bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Anslaget behöver förasupp med endast ett formellt belopp på 1000 kr.Arbetsmarknadsutskottet lämnar i sitt yttranderegeringsförslaget utan erinran.Finansutskottet tillstyrker förslaget i propositionen omlokaliseringslån.Finansieringen av arbetslöshetsersättningenI kompletteringspropositionen (bil.8, s.66--67)redovisar föredragande statsrådet beräkningar för finansieringenav arbetslöshetsersättningen. Av redovisningen framgår attintäkterna inte kommer att räcka till för att täcka statenskostnader för de kontanta understöden,permitteringslöneersättningen och vissa utbildningsbidrag undernästa budgetår. Arbetsmarknadsfonden måste därför, enligtpropositionen, tillföras ytterligare medel.Riksförsäkringsverket disponerar en rörlig krediti om högst för de ändamålsom skall finansieras ur Arbetsmarknadsfonden. Denna rörligakredit föreslås utökad till högst för nästabudgetår.Förslag beträffande finansieringen av Arbetsmarknadsfonden harväckts i två motioner, Fi92 (s) yrkandena 12--15 och 27 samtFi117 (v) yrkande 29.Enligt motion Fi92 (s) befinner sigarbetslöshetsförsäkringen i en finansiell kris. Det är därför,menar motionärerna, nödvändigt att snabbt åstadkomma en rimligoch hållbar finansiering. De förslag som presenteratstillgodoser inte kraven på en långsiktig lösning, därförsäkringen utgör en del i en aktiv arbetsmarknadspolitik.Motionärerna vill därför föreslå en genomgående omläggning avförsäkringen och dess finansiering. Den grundläggande principeni denna bör vara att produktionen i allt väsentligt skall bärakostnaderna både för arbetslöshetsförsäkringen och för de aktivaåtgärderna i form av arbetsgivaravgifter. Det skall ske genomuttag av arbetsgivaravgifter, som förs tillArbetsmarknadsfonden. Framöver skall således även de aktivaåtgärderna finansieras ur fonden. Förslag om detta kommer enligtmotionen att läggas fram senare.Socialdemokraterna vill förstärka Arbetsmarknadsfonden med dearbetsgivaravgifter som finansierat sjukförsäkringen(yrkandena 12--14). Det utrymme som frigörs genom höjning avegenavgiften i sjukförsäkringen bör utnyttjas för en sänkning avarbetsgivaravgiften för sjukförsäkringen med 1,03 procentenheteroch en motsvarande höjning av arbetsmarknadsavgiften frånkommande årsskifte. Socialdemokraterna vill därutövertillfälligt förstärka fonden genom en höjning av skatten påinkomster över den s.k. brytpunkten, vilket beräknas ökastatsinkomsterna med . Detta förslag behandlarfinansutskottet under skatteavsnittet i detta betänkande. Denföreslagna inkomstskattehöjningen skall således, menarmotionärerna i yrkande 27, finansiera kostnaderna förarbetslösheten. Ytterligare höjning av egenavgifterna iarbetslöshetsförsäkringen avvisas.Vänsterpartiet anser i motion Fi117 (yrkande 29) att derassamlade förslag till åtgärder för att stimulera efterfråganväsentligt skulle minska utbetalningarna från fonden. Även om såsker behövs en förstärkning av fonden. Detta skall ske genom av den i annat sammanhang föreslagna höjningen avarbetsgivaravgiften avsätts som höjd arbetsmarknadsavgift.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar i sitt yttrande till sittbetänkande AU11. Som utskottet där anförde i samband medbehandlingen av årets budgetproposition råder det inget tvivelom att man på något sätt måste komma till rätta medunderfinansieringen av de kontanta understöden ochutbildningsbidragen. Systemet har inte en uppbyggnad som äravpassad för den nuvarande nivån på arbetslösheten och denutveckling som kan förutses under den närmaste tiden.Underskottet i Arbetsmarknadsfonden, som kan väntas öka ändåsnabbare under nästa budgetår, visar enligt utskottet medtydlighet att en rimligare balans måste åstadkommas mellaninkomster och utgifter för arbetslöshetsförsäkringen.Utskottet hänvisar vidare till att frågan om ändradberäkningsgrund för att fastställa ersättningsbeloppen fördagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och KAS, liksomsänkning av ersättningsnivån och införande av