bet · GH01JoU7 · 1993-11-16 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet regeringens proposition1992/93:140 om svensk verksamhet i jämte två motioner.Utskottet tillstyrker att godkänner 1991 årsmiljöskyddsprotokoll till Antarktisfördraget från 1959.Samtidigt föreslås en lag som för svenskt vidkommande reglerarvad som skall gälla för vistelse eller verksamhet i Antarktis.Till betänkandet har fogats en reservation (s). Regeringen (Miljö- och naturresursdepartementet) har iproposition 1992/93:140 föreslagitdels att antar förslagen till1. lag om ,2. lag om ändring i lagen (1992:1529) om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar,dels att godkänner3. det antagna miljöskyddsprotokollet tillAntarktisfördraget.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkännerAntarktisfördragets miljöprotokoll. Vidare föreslås en lag somför svenskt vidkommande reglerar vad som skall gälla förvistelse eller verksamhet i Antarktis.Enligt lagförslaget skall det krävas tillstånd för allvistelse och verksamhet i området. Tillstånd får förenas medvillkor. Fauna och flora skyddas genom särskilda bestämmelser.Vidare införs ett förbud mot mineralbrytning i . Ilagförslaget finns också föreskrifter som gäller tillsynen.Lagförslaget bygger på det miljöskyddsprotokoll tillAntarktisfördraget som har undertecknat.Lagförslagen har granskats av Lagrådet.Förslaget till lag om bifogas till detta betänkandesom bilaga 1. Motioner med anledning av propositionen1992/93:Jo93 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svensk verksamhet i Antarktis.1992/93:Jo94 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglering i miljöprotokollet av ansvar förskada,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av lagen i samband medMiljöskyddskommitténs fortsatta arbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av formerna och ansvaret förtillstånds- och tillsynsverksamheten i enlighet med lagen omAntarktis. InledningAntarktisfördraget (SÖ 1984:5) slöts ochträdde i kraft . Huvudsyftet var att skapaförutsättningar för en fredlig användning av samt attsäkerställa att den fria vetenskapliga forskningen kundefortsätta i likhet med vad som skett under det internationellageofysiska --58. hade den politiska ochmilitära spänningen i området varit oroväckande med militäraövningar, väpnade incidenter och diplomatiska förvecklingar. Enrad länder har suveränitetsanspråk i medan andraländer över huvud taget inte erkänner några suveränitetsanspråkpå området. Genom fördraget lades suveränitetskonflikterna åtsidan. gjordes till en kärnvapenfri ochdemilitariserad kontinent.I dag är 40 stater anslutna till Antarktisfördraget somparter. Fördragsparterna uppdelas i två kategorier,"konsultativa parter" (beslutande) och "icke konsultativaparter". har konsultativ status underfördraget. Därtill är part till konvention ombevarande av levande tillgångar i , den s.k.Krillkonventionen (prop. 1983/84:79, bet. 1983/84:UU10, rskr.1983/84:171).Den svenska forskningen i har historiska rötter somgår tillbaka till åren1901--1903 och den norsk-brittisk-svenska expeditionen år1949--1952. Den svenska forskningen har haft en inriktning påfauna och flora, klimatförändring och geologisk historia;forskningsfält som också har en naturlig anknytning till svenskforskning i norr och det arktiska närområdet. Klimat och miljöstår i centrum för den moderna svenska polarforskningen.Glaciärernas dynamik och massbalans ger värdefull information omklimatets förändring. I geologiska avlagringar och sediment ärdet möjligt att få historiska data över miljö- ochklimatutveckling. Havet spelar en viktig roll för jordenskoldioxidbalans och värmecirkulation. De biologiskt produktivamarina miljöerna kring är av stort ekologisktintresse, en viktig resursbas samt en betydelsefullinformationskälla beträffande global spridning av biocider.Dronning , där de svenska stationerna är belägna, ärett primärt geografiskt intresseområde för svenska