bet · GG01SkU20 · 1993-03-16 00:00:00 — beträffande sparande m.m.att med bifall till motion 1992/93:Sk361 och medanledning av motionerna 1992/93:Sk370, 1992/93:Sk379 och1992/93:Sk380 som sin mening ger regeringen till känna vadsom har anförts i reservationen om ett skattefritt räntebeloppför barn och ungdom.14. Gåvor till allmännyttiga ändamål (mom. 20)(nyd) hardels anfört följande:Enligt de svenska skattereglerna får en skattskyldig i principinte göra avdrag för belopp som betalats till välgörenhet ochandra allmännyttiga ändamål. I andra länder finns dock denmöjligheten, och sådana regler bör kunna prövas även här. Somyrkas i tre motioner bör regeringen lägga förslag i dennariktning.dels vid mom. 20 hemställt20. beträffande gåvor till allmännyttiga ändamålatt med bifall till motionerna 1992/93:Sk314,1992/93:Sk352 och 1992/93:Sk382 begär förslag frånregeringen om en avdragsrätt för gåvor till välgörenhet ochandra allmännyttiga ändamål.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:AllmäntI motionen "Skattepolitik för välfärd" -- 1992/93:Sk388 --redovisar sin principiella syn påskattepolitiken och konkreta förslag /94.Som vi anför i motionen är skatternas grundläggande uppgiftatt finansiera de offentliga utgifterna samt att utjämnaskillnader i inkomst och förmögenhet. Dagens skattesystemklarar inte att fullgöra dessa uppgifter.Skattereformen ledde till fördelningspolitiskasnedfördelningar. Skattskyldiga med låga inkomstermissgynnades i allmänhet av skatteomläggningen. De fick småskattelättnader men fick stå för en stor del av finansieringenvia breddade och höjda indirekta skatter. Höginkomsttagarnafick stora skattelättnader och gynnades generellt sett avskattereformen.Regeringen har fortsatt med riktade skattesänkningarbl.a. för företag, kapital, förmögenheter, arv och gåvor,kombinerat med bredbasiga skattehöjningar för hushåll.Låginkomsttagarna missgynnas också genom sparåtgärder i denoffentliga sektorns välfärdssystem och förvärrad arbetslöshet.Låginkomsttagare, barnfamiljer och andra utsatta grupperdrabbas på många sätt av denna politik.Sverige befinner sig i en mycket djup ekonomisk kris,med dramatiskt ökande arbetslöshet och stora budgetunderskott.Regeringens politik -- den s.k. enda vägens politik -- harmisslyckats. Det är uppenbart att skattesänkningar inte ärnågon genväg till tillväxt.Skatteuttaget i är högt, men inte dramatiskt högre äni jämförbara länder. Skattesatserna i för såväl dengenerella som den reducerade momsen ligger högre än iflertalet andra länder. På andra områden är dock det svenskaskatteuttaget påtagligt lågt, det gäller t.ex.företagsbeskattningen. Skattereformen kom i praktiken att blidirekt underfinansierad inom intervallet 15--20 miljarderkronor. har den s.k. skattekvoten sjunkit,från 53,1991 till 50,1994 enligtFinansdepartementets beräkningar.En väsentlig del av skillnaderna i skatteuttag mellan Sverigeoch andra utvecklade industristater kan förklaras avskillnader i befolkningens ålderssammansättning. meden relativt stor andel äldre får större kostnader för sittvälfärdssystem, pensioner, sjukvård etc., och detta kräverstörre skatteintäkter.Vid en jämförelse med omvärlden måste skatteuttaget bedömasmed hänsyn till vad de skattskyldiga får förskattebetalningarna. En stor del av de svenska skatterna gårtillbaka i form av barnomsorg, skolor, sjukvård, pensioner ochannan social grundtrygghet. I flera andra länder måstemedborgarna betala på ett mer direkt sätt, eller avstå frånmycket av det som ingår i det svenska systemet.Vänsterpartiet menar att det generella välfärdssystem somtillämpas i visat sig vara ett enkelt och effektivtsystem, grundat på gemensamma värderingar om social rättvisa.Vänsterpartiet har dock deklarerat att det är berett attmedverka till besparingar såväl vad gäller offentligkonsumtion som inkomstöverföringar till hushåll. Vi har bl.a.föreslagit förändringar inom socialförsäkringssystemen sombåde skulle spara