karensdagar,behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93:AU20.Genom dessa förslag beräknas en besparing för staten på ca5miljarder kronor.Hela frågan om arbetslöshetsförsäkringen, dess utformning ochfinansiering, liksom om finansieringen av de kontantaunderstöden och det växande underskottet i Arbetsmarknadsfondeningår i den pågående utredningen om en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (A1992:03), som väntas lägga fram sinaförslag . Enligt utskottets mening bör dettautredningsarbete och den efterföljande beredningen inomregeringskansliet avvaktas. Det saknas därför, enligt utskottet,anledning att nu göra något uttalande med anledning av deyrkanden som framställs av Socialdemokraterna (yrkandena12, 15 och 27) och (Fi117 yrkande 29). Dessa bördärför avstyrkas. Socialdemokraternas företrädare iarbetsmarknadsutskottet har i denna fråga avgivit en avvikandemening.Mot bakgrund av den finansiella redovisningen i propositionenställer sig arbetsmarknadsutskottet bakom förslaget att höja denkredit som får disponeras i till högst 55miljarder kronor. Propositionen bör således enligtarbetsmarknadsutskottet bifallas i denna del.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande (SfU4y)att yrkandena 12--14 i motion Fi92 (s) beträffande kopplingenmellan Arbetsmarknadsfondens finansiering och finansieringen avsjukförsäkringen bör avstyrkas med anledning av att regeringenhar utfärdat direktiv till en beredning med uppdrag att lämnaförslag till ny ordning för lagfästa försäkringsersättningar vidsjukdom och arbetsskada.Socialdemokraternas företrädare har avgivit en avvikandemening till yttrandet beträffande finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen.Finansutskottet delar helt den syn somarbetsmarknadsutskottet och socialförsäkringsutskottet redovisatoch kan därför tillstyrka propositionens förslag. Motion Fi92(s) yrkandena 12--15 och motion Fi117 (v) yrkande 29 avstyrks.Beträffande yrkande27 i motion Fi92(s) hänvisas tillavsnittet om skatter i betänkandet. Där avstyrksmotionsförslaget om inkomstskattehöjning. Med anledning häravavstyrker utskottet även yrkande27.Finansiering av den statliga lönegarantinPå grund av det stora antalet konkurser under de gångna årenhar utbetalningarna från Lönegarantifonden ökat kraftigt. Ipropositionen görs bedömningen att antalet konkurser kommer attligga kvar på en hög nivå under nästa budgetår. Kostnaden förden statliga lönegarantin beräknas därför uppgå till ca 4,7miljarder kronor under /94, mot vilket skallställas beräknade inkomster på . Kostnadernakommer därmed att överstiga intäkterna med ,till vilket skall läggas ett underskott för innevarande budgetårsom beräknas till 3 miljarder kronor.Enligt propositionen är det därför nödvändigt att /94 förstärka Lönegarantifonden. Den rörligakredit som Kammarkollegiet disponerar för lönegarantikostnaderuppgår till . I propositionenföreslås den höjd till högst under nästabudgetår.I motion Fi93 (yrkande 5) föreslår Ny demokrati att denmaximala statliga lönegarantin bestäms till . Skälethärför är att det enligt motionärerna förekommer missbruk ochatt lönegarantin snedvrider konkurrensen.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande attden nya lönegarantilagen, som trädde i kraft ,innebär att det maximala garantibeloppet för varje arbetstagaresänktes från till ett fast belopp om 100000kr. Därefter har en utredning tillsatts (dir.1992:103) meduppgift att se över vissa delar av lönegarantisystemet. Syftetär att åstadkomma sådana regeländringar som, utan att garantinssociala syfte går förlorat, sammantaget begränsar utgifterna förgarantin och effektiviserar granskningen av att garantin användspå det sätt den är avsedd för. Frågor som aktualiseras i Nydemokratis motion kan antas bli belysta i utredningen.Arbetsmarknadsutskottet anser att denna utredning bör avvaktas.Motionen bör därför avstyrkas i den nu berörda delen.Utskottet har ingen erinran mot det i propositionen framfördaförslaget om en höjning till högst av denrörliga