forskare.Sydsommaren 1987/1988 upprättades den första svenska stationen,, högt uppe på inlandsisen i bergsområdet 1988/1989 byggdes forskningsstationen somtillsammans med den närbelägna finska stationen Aboa utgörNordenskjöldsbasen i Vestfjella, från kusten.Sedan ett par år tillbaka finns ett etablerat samarbete mellanPolarforskningssekretariatet i , ochdet finska , med årligasydsommarexpeditioner för nordiska forskare till Antarktis.Också den antarktiska halvön och har besöktsregelbundet av svenska forskare . En stor del avde svenska forskningsinsatserna sker i internationelltsamarbete.PropositionenEtt miljöskyddsprotokoll till Antarktisfördraget antogs den3 . Tillsammans med ytterligare 22 av de 26konsultativa parterna och fler än hälften av de ickekonsultativa parterna undertecknade Sverigemiljöskyddsprotokollet . Protokollet med fyrabilagor träder i kraft efter ratificering av samtligade stater som hade konsultativ status i Antarktisfördraget dendag då protokollet antogs.Miljöskyddsprotokollet supplerar Antarktisfördraget utan attändra eller göra tillägg till fördraget. Den beslutandefunktionen ligger fortfarande kvar hos de konsultativa parterna.Genom protokollet skall skyddet för miljö och dessekosystem säkerställas. utses i protokollet tillnaturskyddsområde. All verksamhet i området skall föregås avprövning.Mineralutvinning i området förbjuds. De nuvarande reglerna föravfallshantering skärps. Andra väsentliga nyheter i protokolletär införandet av årlig rapporteringsskyldighet, införandet av enmiljökommitté med rådgivande funktion samt införandet av krav påmiljökonsekvensbeskrivningar avseende det mesta av såväl denstatliga som den icke statliga verksamheten i området. Efter 50år kan en översynskonferens hållas. Under miljöskyddsprotokolletskall en rådgivande miljökommitté etableras.Specifika miljöfrågor, såsom marin förorening,avfallshantering, skydd av flora och fauna och skyddade områden,behandlas i bilagor till protokollet. Frågan om ansvar förskada regleras endast generellt i protokollet. Genom ettinspektionssystem skall dess efterlevnad tillgodoses. Genomprotokollet åläggs staterna att reglera såväl statlig som ickestatlig verksamhet.Miljöministern framhåller att nu bör fullfölja sittfolkrättsliga engagemang som kommit till uttryck iundertecknandet av miljöskyddsprotokollet genom att godkännaoch ratificera protokollet. fördragssystem utvecklasfortlöpande och nya materiella regler tillskapas. liggerlångt framme när det gäller att uppfylla åtagandena enligtmiljöskyddsprotokollet.En särskild fråga som är föremål för överväganden på detinternationella planet gäller regleringen av den turism somförekommer i . Vad som bl.a. ifrågasätts är en särskildprotokollsbilaga om turism. Miljöministern anser attmiljöskyddsprotokollet ger tillräckliga möjligheter att regleraden tämligen begränsade svenska turismen till . Ensärskild bilaga på detta område kan dock komma attmedföra ändringar i den lag som föreslås i propositionen.För att inordna miljöskyddsprotokollet till Antarktisfördragetunder svensk lagstiftning föreslås i propositionen att ensärskild lag om införs. I lagen regleras i ettsammanhang vad som gäller för vistelse eller verksamhet iområdet. Enligt förslaget skall den som skall vistas ellerbedriva verksamhet i ha tillstånd till detta och skallvidta nödvändiga åtgärder för att skydda miljön i . Ilagen införs bestämmelser om att regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer får meddela tillstånd för svenskverksamhet i . Vid tillståndsgivningen får ävensärskilda villkor uppställas för verksamheten.Tillsynen över och inspektionen av verksamhet i Antarktisutövas av svenska och andra länders nationella organ. Det börenligt propositionen ankomma på regeringen att utsetillsynsmyndighet. Brott mot lagen skall enligt förslaget kunnastraffas med böter eller fängelse högst ett år.MotionernaEnligt motion Jo93 (-) bör uttala att bör utses till tillståndsmyndighet enligt den