bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — bör inte sänka sina bidrag till deinternationella organisationerna som är verksamma på området.Motion U249 (fp) tar upp en rad förslag på befolkningsområdet.Enligt motionen är den snabba befolkningsökningen, som till två tredjedelarsker i städerna, ett allvarligt hot mot möjligheterna till en bärkraftigutveckling. bilaterala arbete beträffande befolkningsfrågan är någoteftersatt. Det är angeläget att satsningar inom familjeplanering medvetet försin i bilaterala förhandlingar så att projekt kan igångsättas i programländerna.Ett sådant bilateralt samarbete innebär att svensk biståndspersonal engagerasoch därmed ökar kunskaperna på området (yrkandena 2 och 3). Enligt yrkande 4bör en ökad uppmärksamhet ägnas åt läskunnighetens betydelse förfamiljeplaneringsprogrammens förverkligande.Ökade satsningar måste göras på informationsverksamhet bland ungdomar om attpreventivmedel finns samt på att möjliggöra en kontinuerlig tillgång tillpreventivmedel (yrkande 1).Även i motion U213 (fp) föreslås ökad tillgänglighet av preventivmedel samtökade informationsinsatser (yrkandena 1 och 2). Enligt motionens yrkande 3 börSverige i internationella sammanhang verka för att inte abortlagar införs somleder till en ökning av antalet illegala aborter.Enligt yrkande 3 i motion U275 (s) bör beträffande befolkningsfrågan insatserför familjeplanering och för unga kvinnors utbildning särskilt uppmärksammas.I motion A811 (c) hävdas att den viktigaste befolkningsåtgärden är att stärkakvinnans ställning. Om kvinnan får status och själv kan styra över sin ekonomi,föder hon inte fler barn än hon kan ta hand om. Biståndet på befolkningsområdetbör ökas.Enligt motion U212 (s) går av det svenska biståndet tillinsatser för människor med funktionshinder. Motionärerna påpekar att fattigdomdrabbar funktionshindrade i särskilt hårt samt att i de flestau-länder avancerad sjukvård saknas liksom möjligheter till rehabilitering. Deanser därför att av biståndet bör avsättas till insatser förfunktionshindrade. Personer och organisationer med erfarenhet frånhandikappområdet bör ha inflytande över utformningen av biståndsinsatserna.I motion U250 (s) yrkande 6 anges att befolkningsfrågorna vuxit i betydelse.Frågorna kräver enligt motionen en hållbar utvecklingsstrategi på alla områden.Kvinnors rättigheter och utbildning måste uppmärksammas liksom rätten att fåkunskap och tillgång till familjeplaneringen. I motionen efterlyses regeringensstrategi i dessa frågor inför befolkningskonferensen 1994.Enligt yrkande 5 i motion U249 och yrkande 4 i motion U213 (båda fp) börSverige medverka till att avgörande frågor på befolkningsområdet uppmärksammasinför befolkningskonferensen och att de belyses i förberedelsearbetet. Detgäller bl.a. familjeplanering, abortproblematiken och preventivmedel.Enligt yrkande 2 i motion U260 (s) är det inför befolkningskonferensennödvändigt att koppla samman frågorna om överbefolkning,i-ländernas överkonsumtion och jordens begränsade resurser.UtskottetBefolkningsutvecklingen är en av de viktigaste framtidsfrågorna. Påmindre än har jordens befolkning tredubblats och uppgår nu till ca 5miljarder. Tillgängliga prognoser visar på att världens befolkning kommeratt uppgå till 6,3 miljarder . Den genomsnittliga befolkningsökningennådde en topp på åren 1965--1970. ökar jordens befolkning med 1,7 %per år, och det har den gjort sedan år 1975.Den årliga tillväxten i absoluta tal ökar fortfarande och förväntas uppgåtill 98 miljoner 1995--2000. Därefter väntas tillväxttakten börjasjunka.Mellanåren 1985--1990 stod för av jordensbefolkningstillväxt. Den siffran väntas stiga till åren 2020--2025. Detfinns dock stora regionala skillnader i tillväxttakten. I ochSydasien har födelsetalen fallit något, medan i tillväxten i många fallligger på per år.Medellivslängden som för del --1990 beräknastill förväntas öka till --2025. Flerau-länder kommer alltså att under de