krediten under nästa budgetår för utbetalningar avlönegaranti.Finansutskottet erinrar om att det i propositionen anförsatt frågan om en eventuell sänkning av ersättningsnivån till80% utreds. I motion Fi93(nyd) beräknas dennabesparing kunna ge 700miljoner kronor redan budgetåret1993/94. Den särskilda utredare som regeringen tillkallat föratt se över frågor kring lönegarantin skall vara färdig senastden 1oktober 1993. Enligt utskottets mening talar såväl detstatsfinansiella läget som de fortsatta uppgifterna om missbrukav systemet för att denna fråga behandlas med stor skyndsamhet.Utskottet anser i likhet med arbetsmarknadsutskottet attriksdagen bör anta propositionens förslag beträffandefinansiering av en statlig lönegaranti.Finansutskottet anser vidare att motion Fi93 (nyd) yrkande 5om begränsning av lönegarantin bör avslås med anledning avden pågående utredningen.Investeringar och underhållsåtgärder för ökad tillväxtUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI propositionen (bil.5) föreslår regeringen attsärskilda insatser bör göras under budgetåren 1993/94 och1994/95 för att snabbt utveckla och förbättra de regionalatransportnäten. Motivet för dessa särskilda insatser är detsvåra arbetsmarknadsläget, varför det enligt propositionen ärviktigt att dessa investeringar inriktas mot projekt som kanpåbörjas snabbt och där sysselsättningseffekten är hög. Dessasärskilda insatser bör enligt regeringens proposition inriktasmot upprustning och underhåll av länsvägar och länsjärnvägar.Medlen bör fördelas med hänsyn till upprustningsbehovet och tillarbetsmarknadsläget i länen. Vid fördelning av medlen bör hänsynäven tas till i vilka län övriga investeringar i det regionalatransportnätet är av jämförelsevis mindre omfattning. Enligtpropositionen bör det ankomma på regeringen att fördela medlenmellan länen, och hur medlen skall användas beslutas sedan avlänsstyrelserna.Regeringen föreslår att till Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt anvisas /94. För påföljande budgetår anges vidare att detär rimligt att räkna med ytterligare insatser som gör attmotsvarande investeringsvolym kan upprätthållas.I motion Fi98 av m.fl.(s) anges attKopparbergs län, vid jämförelser med andra län, inte har fåttsitt behov av upprustnings- och underhållsmedel tillgodosett inågot avseende. Länsvägnätet är i behov av förstärkningsinsatserpå grund av låg bärighetsstandard. Upprustningsbehov föreliggerpå järnvägsnätet både på bansträckan --och förVästerdalsbanan. Motionärerna föreslår vidare att en utredningbör göras om att bygga ut Västerdalsbanan till Sälen.Även i motion Fi119 av () påtalasbehovet av särskilda insatser i . Enligtmotionären finns det fortfarande många dåligt underhållnagrusvägar med bärighetsrestriktioner som måste förbättras.I motion Fi108 av () konstateras attväginvesteringar ger förhållandevis få arbetstillfällen persatsad krona till skillnad från insatser på kulturområdet. Motdenna bakgrund yrkas att 100 miljoner omförs från det föreslagnaanslaget till sysselsättningsåtgärder på kulturområdet.Trafikutskottet anger i sitt yttrande (TU4y) att utskottetför närvarande bereder regeringens förslag i proposition1992/93:176 om investeringar i trafikens infrastruktur m.m.jämte motioner. Utgångspunkten för detta arbete är att förväginvesteringar bör inriktningen främst vara mot ekonomisktillväxt, ökad trafiksäkerhet och bättre miljö samt regionalbalans. Inriktningen för järnvägsinvesteringar bör i första handvara mot ökad tillgänglighet och bättre miljö.Trafikutskottet bedömer mot bakgrund av detta att regeringensförslag om särskilda underhållsåtgärder för länsvägar ochlänsjärnvägar är en lämpligt avvägd förstärkning. Genom denföreslagna medelsinriktningen möjliggörs en angelägenkomplettering till den långsiktiga uppbyggnaden av detnationella transportnätet. Utskottet förutsätter att de avlänsstyrelserna tidigare anmälda investeringsbehoven förlänsjärnvägarna därmed kan tillgodoses i väsentliga delar.Beträffande regeringens riktlinjer