pengar och leda till ökadfördelningspolitisk träffsäkerhet.Vänsterpartiet ser inget egenvärde i ett högt skatteuttag. Detär emellertid inte möjligt att klara budgetunderskotten enbartgenom tillväxt eller besparingar. För att trygga välfärden ochskapa samhällsekonomisk balans behövs både besparingar,tillväxt och skattehöjningar.När sparprogram skall genomföras måste de ekonomiskt svagasteundantas eller kompenseras på annat sätt. En uthållig tillväxtger ökade inkomster som kostnaderna för t.ex.arbetslösheten sjunker. För att få bort budgetunderskottenkrävs ökade och uthålliga skatteinkomster.Den ekonomiska krisen kräver att skattehöjningar fördelas såatt den effektiva efterfrågan inte minskar ytterligare.Skattepolitiken måste utformas så att den fördelningspolitiskaträffsäkerheten ökar.För /94 innebär skatteförslagföljande.Budgetkonsekvenser 1993/94- Grundavdraget över brytpunkten slopas = + 4,0 mdr- Höjd inkomstskatt = + 3,5 mdr- Avdragstak = + 1,35 mdr- Reducerad moms sänks från = - 3,3 mdr- Höjd arbetsgivaravgift = + 9,6 mdr- Höjd skatt på industrins energikonsumtion = + 1,5 mdr- Höjd skatt på el = + 1,0 mdr- Höjd stämpelskatt = + 0,9 mdrSumma inkomstförstärkning 18,55 mdrHärtill kommer krav från för skatten påkapitalinkomster liksom arvs- och förmögenhetsbeskattningen,bl.a. att skatten på kapitalinkomster skall vara , attförmögenhetsskatten reformeras och behålls samt att arvs- ochgåvoskatten skärps. Ett tillstyrkande från tilldessa förslag ger dock inga egentliga skatteinkomster /94. För kommande budgetår kommer dockförslagen att ge påtagliga inkomstförstärkningar.I detta betänkande tar skatteutskottet upp grundavdraget,inkomstskatten, avdragstaket och skatten på kapitalinkomsteroch på kapital.Under riksdagsbehandlingen har våra yrkanden delats upp ochbehandlas i olika betänkanden.Grundavdraget, inkomstskattenFördelningsskäl talar för att inkomstskatterna bör höjas.Detta ligger i linje med de krav på en särskild värn-, kris-eller solidaritetsskatt som diskuteras även i andra motioner.På senare år har sparkvoten ökat dramatiskt. Det är troligenhushåll i de högre inkomstskikten som har ökat sitt sparandemest. En stor del av de inkomstförstärkningar som en höjdinkomstskatt ger bör styras över för att finansierainkomstöverföringar till hushåll med låga inkomster. Ensolidarisk skattepolitik av detta slag innebär bl.a. atthushållens samlade konsumtion kan öka. Förslaget är alltsåpositivt ur konjunkturpolitisk synvinkel.Som föreslås i motion Sk388 bör inkomstskatten höjas genom treåtgärder:1. Grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten.Vänsterpartiet föreslår att förslaget genomförs från den 1januari 1994. Enligt beräkningar så kaninkomstförstärkningen beräknas till . Förbudgetåret ger detta ca i intäkter.Vänsterpartiet föreslår att grundavdraget trappas ned från eninkomstnivå på ca så att det helt upphör förinkomster över brytpunkten. Åtgärden innebär attmarginalskatten inom detta skikt höjs till . Trots attförslaget har mycket hög fördelningspolitisk träffsäkerhet såökar inte den högsta marginalskatten genom denna åtgärd. Av deökade skatteintäkterna så kommer , enligtberäkningar från RRV, från inkomstskikt som ligger över dens.k. Den statliga skatten höjs från för inkomsteröver brytpunkten. För dem som har så höga inkomster bliralltså marginalskatten totalt , inräknat kommunalskatt30%. Åtgärden kan beräknas inbringa 2,25 miljarder på etthalvår.3. För inkomster höjs den statligainkomstskatten till , dvs. en marginalskatt på 60%.Detta ger inkomstförstärkningar för /94 på 1,25miljarder.Inkomst av kapital, avdragstak för räntorSkattesatsen för beskattning av kapitalinkomst är och skallvara . Regeringen har deklarerat att man i en förstaomgång vill sänka skattesatsen till , och harbeslutat att genomföra denna sänkning i etapper. Åtgärden harkombinerats med en rad liknande åtgärder på detta område.Skattesänkningen för dem som har kapitalinkomster