nyalagen. Motionären anser även att tillståndsregleringen enligtlagförslaget skall justeras.I den socialdemokratiska gruppmotionen Jo94 tillstyrkspropositionen i allt väsentligt. Motionärerna anser dock attriksdagen särskilt skall framhålla vikten av att ansvaret förskador regleras i protokollet för att miljöprotokollet skall bliriktigt effektivt. Regeringen måste fortsätta att aktivt drivadenna fråga, anför motionärerna (yrkande 1). De begär även attlagen ses över i samband med fortsattaarbete så att den nya lagstiftningens sanktionsregler anpassastill när den träder i kraft (yrkande 2). Slutligenbör enligt motionen uttala att formerna och ansvaretför tillstånds- och tillsynsverksamheten i enlighet med lagen omAntarktis utvärderas efter , förslagsvis . Idet sammanhanget bör det övervägas om inte bör överta ansvaret för tillståndsgivningen(yrkande 3).Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet har i sitt yttrande 1993/94:UU1y tillstyrktatt godkänner miljöskyddsprotokollet tillAntarktisfördraget. Utskottet konstaterar attmiljöskyddsprotokollet utgör en integrerad del avAntarktisfördraget och är avsett att supplera, men inte ändra,detta. Syftet är att öka skyddet av miljö och desstillhörande ekosystem. Enligt utrikesutskottets uppfattning ärmiljöskyddsprotokollet ett viktigt instrument och ett värdefulltkomplement till Antarktisfördraget. yttrandeär fogat som bilaga 2 till detta betänkande.Jordbruksutskottets övervägandenAntarktis och betecknas av sakkunniga som jordens"lungor" som påverkar havsströmmarna och tjänar som regulatorerav det globala klimatet. Den väldiga antarktiska kontinentenutgör en viktig bas för den vetenskapliga forskning som sökersäkerställa i vad mån mänskliga aktiviteter påverkar miljön påjorden.Antarktisfördraget tillkom i anslutning till detvetenskapliga internationella samarbete som ägt rum under detinternationella geofysiska --58. Tanken var attAntarktis skulle användas som ett vetenskapligt laboratoriumdär territoriella konflikter inte skulle få lägga hinder i vägenför det internationella vetenskapliga samarbetet. Genom en uniköverenskommelse -- "the gentlemen's agreement" -- enadesdeltagarna om att alla aktiviteter skulle betraktas som"opolitiska". Fördraget syftar till att göra till enresurs för hela jorden och till en kontinent för fred ochvetenskap. har miljöfrågorna kommit att tilldra sigalltmer intresse och fått ökad vikt.Enligt miljöskyddsprotokollet förbjuds mineralprospekteringoch mineralutvinning. Protokollet bör betraktas i ljuset av denreaktion från miljörörelsen som följde på 1988 årsmineralprotokoll. Miljöskyddsprotokollet följer ettbetydligt vidare koncept än mineralprotokollet. Parterna åtarsig enligt artikel 2 i protokollet att allsidigt skydda miljöni och därav beroende samt därmed sammanhängandeekosystem, och de utser till naturskyddsområde, ägnatåt fred och vetenskap. Protokollet innehåller regler föravfallshantering, miljökonsekvensbedömningar, rapportskyldighetm.m.Utskottet delar utrikesutskottets mening, som ävenmotionärerna anslutit sig till, att miljöskyddsprotokollet ärett viktigt instrument och ett värdefullt komplement tillAntarktisfördraget.För att inordna miljöskyddsprotokollet till Antarktisfördragetunder svensk lagstiftning föreslås i propositionen att ensärskild lag om införs. I lagen regleras i ettsammanhang vad som gäller för vistelse eller verksamhet iområdet. Enligt förslaget skall den som skall vistas ellerbedriva verksamhet i ha tillstånd till detta och skallvidta nödvändiga åtgärder för att skydda miljön i Antarktis.I motion Jo94 (s) betonas vikten av att ansvaret för skadorregleras i protokollet. Utskottet har ingen annan mening änmotionärerna i det hänseendet. Det framgår också avmiljöministerns uttalande i propositionen att denna frågadrivits av i förhandlingarna. Parterna har beslutat attvid ett senare stadium utarbeta särskilda, detaljeradeansvarsregler. Utskottet utgår från att denna fråga följs upp avSveriges