närmaste decennierna få en allt högre andeläldre personer i sin befolkning.En fortsatt snabb ökning av världens befolkning får allvarliga följder påmånga områden. Miljöförstöring, okontrollerad urbanisering, tilltagandemigration liksom det starkt ökande trycket på hälso- och sjukvården samtutbildningen kan nämnas som de mest akuta problemområdena.I detta sammanhang finns det även anledning att ta med i bilden relationenmellan befolkning och resursförbrukning. Trots den osäkerhet som det innebäratt rättvisande jämföra befolkningsmängd med förbrukning av världens resurservet man dock att i-ländernas invånare som utgör en fjärdedel av världens helabefolkning konsumerar tre fjärdedelar av världens energi, av allakommersiella bränslen och av allt stål som framställs. Eftersom i-ländernakonsumerar mer bidrar de också i större grad till miljöförorening.Sverige ger ett omfattande bistånd till insatser på befolkningsområdet såvälgenom multilaterala organisationer som genom det bilaterala stödet via SIDA.Sedan länge hör till de länder som bidrar mest till multilateralaprogram på befolkningsområdet (UNFPA ochfamiljeplaneringsfederationen IPPF). Dessa bidrag har ökat kraftigt undersenare år. har också stött WHO:s olika program rörandefamiljeplanering och reproduktiv hälsa (mödrahälsovård).Även det bilaterala stödet genom SIDA har ökat, och sedan år1990 har SIDA prioriterat stödinsatser på befolkningsområdet. I dettasammanhang vill utskottet erinra om att anslagsposten Särskilda program, vilkenbehandlas längre fram i detta betänkande, i enlighet med en framställning frånutskottet (1990/91:UU15, s. 70) höjdes från till 30 miljonerkronor. utnyttjas bl.a. för att stödja metodutveckling ochkunskapsspridning om befolkningsfrågor genom internationella och regionalaorganisationer samt för att ge extra stöd till programländer.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionenklart uttalar att befolkningsfrågan bör finnas med som en viktig aspekt i alltvårt utvecklingssamarbete. Det är uppenbart att en rad åtgärder för attåstadkomma en varaktig, ekonomisk och social utveckling är nödvändiga ombefolkningsökningen skall kunna bromsas. Många bilaterala biståndsinsatser harbetydelse för befolkningsutvecklingen utan att klassificeras somfamiljeplaneringsåtgärder. Befolkningsfrågorna bör enligt utskottets mening sesi ett socialt sammanhang. Förbättrad inkomstnivå för de fattiga, förbättrad ochutökad utbildning och förbättring av kvinnans ställning i familj och samhälleär faktorer som förutom direkta familjeplaneringsåtgärder gynnsamt påverkarbefolkningsfrågornas utveckling. Huvudinriktningen av åtgärderna påbefolkningsområdet måste, som anges i propositionen, vara att bekämpafattigdomen och höja kvinnornas status.Befolkningsfrågorna innefattar alltså insatser på en rad olikabiståndsområden. Utskottet noterar att i regeringens budgetförslag, som jukännetecknas av en betydande minskning av det svenska utvecklingsbiståndet, ärbefolkningsfrågor ett område som prioriteras. Utskottet utgår från attregeringen även framgent ägnar dessa frågor stor uppmärksamhet.SIDA har inlett en utveckling och fördjupning av arbetetmed befolkningsfrågor. Syftet är att utveckla en tydlig strategi för SIDA:s synpå befolkningsområdet som underlag för ökade insatser. Arbetet med framtagandetav strategin har följande tre utgångspunkter.Ekonomiska, sociala, legala och kulturella förutsättningar för "children bychoice". I detta perspektiv är befolkningsfrågan en integrerad del avsamhällets generella utvecklingssträvanden, lagstiftning, kultur och religion.Kvinnors -- och mäns -- sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter.Insatserna på detta område måste utgå från olika målgruppers behov ochönskemål.Sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av en vissbefolkningsutveckling.Utskottet konstaterar att de nya riktlinjer på biståndsområdet som SIDA nuarbetar med ligger väl i linje med vad som anförs och