förresurstilldelningssystemet skall en del av anslaget tillgrundutbildning fördelas på grundval av i förväg fastställdaoch kända kvalitetsindikatorer (bet. 1992/93:UbU3 s. 51).Varken omfattningen av eller formerna för dennaresurstilldelning har emellertid beretts inomResursberedningen, varför resurstilldelningen enligtpropositionen (s. 18) i treårsperiodenhuvudsakligen kommer att baseras på per capita-ersättningar.Regeringen avser emellertid att redan i regleringsbrev /94 -- på grundval av en dialog med varjeuniversitet eller högskola -- precisera de åtgärder som resp.läroanstalt skall vidta för att säkra kvaliteten iverksamheten. Om dessa åtaganden inte fullgörs skall enligtpropositionen (s. 11) en sanktionsåtgärd av ekonomisk karaktärutlösas, vilken kommer att framgå av regleringsbrevet.Anslaget avses utgöra ersättning för läroanstaltensprestationer och är inte direkt relaterat till dess faktiskakostnader för verksamheten. Om kostnaderna överstiger ellerunderstiger det slutliga anslagsbeloppet, kommer det attpåverka behållningen på läroanstaltens konto iRiksgäldskontoret antingen som en skuld (kredit) eller som entillgång, i båda fallen förknippad med ränta. Regeringen avseratt fastställa gränser för universitetens och högskolornaskreditutrymme. Mindre överskott skall kunna balanseras mellanbudgetåren, men regeringen förutsätter att på lång sikt allamedel används för sitt avsedda ändamål. På kort sikt bör enligtregeringen ett ackumulerat överskott på högst av dentotala omslutningen utan särskild prövning få föras över tillföljande budgetår. Dessa förhållanden berörs inte avindelningen i treåriga budgetperioder.Socialdemokraterna framför i motion 1992/93:Ub55 (s)invändningar mot hur regeringen handlagt frågan om nyttresurstilldelningssystem och förslag om förändringar avsystemet. Motionärerna tillstyrker emellertid principen attanslagen görs beroende av antalet studenter ochstudieprestationer, vilket de menar kan antas medföra ettbättre utnyttjande av högskolans resurser. Den stora vikt som iregeringens förslag läggs vid helårsprestationer medför dockenligt motionärerna risker för kvaliteten i utbildningen. Detstarka tryck som systemet kommer att medföra på attinstitutioner och lärare producerar betygspoäng för attgarantera resurser till sin institution och sittutbildningsområde kan i sämsta fall leda till slentrianmässigundervisning och sänkta krav på kunskaper och färdigheter vidprov och tentamina. Motionärerna ser emellertid också enmöjlighet att systemet kan leda till en förbättrad pedagogiskinsats och ökat intresse och omsorg för att förbättrastudenternas studieinsatser. Särskilda risker medför detföreslagna systemet enligt motionärerna för högskolornas viljaatt i fortsättningen satsa på sådan utbildning som inte brukarge hög avkastning i form av producerade poäng. Det gällerfrämst utbildning som vänder sig till yrkesverksamma, inteminst kurser med distansundervisning. Det föreslagna systemettar enligt motionärerna inte heller hänsyn till den storaskillnad i kostnad som råder mellan olika högskolor när detgäller utbildning lokaliserad utanför högskoleorten. Vidare kansystemet medföra att högskolorna blir mera restriktiva med attorganisera fördjupningskurser, som brukar ha färre deltagareoch lägre produktivitet mätt i poäng än kurser på lägre nivå,och kurser inom områden där rekryteringen är svag eller osäker.Som exempel nämns utbildningsområden som naturvetenskap ochteknik. Konkret föreslår motionärerna att skall avslåregeringens förslag om belopp för studentpeng och ersättningper helårsprestation (yrkande 1) och att studentpengen skallutgöra av den tänkta ersättningen per tillhandahållenårsstudieplats i stället för föreslagna (yrkande 2).Vidare vill motionärerna att regeringen för de enskildahögskolorna skall ange riktvärden för omfattningen av kursermed distansundervisning, kurser på orter utanför högskoleortenoch kurser för fortbildning och vidareutbildning, och att dehögskolor som försummar detta skall få sina resurser reduceradei motsvarande mån (yrkande 3). Den stora osäkerhet som enligtmotionärerna råder om hur systemet kommer att påverkautbildningsutbudet och utbildningskvaliteten föranleder demockså att föreslå att regeringen skall tillkalla enparlamentarisk kommitté för att följa och fortlöpande utvärderakonsekvenserna av det nya resurstilldelningssystemet och kunnaföreslå nödvändiga förändringar (yrkande 4).Vikten av att högre utbildning så långt som möjligt ävenfortsättningsvis är socialt och geografiskt fördelad framhållsäven i en rad andra motioner. Farhågor för att det nya systemetskall minska högskolornas benägenhet att ta emotdeltidsstuderande och anordna utbildning utanför högskoleortenframförs i motionerna 1992/93:Ub36 (-), 1992/93:Ub48 (s),1992/93:Ub69 (fp), 1992/93:Ub77 (s) yrkande 5 och 1992/93:Ub88(fp). Motionärerna vill därför att sådan utbildning skallbehandlas särskilt i resurstilldelningssystemet. I motion1992/93:Ub638 (fp), som väcktes under allmänna motionstiden ochsåledes innan proposition 1992/93:169 lagts fram för ,anförs att systemet med enhetliga per capita-ersättningar kanmedföra problem för mindre läroanstalter att erbjudapåbyggnadskurser och alternativa inriktningar och att förläggapraktikplatser och examensarbeten utanför högskoleorten.Motionären pläderar också för att universiteten ochhögskolorna, när svenska studenter återvänder efter enstudieperiod utomlands, får tillgodoräkna sig de utomlandsförvärvade poängen inom ramen för det nyaresurstilldelningssystemet.Vänsterpartiet motsätter sig i motion 1992/93:Ub79 (v) liksomtidigare (mot. 1992/93:Ub23 yrkande 13) att ersättningen tillhögskolorna baseras på antalet helårsprestationer.