bet · GH01KU6 · 1993-10-26 00:00:00 — Beredningen bör som ett resultat av sinaöverväganden i denna del lägga fram förslag till organisationför den offentliga verksamheten på regional nivå.Mot bakgrund av det förslag till organisation som beredningenstannar för bör den administrativa indelningen på regional nivåövervägas. Om beredningen finner skäl till det, bör förslag tillny indelning eller ändringar i nuvarande länsindelning utformas.I anslutning till detta bör beredningen även ta upp frågan omden anpassning av statliga myndigheters regionala organisationsom kan följa av en förändrad länsstruktur och sambanden mellanlokal, regional och central nivå. Sammansättningen avlänsstyrelsernas och andra statliga regionala myndighetersstyrelser bör också övervägas.I en till inkommen skrivelse har hemställangjorts av och , Malmökommun samt Kommunförbunden i och attfå bedriva försöksverksamhet med förändrad regionaluppgiftshantering inom ett område som omfattar landskapet skall enligt sina direktiv också övervägadenna begäran. Ett eventuellt förslag i denna del skulle enligtdirektiven redovisas . Beredningen börockså enligt direktiven överväga om andra typer avförsöksverksamhet kan vara av värde för den fortsatta processen.I Regionberedningens direktiv angavs vidare attVästsverigeutredningens förslag om ett särskilt regionförbundför de regionala utvecklingsfrågorna i västra . Regeringen skulle efter avslutadremissbehandling ta ställning till om det fanns förutsättningarför en sådan temporär lösning eller om frågan borde beredasvidare i Regionberedningens arbete. Regeringen har den 25februari 1993 beslutat att till Regionberedningen överlämnaVästsverigeutredningens betänkande och remissyttrandena förfortsatta överväganden. Regionberedningen bör därvid ävenöverväga andra möjligheter för att åstadkomma ökad regionalsamverkan i den västsvenska regionen som bl.a. framförts iremissvaren. Enligt beslutet anser regeringen det angeläget attden offentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning i västraSverige ägnas särskild uppmärksamhet. Någon enighet bland deberörda intressenterna i den föreslagna regionen anges dock intefinnas. Resultatet av beredningens överväganden i denna delskulle ha redovisats . Beredningen bördärvid redovisa en eller flera modeller för ökad regionalsamverkan i den västsvenska regionen som kan genomföras utanytterligare utredningsarbete. Regeringen beslöt attförlänga tiden för beredningens arbete med frågan om enförsöksverksamhet i så att ett eventuellt förslag skulleha redovisats . Utskottet har erfaritatt en redovisning av Regionberedningens överväganden i de nuaktuella delarna beräknas kunna avges under senare delen avnovember i år.Beredningen skall i övrigt redovisa resultatet av sitt arbetesenast . Enligt direktiven bör i första handberedningens redovisning vara inriktad på ett förslag tillprincipbeslut om reformering av den regionala nivån. Därutöverbör behovet av fortsatta utredningar för ett genomföranderedovisas.Riksdagen har tidigare avslagit motioner vad gällerlänsdemokratifrågor, senast under hösten 1992.Konstitutionsutskottet (bet. 1992/93:KU4) avstyrkte ett flertalmotioner med hänvisning till Regionberedningens pågående arbete.Utskottet framhöll att beredningen fått mycket vida direktiv somi stora drag omfattade de frågeställningar som behandlades i deaktuella motionerna.1.3 Utskottets bedömningRegionberedningen skall utforma förslag om den offentligaverksamhetens uppbyggnad och indelning på regional nivå. Defrågeställningar som tas upp i motionerna K218 yrkande 4, K502yrkandena 2--5, K504 och K511 omfattas i stora drag avRegionberedningens arbete. Regionberedningen skall ocksåöverväga sådana frågor om regional uppgiftshantering i somberörs i motionerna K505 och K617. I avvaktan på resultatet avutredningsarbetet finns enligt utskottet inte anledning förriksdagen att vidta någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena. Motionerna avstyrks därför.2. verksamhet2.1 MotionenI motion 1992/93:U217 yrkande 3 av ochBarbro () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att följaSametingets möjlighet att verka för den samiska kulturen.Motionärerna framhåller att har undertecknat dokumentenfrån om miljö och utveckling, den s.k.Riokonferensen, som särskilt betonar skyldigheten att respekteraursprungsbefolkningarnas kulturer, livsmönster, miljö etc.Enligt motionärerna är det därför viktigt att regeringen nogaföljer det nyinrättade möjligheter att verka i dennariktning.2.2 BakgrundRiksdagen beslöt att anta regeringensförslag till sametingslag (prop. 1992/93:32 bil. 1, bet.1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114). I denna lag ges bestämmelserom en särskild