förordas i här aktuellamotioner. Det är angeläget att riktlinjerna integreras i den reguljäraverksamheten med samarbetsländerna.Förslag om specifika åtgärder för familjeplanering förs fram i två motioner.Det gäller information och ökad tillgänglighet beträffande preventivmedel samtinsatser för att motverka en restriktiv abortlagstiftning.I den i det föregående refererade strategin för insatser påbefolkningsområdet som SIDA nu utvecklar ingår bl.a. att stödja information omolika preventivmedel, inte minst bland ungdomar och olika riskgrupper förhiv/aids. Åtgärderna syftar även till att öka den ekonomiska och geografiskatillgängligheten av olika preventivmedel samt att öka möjligheterna för säkraaborter.I detta sammanhang vill utskottet understryka vad som anförs i propositionen omatt det är viktigt att de åtgärder som vidtas på familjeplaneringsområdetgenomförs i ett perspektiv där individens värdighet och rättigheter står icentrum och att man inte genom kollektiva påbud föreskriver för människor hurde skall se på sin familjebildning.Med det ovan anförda betraktar utskottet motionerna U209 (s), U213 (fp)yrkandena 1--3, U249 (fp) yrkandena 1--4, U259 (fp, m, c, kds, nyd), U275 (s)yrkande 3 och motion A811 (c) yrkande 3 som besvarade.Enligt motion U212 (s) bör av det svenska biståndetgå till speciellt riktade insatser för funktionshindrade. Motionärerna förordarockså att människor med erfarenhet från handikappområdet bör delta iberedningen och utformningen av biståndet.FN:s generalförsamling antog ett världsaktionsprogram förhandikappade. Det svenska biståndet till funktionshindrade utgår från dettaprogram. Den övergripande målsättningen är att integrera insatserna inom ramenför biståndet. SIDA har presenterat nya riktlinjer förbiståndet inom handikappområdet. Dessa avser såväl bilaterala insatser sommultilaterala och stöd till enskilda organisationer. har SIDA ensärskild referensgrupp med uppgift att biträda SIDA vid bedömning av insatserinom handikappområdet. I referensgruppen ingår bl.a. personer utsedda avhandikapprörelsens olika organisationer.Inom ramen för det multilaterala biståndet gäller samma målsättning som fördet bilaterala biståndet, nämligen att i största möjliga utsträckning integrerahandikappaspekten i den löpande utvecklingsprocessen.Det stöd på handikappområdet som SIDA lämnar inom ramen för anslagspostenSärskilda program har ökat från 3,7 miljoner /92 till planerade utbetalningar nästa budgetår på 5 miljonerkronor. I propositionen aviseras att vissa omprioriteringar av insatserna underanslagsposten skall göras till förmån för bl.a. handikappade.Med hänsyn till den svåra situation som handikappade i har är detenligt utskottets mening angeläget med utökade biståndsinsatser. Utskottet ärdock inte berett att slå fast en visss nivå för biståndet på handikappområdet.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion U212 (s).År 1994 anordnar FN en internationell konferens om befolkning och utveckling.Regeringen har tillkallat en nationalkommitté med uppgift attförbereda det svenska agerandet vid konferensen och att dra upp riktlinjernaför svensk politik på området. har enligt vad som anges idirektiven (dir. 1992:55) i uppgift att bidra till utformandet av de svenskaställningstagandena samt att informera om och lämna synpunkter på FN-materialoch svenskt underlag. Den skall även fungera som ett samrådsorgan, därregeringen kan förankra ståndpunkter av relevans för befolkningsfrågan och för1994 års konferens. I ingår representanter för de politiskapartierna, berörda departement, myndigheter och andra organisationer.Förberedelserna inför innefattar bl.a. expertmöten samtregionala konferenser. I detta förberedande arbete är avsikten att ta upp någraav de viktigare delfrågorna vid konferensen som kvinnoperspektivet,uppföljningen av miljökonferensen i , aids, olika ekonomiska teorier ombefolkningsutvecklingen samt etiska aspekter. Enligt vad utskottet inhämtat