representanter under det fortsatta arbetet. När detgäller motionärernas förslag om att skallundersöka även lagen om i sitt arbete med att se överföljdlagstiftningen får utskottet erinra om att den straffskalasom föreslås i lagförslaget -- böter eller fängelse i högst ettår -- ligger i linje med den amerikanska lagstiftning somantagits med anledning av miljöskyddsprotokollet. Denöverensstämmer även med sanktionsbestämmelserna i flera andralagar, exempelvis skogsvårdslagen (1979:429, ändrad 1993:553)och lagen (1971:1154) om dumpning av avfall i vatten. Utskotteterinrar även om att fortsätter sitt arbeteoch har för avsikt att lägga fram ett slutbetänkande med förslagtill följdlagstiftning till sitt förslag till Miljöbalk undervåren 1994. Kommittén har att självständigt ta ställning tillvilka lagar som i det sammanhanget skall ses över.Frågan om ansvaret för tillstånds- och tillsynsverksamhetenhar ingående behandlats i propositionen sedan fråga uppkommit omdet lämpliga i att samma myndighet, exempelvisPolarforskningssekretariatet, ges ansvar för både tillstånds-och tillsynsverksamheten som den står för det alltövervägande utnyttjandet på fältet av de tillstånd somutfärdats. Utskottet har ingen annan mening än motionärerna omvikten av att höga krav på objektivitet och trovärdighet ställspå dem som ger tillstånd till och utövar tillsyn öververksamheten i . Som framgår av propositionen ärpolarforskningen en synnerligen specialiserad verksamhet.Miljöministern refererar till remissyttranden där det å enasidan hävdas att erfarenhet ochkunskap när det gäller förhållanden som rör polartrakterna göratt sekretariatet framstår som i stort sett den enda tänkbarasvenska myndigheten för tillståndsgivning och tillsyn avseendevistelse och verksamhet i . Å andra sidan invänds i ettannat remissvar att om utses tilltillståndsmyndighet tillgodoses inte kravet på trovärdighet ochobjektivitet för en sådan myndighet, eftersom sekretariatet oftahar egna intressen i den verksamhet som bedrivs i . Motdetta kan anföras att myndigheter som exempelvis ochLuftfartsverket har att ansvara för tillståndsgivning ochtillsyn av egna beslut.Utskottet delar miljöministerns mening att den granskning avmiljökonsekvensbeskrivningar som förutses göras av annankompetent myndighet samt den internationellainspektionsverksamhet som förutses i miljöskyddsprotokolletskall ha den lödighet att kraven på objektivitet ochtrovärdighet i tillståndsgivningen skall bli tillgodosedda. Detsynes naturligt att regeringen utser tillstånds- resp.tillsynsmyndighet. Utskottet förutsätter att regeringen följerutvecklingen noggrant och vid behov vidtar de åtgärder som kanbefinnas önskvärda. Något särskilt uttalande från riksdagenssida om utvärdering synes inte påkallat.Vad utskottet anfört om ansvar för skada, om sanktionsreglernaoch om tillståndsgivningen enligt lagen är ägnat att besvaramotion Jo94. Motionen avstyrks i alla delar.Det anförda innebär att även motion Jo93 avstyrks såvitt angårtillståndsgivningen. Motionärens förslag om tillstånd i vissafall för den som deltar i verksamhet i synes hänförasig till den äldre formulering av lagförslaget som lämnats idepartementspromemorian. Med propositionens formulering avlagförslaget bortfaller motionärens invändning, att lagen skullevara otydlig. Motionen avstyrks alltså.I 3 § förslaget till lag om hänvisas till lagen(1950:586) om rätt till fiske. Sedan propositionen avlämnadeshar en ny fiskelag (1993:787) stiftats. Hänvisningen i 3 §lagen om bör gälla den nya fiskelagen. börmed den ändringen anta propositionens förslag till lag omAntarktis. Vidare bör godkänna miljöskyddsprotokollettill Antarktisfördraget.I propositionen föreslås en lag om ändring i lagen(1992:1529) om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. Enligt förslaget införs en hänvisningtill lagen om i 14 § första stycket p. I 14 § anges vilka mål som skall prövas av länsrätten.Sedan propositionen avlämnades har lagen om