för medelsfördelningenmellan länen har utskottet inga erinringar. Utskottet menarvidare att med den arbetsfördelning som lagts fast bör detnormalt inte ankomma på att ta ställning till krav påunderhållsåtgärder i skilda regionala delar av trafiksystemet.Riksdagens uppgift bör främst vara att ange de övergripanderamarna och riktlinjerna samt svara för att det finns eneffektiv organisation och uppföljning av de resurser som avsättstill trafikens infrastruktur. Detta betyder också, enligtutskottet, att det i första hand bör ankomma på berördalänsstyrelser att bedöma förslag om att tillsätta utredningarför utbyggnader av länsjärnvägar.Av detta följer att trafikutskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionerna Fi98(s) och Fi119(c).Utskottet anser vidare att medelsramens storlek är lämpligtavvägd, varför även motion Fi108(fp) avstyrks.Finansutskottet avstyrker motionerna Fi98(s), Fi119(c)och Fi108 (fp) med hänvisning till vad trafikutskottet anfört.Utskottet tillstyrker därmed regeringens proposition i dennadel.Underhållsanslag för vägar, järnvägar och flygplatserI motion Fi120 (s) föreslås att och Banverketsunderhållsanslag förstärks utöver de angivna beloppen ibudgetpropositionen 1992/93:100 bilaga7. För att ta igeneftersatt vägunderhåll föreslås att anslag för driftoch underhåll av statliga vägar höjs med 3,5miljarder kronortill sammanlagt 9,1miljarder kronor (yrkande10). Banverketsanslag för drift och vidmakthållande av statliga järnvägarföreslås höjas med 1,1miljarder kronor till ett totalt anslagpå drygt 3,9miljarder kronor (yrkande12). Vidare föreslåsatt ges möjlighet att tidigareläggaunderhållsinvesteringar för 1miljard kronor, där verket börstå för av kostnaden. Detta innebär att motionärernaföreslår att 700miljoner kronor bör föras upp på statsbudgetensom ett nytt anslag (yrkande11).Trafikutskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att underhållsinsatser kan tidigareläggas bl.a. motbakgrund av nuvarande lågkonjunktur. Utskottet menar att så ävenhar skett och hänvisar till att i juni och december1992 anvisat totalt 3,7miljarder kronor för främstunderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt i vägar ochjärnvägar. och har därutöver givitsmöjlighet att överföra konstaterade besparingar från vissainvesteringsprojekt till underhållsåtgärder. Trafikutskottetanger vidare att utskottet avser behandla underhållsanslagentill vägar och järnvägar för /94 senare i vår(1992/93:TU35).Trafikutskottet erinrar också om att somaffärsverk självständigt bestämmer underhållsinsatsernas storlekoch inriktning. Verksamheten finansieras genom trafikavgifter.Utskottet menar att detta är en riktig ordning och är därförinte berett att införa underhållsanslag till avstyrker därmed motion Fi120(s) yrkandena10--12.Finansutskottet instämmer i trafikutskottets bedömning ochavstyrker motion Fi120(s) yrkandena10--12.Statliga byggnadsprojektI bilaga 6 tillkompletteringspropositionen finns upptaget ett anslag benämntVissa investeringar m.m. (avsnitt 6.1 s.44 och 45). Ipropositionen anförs att i rådande läge med hög arbetslöshetsärskilt på byggarbetsmarknaden är det angeläget att kunnatidigarelägga statliga byggnadsarbeten. Dessa bör kunna avsesåväl ny- och ombyggnader som olika typer av underhållsåtgärder.Mot denna bakgrund hemställer regeringen om riksdagensbemyndigande att besluta om utförande av byggnadsprojekt inomdet statliga fastighetsförvaltningsområdet till en sammanlagdkostnad av . För finansieringen föreslåsriksdagen anvisa ett reservationsanslag på 800000000krtill Vissa investeringar m.m. I den utsträckning sombemyndigandet utnyttjas för byggnadsobjekt som lånefinansieraskommer anslaget inte att belastas.Kulturutskottet konstaterar i sitt yttrande(1992/93:KrU14y) att det bör finnas goda möjligheter attgenomföra angelägna projekt beträffande bl.a. restaurering ochunderhåll av kulturhistoriskt intressanta byggnader och ruinersamt att snabbt igångsätta andra statliga byggnadsarbeten inomkulturområdet. Många sådana projekt