harNationalkommittén agerat för att i första hand miljöaspekterna ochkvinnofrågorna noga uppmärksammas.I detta sammanhang vill utskottet erinra om att en oberoende kommission förbefolkningsfrågor -- Independent Commission on Population and the Quality ofLife -- har inrättats . Kommissionen som leds av en tidigareportugisisk premiärminister, , skall lägga fram enrapport till befolkningskonferens. bidrar till finansieringenav kommissionen.När det gäller förberedelsearbetet inför befolkningskonferensen delarutskottet den allmänna syn som kommer till uttryck i budgetpropositionen ochsom ligger bakom flera av de här aktuella motionsyrkandena, nämligen att detär viktigt att förberedelserna för konferensen är gedigna och att u-ländernahar möjlighet att aktivt delta i det förberedande arbetet. Det är enligtutskottets mening angeläget att i såväl i förberedelsearbetet införkonferensen som vid själva konferensen spelar en aktiv och pådrivande roll närdet gäller familjeplanering och åtgärder för att stärka kvinnors ställning.Med hänvisning till det anförda får motionerna U213 (fp) yrkande 4, U249 (fp)yrkande 5, U250 (s) yrkande 6 och U260 (s) yrkande 2 anses vara besvarade.Kvinnoinriktat bistånd m.m.Sammanfattning av motionernaEnligt yrkande 5 i motion U275 (s) måste riktlinjer och strategier för hurkvinnofrågor skall integreras i biståndet utarbetas vid samtligabiståndsmyndigheter, dvs. inte bara SIDA utan även BITS, SAREC och Swedecorp.I motion U282 (kds) yrkande 2 föreslås att kvinnans ojämlika situationuppmärksammas och med olika insatser åtgärdas i alla biståndsprojekt.Enligt motion U228 (m) måste biståndet omfördelas så att det inriktas motkvinnor och familjerna i en avsevärt högre utsträckning än . Kvinnorsdelaktighet i projekten behöver stärkas. Ett sätt att nå fram till kvinnorna ärenligt motionen att arbeta med både svenska och internationellakvinnoorganisationer av olika slag,Enligt yrkande 5 i motion A811 (c) bör stöd till kvinnor, förutom att vara enintegrerad del av projekt, också ges till separata kvinnoprojekt och i ökandeomfattning.Enligt yrkande 4 i motion U275 (s) bör en nationalkommitté skyndsamttillsättas inför kvinnokonferensen . Bland frågor som bör förberedas nämnsi motionen flyktingkvinnornas situation och kvinnors tillgång till utbildning,hälsovård och familjeplanering.Motion U224 (kds, s, m, fp, c, nyd, v) tar upp problemet med kvinnligomskärelse/könsstympning. Enligt yrkande 3 finns behov av att stödjaorganisationer som i olika upplyser om farorna med könsstympning.Enligt yrkande 4 bör stöd ges till utbildning av de inhemska "barnmorskorna" såatt dessa inser skadligheten med könsstympning och upphör med den verksamheten.I yrkande 5 noteras konsensusbeslutet vid den internationella konferensen förstöd till barn i . I artikel 28 förbinder sig deltagandenationer att skydda flickor mot traditionell omskärelse. I motionen förutsättsatt detta kommer att finnas med i biståndsdialogen med berörda länder.I motion U268 (s) föreslås inrättandet av en professur i internationellmödrahälsovård. Finansiering bör ske över biståndsanslaget.I yrkande 11 i motion U221 (c) anges att barnens situation är nära förknippadmed kvinnors situation och utbildningsnivå. Biståndet till kvinnor börfortsätta att öka.I motion U650 (s, m, fp, c, kds, nyd, v) hemställs att i enframställning till regeringen skall ställa sig bakom motionärernas synpunkterpå behovet av riktade insatser för utbildning av världens flickebarn.I motion U640 (fp) refereras till FN:s konvention om barns rättigheter. Medutgångspunkt i konventionen bör barnen alltid sättas främst i svenskt bistånd.UtskottetDet råder allmän enighet om att insatser för att på olika områden förbättrakvinnors levnadsvillkor och stärka deras ställning är en viktig del av detsvenska biståndet.I propositionen anger regeringen att biståndet skall, förutom att uppmärksammaatt även kvinnor omfattas av respekten för mänskliga rättigheter, stödjakvinnans