harsamtidigt medfört stora skatteskärpningar för dem som harunderskott på grund av räntekostnader. Skattereduktionen förunderskott skall enligt detta beslut också begränsas till25%.Vänsterpartiet föreslår en återgång till , vilket iprincip innebär att beslut i dessa frågor upphävs.Samtidigt bör avdragsmöjligheterna i kapitalbeskattningenbegränsas. Avdrag bör inte medges för bruttoräntor somöverstiger . Om detta yrkande inte godtas bör man ivart fall återgå till de avdragsbegränsningar som gällde föreriksdagens ändringar hösten 1991.Förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskattFörmögenhetsskatten sänktes och skall enligt detbeslut som har fattat slopas 1995. sänktesockså arvs- och gåvoskatten.Vänsterpartiet anser att förmögenhetsskatten bör vara kvar menatt den behöver reformeras. Olika tillgångar beskattas olikahårt. Vissa tillgångar beskattas mycket lågt och andra intealls. Det finns också alltför stora möjligheter att dra undanskatt genom s.k. skatteplanering.Reglerna behöver alltså ses över. föreslår attden departementspromemoria som finns om detta (Ds1990:91)får utgöra grundvalen för en reformeradförmögenhetsbeskattning.Som föreslås i motion Sk388 bör man i avvaktan på en nyförmögenhetsbeskattning införa en progressiv skatteskala. Överden befintliga nivån på 1,bör man införa två nya skikt,ett på 2,för förmögenhet och ett på3% för vad som överstiger 3600000 kr.Hösten 1991 beslutade -- med sitt beslutom förmögenhetsskatten -- att också sänka arvs- ochgåvoskatten. Denna åtgärd medförde ett skattebortfall på 420miljoner kronor.Som yrkas i motion Sk388 bör skatteskalorna återställas tillvad som gällde före beslutet hösten 1991.BostadsförmånSom anförs i motion Sk381 av m.fl. (s) ärschablonreglerna för värderingen av bostadsförmåner alltförstelbenta. Reglerna leder regelmässigt till att värdena förtjänstebostäder på landsbygden tas upp för högt. Detta gällersärskilt i fråga om avsides belägna bostäder med låg standard.Motsvarande synpunkter anförs också i motion Sk318 av PatrikNorinder (m).Enligt vår uppfattning kan det ifrågasättas om man inte vidvärderingen generellt bör kunna ta större hänsyn tillbostadens belägenhet och standard. Som anförs i motionen börman också beakta om arbetstagaren själv får svara förfastighetens skötsel. Att det är fråga om tjänstebostäder utanbesittningsskydd är också något som bör föranleda ett lägrevärde än hyresnivån för jämförbara bostäder. Vi instämmerockså i motionärernas uppfattning att möjligheterna tilljämkning bör förbättras.Vi anser att de här angivna kraven på förbättringar börtillgodoses i den översyn som pågår rörandeförmånsbeskattningen och att regeringen bör lägga fram ettförslag till ändringar av reglerna fr.o.m. inkomståret 1984.Vad som här har anförts bör med anledning avmotionerna som sin mening ge regeringen till känna.UtlandstraktamentenDe regler som gäller för utlandstraktamenten är alltförgynnsamma jämfört med vad som gäller för tjänsteresor inomlandet. De avdragsbelopp som fastställer förökade levnadskostnader utomlands är avsevärt högre än vad somföljer av principerna för skattereformen.I motion Sk305 av och ()krävs en förnyad och fördjupad prövning av reglerna i syfteatt skapa likformighet och neutralitet med reglerna förtjänsteresa i vår uppfattning bör regeringen skyndsamt lägga framförslag till sådana ändringar av reglerna att syftet medmotionen tillgodoses.BilförmånI motionerna Sk331 av och () och Sk376 av m.fl. (s) kritiseras reglernaom tjänstebilar för snedvridningar och en allt störreutbredning av bilismen på våra vägar.Som reglerna har utformats väljer man både inom näringslivetoch inom den offentliga verksamheten i ökad utsträckning attköpa eller leasa nya och stora bilar till sina anställda, ochföretagen har i princip rätt till avdrag för samtligaomkostnader för bilarna. De anställda får sedan i regelanvända bilen i tjänsten och privat utan begränsningar ochmånga gånger också utan att belastas med några kostnader förprivatkörningen. Vid beskattningen tar man inte heller hänsyntill den privata körsträckan.