är arbetsintensiva och ärdärför av betydelse för sysselsättningen.I likhet med kulturutskottet tillstyrker finansutskottet attdet begärda bemyndigandet för regeringen ges och att ett anslagtill Vissa investeringar m.m. anvisas i enlighet medpropositionens förslag för att möjliggöra tidigareläggning avstatliga byggnadsarbeten.I motion Fi101 av () föreslås att det urdet föreslagna anslaget Vissa investeringar m.m. avsätts50miljoner kronor för stöd till icke-statliga kulturlokaler.Bostadsutskottet framhåller i sitt yttrande(1992/93:BoU9y) till finansutskottet att utskottet inte nu ärberett att förorda insatser i enlighet med förslaget i motionFi101 (c). I yttrandet framhålls emellertid att det fårförutsättas att regeringen noga följer frågan om ytterligareinsatser avseende icke-statliga kulturlokaler. Om sådanaöverväganden visar på behov av en ökning av beslutsramen börregeringen underställa ett sådant förslag.Bostadsutskottet erinrar i detta sammanhang också om attbidragsgivningen, av sysselsättningsskäl tillförts 20miljonerkronor för innevarande budgetår.Med hänvisning till vad bostadsutskottet anfört avstyrkerfinansutskottet motion Fi101 (c).Bidrag till samlingslokalerI propositionen föreslås att i anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 skallingå 50miljoner kronor för bidrag till allmännasamlingslokaler och 15miljoner för lokalbidrag tilltrossamfund.I motion Fi109 (s) menar motionärerna att dearbetsmarknadspolitiska regler som knyts till det föreslagnaextra stödet till de allmänna samlingslokalerna inte kommer attmedverka till ökad sysselsättning eller till förbättringar avdessa lokaler. För att uppnå bästa effekt av de extra medlenföreslås att de i stället fördelas inom den befintligaobjektskön och enligt de regler som gäller för sådant stöd(yrkande 1). Enligt motionen är dessutom många mindresamlingslokalsanläggningar i behov av stöd för att bevara ochvidmakthålla lokalens funktion och standard. För att ytterligarebidra till en snabb sysselsättningseffekt yrkar motionärernadärför på att 10miljoner kronor av anslaget skall få användassom ett engångsunderstöd för underhållsåtgärder upp till 1miljon kronor per projekt, där den maximala bidragsnivån fåruppgå till (yrkande2). Motionärerna yrkar vidare på attbidraget för handikappanpassning av samlingslokalsanläggningarhöjs (yrkande3).Bostadsutskottet menar i sitt yttrande att det inte finnsunderlag för bedömningen att den av regeringen föreslagnautformningen av det tillfälliga samlingslokalsstödet inte skulleleda till någon ökad sysselsättning. Den av regeringen förordadeutformningen av bidraget ger enligt utskottet utrymme för stödtill ett större antal projekt än vad en tillämpning av debidragsregler som motionärerna förordar medger. Utskottet menardärmed att det med fog kan hävdas att sysselsättningseffekten avregeringens förslag blir större. tillstyrkerpropositionens förslag och avstyrker yrkandena 1 och 2 i motionFi109.Vidare delar bostadsutskottet motionärernas uppfattning omvärdet av att göra allmänna samlingslokaler tillgängliga ävenför personer med funktionshinder. Med avseende på den vikt somsamhället fäster vid att tillgängligheten i det befintligalokalbeståndet ökar har bl.a. maximibeloppet för stöd tillhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler höjts med15000 kr till så sent som fr.o.m. innevarandebudgetår. Med hänvisning till detta avstyrker bostadsutskottetyrkande3 i motion tillstyrker den i propositionen föreslagnaökade medelsanvisningen för lokalbidrag till trossamfund.Finansutskottet delar bostadsutskottets uppfattning ochtillstyrker att medel för bidrag till allmänna samlingslokalersamt lokalbidrag för trossamfund anvisas under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder i enlighet med propositionen.Finansutskottet avstyrker därmed motion Fi109(s).Näringspolitiska åtgärderNäringspolitiskt programI motion Fi121 av m.fl. (s) förordas enaktiv näringspolitik för att åter få fart på hjulen i svensktnäringsliv. Ett genomgående tema