ställning bl.a. genom att skapa bättre förutsättningar för utbildningoch hälsovård. Kvinnorna skall ges ökade möjligheter till egen försörjning ochtill deltagande i samhällsprocessen. De bör också i större utsträckningintegreras i utvecklingsarbetet och beredas möjligheter att delta aktivt ibeslut om och utformning av utvecklingsinsatser. I relationerna medsamarbetsländer skall kvinnoaspekter regelmässigt aktualiseras.Utskottet har också och (bet.1991/92:UU15,) framhållit betydelsen av att man i biståndet uppmärksammarkvinnornas roll och ställning. Utskottet underströk då att det är fulltmotiverat att allt utvecklingssamarbete genomsyras av en vilja att identifieraoch åtgärda problem som rör kvinnans ställning.I motion U275 (s) förordas att samtliga biståndsmyndigheter bör utarbetariktlinjer och strategier för hur kvinnofrågor skall integreras i biståndet.Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Utrikesdepartementet lät göra en översyn av kvinnors roll i detbilaterala och multilaterala biståndet. I rapporten redovisas hur verksamhet inom andra biståndsmyndigheter än SIDAtar hänsyn till kvinnors speciella situation. I förra årets budgetproposition(prop. 1991/92:100, bil. 4) anförs att förutsättningarna för att bedrivakvinnoinriktat bistånd skiljer sig åt mellan olika biståndsmyndigheter men attäven de mindre myndigheterna i likhet med SIDA bör utarbeta praktiskt inriktadestrategier för att i sin verksamhet främja utvecklingen för och genom kvinnor.SIDA redovisar i årets anslagsframställning de omfattande insatser som görsför att öka kvinnors deltagande i utvecklingsprocessen. BITS har under år 1992utarbetat vissa riktlinjer som skall vara vägledande för myndighetensverksamhet vad gäller hänsynstagande till kvinnors speciella utvecklingsbehovoch utsatthet i samhället. Riktlinjerna omfattar såväl det tekniska samarbetetoch u-kreditverksamheten som den internationella kursverksamheten. I BITSdialog med samarbetsländerna skall kunskap inhämtas om kvinnans ställning iutvecklingsarbetet i ifrågavarande land för att öka förståelsen för hur hänsyntill kvinnans roll kan införlivas i beredningsprocessen av enskilda insatseroch projekt.SAREC ger inom ramen för regionala program bl.a. stöd till forskning inriktadpå kvinnofrågor.Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete för att integrerakvinnofrågor i det svenska biståndet. Utskottet utgår från att insatserna pådetta område kommer att ytterligare byggas ut. Detta kan ske i form avdirekt kvinnoinriktade insatser i programländerna, ökade möjligheter förkvinnligt deltagande och medverkande i biståndets utformning samt iplaneringen, utförandet och utvärderingen av enskilda biståndsinsatser. Även omdet kan finnas vissa svårigheter som t.ex. i fråga om BITS verksamhet som ärstyrd genom efterfrågan från mottagarna är det viktigt att kvinnoperspektivetså långt möjligt integreras i biståndsinsatserna.Med det anförda får motionerna U275 (s) yrkande 5 (delvis), U282 (kds)yrkande 2, U228 (m), A811 yrkande 5 anses besvarade.Med anledning av förslaget i motion U275 (s) om tillsättande av ennationalkommitté för att förbereda kvinnokonferensen i villutskottet erinra om sitt ställningstagande till motionsförslag medsammma syfte. Utskottet (1991/92:UU15) framhöll då att de politiskakvinnoorganisationerna har en naturlig roll att spela i det förberedelsearbetesom är nödvändigt inför . Utskottet utgick ifrån attregeringen tillsätter en nationalkommitté med uppgift att samordnadetta arbete.I sitt avlämnade betänkande om mänskliga rättigheter (1992/93:UU3)behandlar utskottet bl.a. ett motionsförslag om att kvinnokonferensen skall gespublicitet och resurser i samma omfattning som FN:s övriga världskonferenser.Med anledning härav uttalar utskottet att det utgår från att regeringen bl.a. ifråga om resurser och publicitet kommer att verka för att 1995 årsvärldskonferens, både från svenskt håll och internationellt, blir behandlad