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att reglerna börändras så att de inte ensidigt gynnar tjänstebilar påbekostnad av dem som kör med egen bil. bör reglernautformas på ett sätt som skapar en bättre hushållning medresurserna. Av rättviseskäl och för att dämpa bilismens alltstörre utbredning bör man vid beskattningen också ta hänsyntill körsträckornas längd.Vad som här har anförts bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed är syftet med motionerna Sk331och Sk371 tillgodosett, liksom också de motsvarande krav somställs i motionerna Sk328, Sk377 och Sk345.YrkandenVänsterpartiet yrkar bifall till de krav som ställs i motionSk388 i de aktuella frågorna, och regeringen bör skyndsamtlägga fram förslag till de lagändringar som behövs.Om avslår yrkanden ställer vi ossbakom de reservationer i dessa frågor som har avlämnats avLars m.fl. (s).Vad som har anförts ovan angående bostadsförmåner,utlandstraktamenten och bilförmåner leder till särskildayrkanden vid mom. 12, 15 och 16 i utskottets hemställan. Iövrigt biträder hemställan i reservationerna avLars m.fl. (s).Med hänvisning till det anförda yrkar vi vid mom. 1--3, 5, 12,15 och 16 i utskottets hemställan1. beträffande fördelningspolitik och skatteuttaget m.m.att med anledning av motion 1992/93:Sk388 yrkande1 och motionerna 1992/93:Sk354 yrkandena 1 och 7,1992/93:Sk302, 1992/93:Sk307, 1992/93:Sk308,1992/93:Sk316, 1992/93:Sk354 yrkandena 6 och 8,1992/93:Sk360 och 1992/93:Sk372 och med avslag på motion1992/93:Sk342 begär att regeringen skyndsamt lägger framförslag till de ändringar i skatteskalan för statliginkomstskatt och till avtrappning av grundavdraget somföranleds av motion 1992/93:Sk388 i dessa delar,2. beträffande kapitalinkomster m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Sk388yrkandena 2 och 3 och 1992/93:Sk354 yrkandena 9--11 och 14begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag tilllagändringar av innebörd att skattesatsen för allakapitalinkomster och för värdepappersfonder m.m. skall vara30% , att avkastningsskatten på privatapensionsförsäkringar skall vara och att reglerna omberäkningen av fåmansföretagares kapitalinkomster återställstill vad som gällde före beslut ,3. beträffande avdragsbegränsningar för räntora) att med anledning av motion 1992/93:Sk388yrkande 4 begär att regeringen lägger fram förslag tilllagändring av innebörd att ett avdragstak på 110000 krinförs för ränteutgifter,b) -- om yrkandet under a inte vinner bifall -- att riksdagenmed anledning av motion 1992/93:Sk388 yrkande 5 begär attregeringen lägger fram förslag till lagändring av innebörd attde avdragsregler för ränteutgifter som gällde före riksdagensbeslut återinförs,5. beträffande skatteskalorna för förmögenhetsskatten ocharvs- och gåvoskattenatt med anledning av motion 1992/93:Sk388yrkandena 14 och 15 begär att regeringen skyndsamt lägger framförslag till sådana lagändringar beträffande skatteskalornaför förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten somföranleds av motionen,12. beträffande bostadsförmånatt med anledning av motionerna 1992/93:Sk318 och1992/93:Sk381 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts ovan om värderingen av bostadsförmåner,15. beträffande utlandstraktamentenatt med bifall till motion 1992/93:Sk305 och medanledning av vad som anförts här ovan begär skyndsamt förslagfrån regeringen om ändrade beskattningsregler förutlandstraktamenten och avdrag för ökade levnadskostnaderutomlands,16. beträffande bilförmåneratt med anledning av motionerna 1992/93:Sk328,1992/93:Sk331, 1992/93:Sk345, 1992/93:Sk376 och1992/93:Sk377 och med avslag på motionerna 1992/93:Sk309,1992/93:Sk330, 1992/93:Sk334, 1992/93:Sk357 och1992/93:Sk366 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts ovan om ändringar i reglerna om bilförmåner.