allmännaförvaltningsdomstolar ändrats på förslag av justitieutskottet(1992/93:JuU31, SFS 1993:759). Ändringen innebär bl.a. attlänsrätten skall pröva mål enligt ett stort antal lagar, somuppräknas i 14 § 1--5. I 14 § 6 anges att länsrättendärutöver skall pröva mål som enligt bestämmelse i annan lagskall prövas av länsrätt. Med hänsyn till den ändrade lydelsenav 14 § 6 behövs enligt utskottets mening ingen särskildbestämmelse i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar som angeratt mål som avses i 28 § lagen om skall prövas avlänsrätt. bör därför avslå regeringens förslag såvittavser lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. beträffande lag om Antarktisatt antar regeringens lagförslagmed den ändringen att hänvisningen till lagen (1950:586) omrätt till fiske i 3 § skall avse fiskelagen (1993:787),2. beträffande utformningen av 19 § m.m.att avslår motion 1992/93:Jo93,3. beträffande miljöskyddsprotokollet tillAntarktisfördragetatt godkänner det antagnamiljöskyddsprotokollet till Antarktisfördraget,4. beträffande reglering i miljöskyddsprotokollet av ansvarför skada m.m.att avslår motion 1992/93:Jo94,res. (s)5. beträffande lag om ändring i lagen (1992:1529) om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolaratt avslår regeringens förslag.Stockholm den 16 november 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (),(), (), (), DanEricsson i (kds), (nyd), (), (), (), (), () och (). Reglering i miljöskyddsprotokollet av ansvar för skada m.m.(mom. 4) , , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "I motion" och på s. 7 slutar med "alla delar" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den mening som framförs i densocialdemokratiska gruppmotionen Jo94. En viktig förutsättningför att miljöskyddsprotokollet skall bli effektivt är attansvaret för skador regleras i protokollet. har varitdrivande när det gäller att foga en reglering av skadeansvarettill protokollet, men detta regleras nu endast generellt. mening bör särskilt uttala att regeringenbör fortsätta att aktivt driva denna fråga.Utskottet biträder även motionärernas förslag att lagen omAntarktis ses över i samband med fortsattaarbete så att den nya lagstiftningens regler anpassas tillmiljöbalken när den träder i kraft.Av propositionstexten och lagens 28 § framgår att regeringentänkt sig att som tillståndsmyndighet enligt 17 § utsePolarforskningssekretariatet. Detta är inte ett odiskutabeltförslag. Sekretariatet är nämligen djupt involverat i denverksamhet som det avses ge tillstånd till. Remissinstansernahar olika syn på denna ordning, alltifrån att det bara ärPolarforskningssekretariatet som har kompetens att granskatillståndsansökningar till att sekretariatet somtillståndsmyndighet skulle ha bristande trovärdighet ochobjektivitet samt därutöver bristande kompetens att värderamiljöfrågor.Utskottet ansluter sig till motionärernas uppfattning att detmest naturliga vore att voretillståndsmyndighet samt att avpraktiska skäl utsågs att komplettera den tillsyn som utförs avandra fördragsslutande parter. Utskottet delar emelleriduppfattningen att för tillfället saknartillräcklig kompetens för att utan särskilda resurser svara förtillståndsgivningen. synes det underförstått ipropositionen att miljökonsekvensbeskrivningar bör granskas avNaturvårdsverket när egenverksamhet är berörd.Det är troligt att engagemang i kommer attöka genom såväl forskningen som turismen, och sannolikt ävenPolarforskningssekretariatets egna forskningsengagemang.Utskottet ansluter sig mot den bakgrunden till motionärernasförslag att formerna och ansvaret för tillstånds- ochtillsynsverksamheten i enlighet med lagen om Antarktisutvärderas efter , förslagsvis . I detsammanhanget bör det övervägas om inte Statens naturvårdsverkbör överta ansvaret för tillståndsgivningen.Vad utskottet anfört i det föregående om reglering imiljöprotokollet av ansvar för skada, om översyn av lagen isamband med fortsatta arbete och omutvärdering