i en sådan politik bör vara attstärka småföretagen, anför motionärerna. De föreslår att ettsamlat näringspolitiskt program med ett Europaperspektiv skallutarbetas inom en kostnadsram på 500miljoner kronor.En viktig utgångspunkt för programmet skulle vara att ensamordning sker med EG:s näringspolitik. Sverigesnäringsstruktur kan dock kräva nationella program på särskildaområden, anförs det. Det är angeläget att den svenskagruvindustrin bevaras. Staten borde således ta ett stort ansvarför att baskarteringen och prospekteringen fortlever. Detnäringspolitiska programmet skulle som en andra utgångspunktinnehålla stöd och stimulansåtgärder för att små och medelstoraföretag skall kunna komma ut på hänvisar i sitt yttrande (NU10y) till attriksdagen tidigare på förslag avnäringsutskottet har avslagit socialdemokratiska motioner medliknande krav. Utskottet (NU25) anförde att näringspolitiken börges en generell prägel och att selektiva insatser bör undvikas.Motionerna följdes upp i en socialdemokratisk reservation.Enligt näringsutskottets mening bör inte heller den nuaktuella motionen föranleda något initiativ från riksdagenssida. Den näringspolitik som förordas i motionen -- innebärandebl.a. förslag om selektiva insatser på olika områden -- ärenligt utskottets uppfattning ingen framkomlig väg för att kommatill rätta med ekonomiska problem. Det visarerfarenheterna av Socialdemokraternas regeringspolitik under1980-talet. Det viktiga är i stället att fullfölja denekonomiska politik som regeringen har startat och som bl.a.innebär att det allmänna näringslivsklimatet skall förbättrasgenom generella åtgärder. Med det sagda avstyrker alltsånäringsutskottet motion Fi121(s).Socialdemokraterna och företrädaren för Ny demokrati inäringsutskottet har lämnat avvikande meningar tillnäringsutskottets yttrande.Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Fi121(s). Av ställningstagandet följer enligtutskottets mening att även bör avslå motion Fi92(s)yrkande 8 med utredningskrav om hur näringslivets investeringarkan främjas inom en ram av under åren 1993och 1994.RiskkapitalbolagenGenom beslut (prop. 1992/93:41, bet.FiU3) kanaliseras frånlöntagarfondsmedlen till två nyinrättadeportföljförvaltningsbolag -- ochFörvaltnings AB -- och sex direktinvesteranderiskkapitalbolag. Den nya verksamheten skall vara inriktad motatt förse små och medelstora företag med olika former avriskkapital och skall drivas på affärsmässiga grunder.Frågor om riskkapitalbolagens verksamhet har tagits upp i tremotioner. I motion Fi92(s) sägs att staten måste ta ett stortansvar för att förse särskilt de små och medelstora företagenmed riskvilligt kapital. Där anförs vidare -- dock utan yrkandei saken -- att verksamheten i riskkapitalbolagen bör omprövas såatt de små och medelstora företagen verkligen får tillgång tilldet kapital som de behöver för att expandera.I motion Fi93 (nyd) hävdas att det riskkapitaltillskottsom beslutades om i samband med avvecklingen avlöntagarfondsmedlen ser ut att till största delen missbrukas förandra ändamål. Motionärerna föreslår att i ettuttalande till regeringen påtalar behovet av ändradebolagsförhållanden och ägarförhållanden i bådeportföljförvaltningsbolagen och riskkapitalbolagen i syfte attett "fortsatt missbruk" skall förhindras.I motion Fi94 (v) erinras om att bl.a. Vänsterpartietmotsatte sig utskiftningen av löntagarfondsmedlen tillriskkapitalbolagen. Motionärerna kritiserar de nya bolagensverksamhet och menar att dessa inte på något sätt uppfyllt delöften om riskkapitaltillskott som gavs i samband med beslutetom utskiftning. Tyvärr har våra värsta farhågor bekräftats,heter det i motionen.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande (NU10y) tillfinansutskottet att riskkapitalbolagen har till uppgift attförse små och medelstora företag med riskkapital. Dennainriktning av verksamheten framgår såväl av bolagsordningar somav den proposition som låg till grund för beslutet om överföringav medel från löntagarfonderna till riskkapitalbolagen.