påmotsvarande sätt som FN:s övriga världskonferenser.Mot denna bakgrund räknar utskottets med att -- i likhet med vad som skettinför -- en nationalkommitté för kvinnokonferensensnarast tillkallas.Med hänvisning till det anförda finner utskottet yrkande 4 i motion U275 (s)besvarat.I motion U224 (kds, s, m, fp, c, nyd, v) föreslås en rad åtgärder för attmotverka bruket av kvinnlig omskärelse. Enligt en utredning av FN:s expertgruppför traditionella beteendemönster förekommer omskärelse av kvinnor i vissaasiatiska stater samt i minst 25 afrikanska stater. I förekommer detbland vissa invandrargrupper. har beräknat att ca 90 miljoner kvinnoroch barn drabbas härav. De skäl som anges för att upprätthålla dettahandlingsmönster är bl.a. religion, sedvänja, hygien, minskande av kvinnorssexuella behov, fertilitet och underlättande av sexuella relationer. Mångakvinnor tror, påpekar expertgruppen, att de som rättrogna muslimer måsteunderkasta sig denna operation även om den inte nämns i och trots attden fördömts av framstående muslimska religiösa ledare. I många länder ingåromskärelse som en del av de unga flickornas initiering i vuxenlivet och är enförutsättning för äktenskap.FN:s kommission för mänskliga rättigheter har slagit fast att omskärelse ärhälsovådlig och utgör ett övergrepp mot kvinnors värdighet. WHO har fördömtkvinnlig omskärelse såsom utgörande en allvarlig hälsorisk. WHO och FN:sbarnfond har i arbetat med särskilda undervisningsprogram för attpåverka kvinnor och män i de områden där kvinnlig omskärelse förekommer.Sverige har i det internationella samarbetet påtalat riskerna med kvinnligomskärelse. I den strategi på befolkningsområdet som SIDA utarbetat ingår ävenatt förbättra möjligheterna för medicinska insatser inom området sexuell ochreproduktiv hälsa. SAREC har inom ramen för stödet till forskning om mödrarshälsa bl.a. tagit upp problem rörande omskärelse av kvinnor. I slutdokumentetfrån den konferens som de afrikanska staternas samarbetsorgan (OAU) anordnade iDakar om stöd till barn ingår som en särskild punkt ettåtagande av de deltagande staterna om bekämpning av skadliga traditioner såsomomskärelse av kvinnor.Utskottet vill poängtera att ställningstagandet vid konferensen i harsärskild tyngd eftersom det initierades av kvinnor från de afrikanska länderna.Ställningstagandet innebär bl.a. att de svenska biståndsorganen också har fåtten god grund för att föra fram sin syn samt för det fortsatta arbetet för attskydda kvinnor mot omskärelse.Motionsförslag som rör kvinnlig omskärelse behandlades under föregåenderiksmöte av såväl utrikesutskottet (1991/92:UU2) som socialförsäkringsutskottet(1991/92:SfU10). Under innevarande kommer denna fråga att behandlasäven av socialutskottet.Med det här anförda får motion U224 (kds, s, m, fp, c, nyd, v) yrkandena 3, 4och 5 anses vara besvarade.Enligt motion U268 (s) är det angeläget att en professur i internationellmödrahälsovård inrättas. Med anledning av motionärernas synpunkter på behovetav en sådan professur vill utskottet anföra följande.SAREC beslöt att utvidga stödet till forskning ommödrars hälsa. Följande insatser ingår i detta program.Stöd till forskningsprogrammet vid WHO:s familjeenhet.Stöd till utveckling av inhemska forskargrupper i , ,, , och Vietnam.En kartläggning av mödradödligheten i och . Olika sätt attförbättra mödrahälsovården och förlossningsvården studeras i ,, , och Nicaragua.Tonårsfertilitet och aborter studeras i , , och Vietnam.Enligt SAREC:s mening behövs kompetens från flera discipliner för attkunskapen på mödravårdsområdet skall kunna utvecklas. Flera svenskainstitutioner, bl.a. gynekologi vid Uppsalauniversitet och i , har involverats i dennautveckling och fungerar som handledare för u-landsdoktorander.Utskottet har (bet. 1990/91:UU15, 1991/92:UU15) behandlatförslag med samma syfte som det här aktuella. Utskottet ansåg att frågan om enprofessur i internationell mödrahälsovård hade hög prioritet.