av formerna och ansvaret för tillstånds- ochtillsynsverksamheten i enlighet med lagen om börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande reglering i miljöskyddsprotokollet av ansvarför skada m.m.att med anledning av motion 1992/93:Jo94 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, yttrande1993/94:UU1yBilaga 2Svensk verksamhet i AntarktisTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har genom beslut (JoU protokoll 1992/93:40) berett utrikesutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1992/93:140 om svensk verksamhet iAntarktis, jämte motioner, i den del som berör utrikesutskottetsberedningsområde.UtskottetI proposition 1992/93:140 Svensk verksamhet i yrkasatt riksdagendels antar1. förslagen till lag om ,2. lag om ändring i lagen (1992:1529) om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar,dels godkänner3. det antagna miljöskyddsprotokollet tillAntarktisfördraget.Miljöskyddsprotokollet till fördraget med fem annex ochunderbilagor i engelsk originalversion jämte översättning tillsvenska är fogat till propositionen som bilaga 1.Två motioner har väckts med anledning av propositionen:1992/93:Jo93 av (-) och 1992/93:Jo94 av MargaretaWinberg m.fl. (s). I motionerna tillstyrks punkten 3 iregeringens proposition som avser godkännandet av det den 3oktober 1991 antagna miljöskyddsprotokollet. Beträffandepunkterna 1 och 2 tar motionärerna bl.a. upp frågan om svensktillstånds- och tillsynsmyndighet.Utskottet behandlar inte dessa frågor i detta yttrande.Antarktisfördraget slöts och trädde ikraft . Ursprungliga parter till fördraget, s.k.signatärmakter, är de sju kravhavarstaterna: ,, , , , ochStorbritannien samt , , , ochUSA. Kravhavarstat är benämningen på de parter som vidAntarktisfördragets tillkomst framställt territoriella krav påAntarktis. Att en stat är kravhavarstat betyder inte att kravetär erkänt eller legitimt. är 40 stater parter tillfördraget. Fördragsparterna uppdelas i två kategorier, s.k.konsultativa parter och s.k. icke-konsultativa parter. Den förrakategorin har beslutanderätt vid fördragets möten. För att uppnåkonsultativ status krävs att en stat visar sitt intresse förAntarktis genom att bedriva betydande vetenskapligforskningsverksamhet i området, vilket kan ske enligt fördragetgenom upprättande av en vetenskaplig station eller utsändande aven vetenskaplig expedition.Uttrycken "konsultativ" och "icke-konsultativ" stat användsinte i fördragstexten, utan är en skapelse av fördragsparterna.Själva uppdelningen i två kategorier stater, beslutande ochicke-beslutande, återfinns dock i fördraget. Fördragetsofficiella språk är engelska, franska, ryska och spanska.Funktionen som depositarieregering handhas av Förenta staterna.Sverige anslöt sig till fördraget , och detträdde i kraft för (prop. 1983/84:79, bet. UU1983/84:10, rskr. 1983/84:171). erhöll konsultativ(beslutande) status den 21 september 1988.Sverige är också part till konvention om bevarande avmarina levande tillgångar i (prop. 1983/84:79, bet.UU 1983/84:10, rskr. 1983/84:171).Ett miljöskyddsprotokoll till Antarktisfördraget som reglerarskyddet av miljö (Protocol on Environmental Protectionto the ) antogs . Tillsammansmed ytterligare 22 av de 26 konsultativa parterna och fler änhälften av de icke konsultativa parterna undertecknade Sverigeprotokollet . Protokollet träder i kraft 30dagar efter ratificering av samtliga de stater som hadekonsultativ status i Antarktisfördraget den dag då protkolletantogs.Utskottet konstaterar att miljöskyddsprotokollet utgör enintegrerad del av Antarktisfördraget och är avsett attsupplementera, men inte ändra, detsamma. Syftet är att ökaskyddet av miljö och dess tillhörande ekosystem.Antarktis utses till ett naturreservat tillägnat fred ochvetenskap. Mineralutvinning i området förbjuds. Reglerna föravfallshantering stramas upp. Det finns ett krav påmiljökonsekvensbedömningar inför det mesta av den statliga ochicke-statliga verksamheten i området.