myndighet -- -- med uppgift främst attbevaka frågor som rör samisk kultur i . Ledamöterna itinget utses genom val bland den samiska befolkningen, och valskall hållas . Sametingslagen trädde i kraft den 1januari 1993 och det första valet hölls . Sametingetpåbörjade sin verksamhet i augusti i år.I 2 kap. 1 § sametingslagen (1992:1433) anges Sametingetsuppgifter. skall verka för en levande samisk kulturoch därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärdersom främjar denna kultur. I propositionen betonades att medlevande samisk kultur avses kultur i vid bemärkelse och att dendå rimligen bör inbegripa det som är samiskt särpräglat isamhällslivet. I den mån ett näringsfång ger en speciell grundför samisk kultur ingår detta näringsfång, enligt propositionen,givetvis i kulturen. Föredragande departementschefen anfördeäven i specialmotiveringen (s. 62) att den grundläggandeuppgiften, att verka för en levande samisk kultur, ger tinget frihet att ta upp skilda frågor som har samband med samiskaintressen.Sametinget har även tillagts vissa speciella uppgifter av mergängse typ för en förvaltningsmyndighet. I propositionenanfördes (s. 39) att vilka dessa uppgifter skulle vara knappastkunde besvaras en gång för alla och att utvecklingen fick visavad som var lämpligt. Man kunde börja med ett begränsat antaluppgifter, som tydligt var av den karaktären att de ägnar sigför tinget att pröva och avgöra. Enligt sametingslagen beslutartinget om fördelning av statens bidrag och av medel urSamefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt avandra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande.Vidare skall utse den styrelse för sameskolan somavses i 8 kap. 6 § skollagen, leda det samiska språkarbetet samtmedverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behovbeaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande avmark och vatten. Tinget har även uppgiften att informera omsamiska förhållanden.Konstitutionsutskottet tillstyrkte propositionens förslag tillsametingslag och anförde i sitt betänkande (1992/93:KU17) bl.a.att ett inrättande av ett Sameting som en särskild statligmyndighet borde ses mot bakgrund av tidigareuttalande om att samerna, såsom en del av ursprungligabefolkning, intar en särskild ställning i förhållande till andraminoriteter i landet.2.3 Utskottets bedömningMed hänsyn till de uppgifter som den nyinrättade myndighetenSametinget har och mot bakgrund av de uttalanden som gjordes iförarbetena till sametingslagen, utgår utskottet från attregeringen kommer att följa tingets möjligheter att verka förden samiska kulturen. Enligt utskottets mening finns det därföringen anledning för att vidta någon åtgärd medanledning av motion U217 yrkande 3. beträffande den regionala organisationenatt avslår motionerna 1992/93:K218 yrkande 4,1992/93:K502 yrkandena 2--5, 1992/93:K504, 1992/93:K505,1992/93:K511 och 1992/93:K617,2. beträffande verksamhetatt avslår motion 1992/93:U217 yrkande 3.Stockholm den 26 oktober 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeDen regionala organisationen (mom. 1)() anför:I motion 1992/93:K504 (c), som väcktes , redovisas utförligt Centerpartietssyn på länsdemokratifrågan. Motionen mynnar ut i krav påförändrade direktiv till den s.k. Regionberedningen. Eftersommotionen behandlas först nu och Regionberedningens arbeteenligt uppgift är inne i ett slutskede har jag avstått frånatt yrka bifall till motionen.De förhandsinformationer som getts om vilka förslagRegionberedningen kan komma att lägga fram är dock inte särskiltuppmuntrande. Det har framgått att beredningen kommer attföreslå viss försöksverksamhet inom ett par områden,enligt en modell som innebär att ytterligare en beslutsnivåtillskapas på det regionala planet och utan att den nuvarandekompetensfördelningen mellan statliga och folkvalda organberörs. En sådan förändring ger ingen lösning på de problemsom nu finns. I stället blir beslutsorganisationen ännu merakomplicerad och svåröverblickbar.Den reform som angetts i motion är av ett heltannat slag. Den syftar till en enkel och demokratiskorganisation med ett samlat ansvar för länet eller regionen hosett folkvalt organ, ett parlament. Till detta folkvalda organskall överföras uppgifter från statliga organ i regionen menockså uppgifter som handläggs av centrala statliga organ.Länet eller regionen skulle därmed få ett styrelsesystemsom möjliggjorde större självständighet för regionerna och somgav medborgarna inflytande över de egna angelägenheterna påsamma sätt som sker i kommunerna. Utredningsarbetet bordefrån början ha inriktats på ett förverkligande av denna modell.Det är djupt beklagligt om en verkligt meningsfull reform nuytterligare kommer att fördröjas.