bet · GG01FiU10 · 1993-02-25 00:00:00 — Den ekonomiska politiken och budget-regleringen m.m. (prop.1992/93:100 bil. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag till riktlinjer förden ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vidare föreslår utskottet ettantal åtgärder för att öka ROT-verksamheten, dvs. reparation samt om- ochtillbyggnad.Den ekonomiska utvecklingenDen ekonomiska återhämtningen inom OECD-området har påbörjats men går trögt.Den dominerande marknaden för svensk varuexport är . Det är därförsärskilt oroande att det nu är utvecklingen i som utgör ett hinderför en positiv utveckling av världsekonomin. Den i de bedömningar som redovisasi betänkandet förutsedda ränteneddragningen i har påbörjats iBundesbank.En utebliven koordination av penning- och finanspolitiken kan emellertid ledatill ett kvardröjande högt ränteläge och förhindra en positiv utveckling iEuropa. Det bör framhållas att den nu pågående uppgången i Förenta staternainte är tillräcklig för att ge en avgörande draghjälp ut urlågkonjunkturen.Den svenska ekonomin är alltjämt inne i en recession. Arbetslösheten fortsätter att stiga och väntas bli över 6%.Till de positiva tecknen hör att exporten bl.a. på grund av den betydandedeprecieringen av kronan nu ökar kraftigt. förutses pris- ochlöneökningarna bli mycket låga sett i ett internationellt perspektiv. BNPväntas falla med nära 1,. förutses en ökning med drygt 1,5%.Trots denna ökning i produktionen fortsätter emellertid arbetslösheten attstiga.Riktlinjer för den ekonomiska politikenUtskottet delar finansplanens uppfattning att det krävs en fortsatt saneringav de offentliga finanserna för att öka förtroendet för den ekonomiskapolitiken och därigenom möjliggöra den räntesänkning som är nödvändig för attöka tillväxten och minska arbetslösheten. I betänkandet betonas att detnuvarande ekonomiska läget inte får avhålla statsmakterna från att vidtaåtgärder för att skapa förutsättningar för en expansion i näringslivet. Detskall ske genom fortsatta förändringar i de offentliga utgiftssystemen,strategiska skattesänkningar och satsningar på forskning, utbildning ochinfrastruktur. Utskottet stöder den inriktning av den ekonomiska politiken somförordas i finansplanen.Företrädarna för Socialdemokraterna och Ny demokrati reserverar sig tillförmån för sina resp. förslag till inriktning av den ekonomiska politiken.Vänsterpartiets suppleant avger en meningsyttring.ROT-programI betänkandet understryker utskottet att åtgärder för att komma till rättamed det svåra läget på arbetsmarknaden måste ha hög prioritet.Arbetsmarknadspolitiken har disponerat så stora resurser somi dag. Enligt utskottets uppfattning finns det emellertid skäl att befara attde negativa effekterna av överhettningen ännu inte värkt ut.Arbetsmarknadsläget kan därför bli ännu sämre än vad finansplanens prognosvisar. Dessa omständigheter talar för att åtgärderna mot arbetslösheten kanbehöva förstärkas ytterligare. Utskottet förordar därför att åtgärder vidtasför att stimulera till ökad ROT-verksamhet . Mot dennabakgrund anser utskottet att följande åtgärder bör vidtas:1. RBF-stödet (dvs. räntestödet för reparation av främst allmännyttanshyreshus) bör förlängas att gälla under 1993 och 1994.2. Statliga subventioner bör ges för underhåll och reparationer av vissakommunala byggnader.3. Viss förlängning bör ske av regler för räntebidrag för ombyggnadav bostäder.4. Bidrag bör utges för ombyggnad av äldrebostäder.5. resurser för kulturmiljövård bör räknas upptillfälligt med 50 miljoner kronor.6. Bidragsramen för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden bör utökas.7. Avdrag bör medges mot fastighetsskatten för vissa underhållsåtgärder.8. Överenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna ombesparingar på bostadssektorn om såsom de redovisas ifinansutskottets betänkande 1992/93:FiU1 (s. 86) ligger fast.Utskottet föreslår i detta betänkande att anvisas för ettbidrag som skall täcka av kommunernas kostnader för underhåll ochreparationer av vissa kommunala byggnader (punkt 2).Finansutskottet förutsätter att vad utskottet anför i betänkandet om åtgärderför att komma till rätta med det svåra läget på arbetsmarknaden beaktas avövriga utskott vid behandlingen av hithörande frågor . Förslagi dessa frågor bör enligt utskottets mening föreläggas under våren.Det bör ankomma på resp. utskott att ange den närmare utformningen avförslagen.Utskottet är enigt om att åtgärderna bör vidtas, men i tre särskildayttranden till betänkandet framför utskottets företrädare förSocialdemokraterna, demokrati vissa synpunkter på förslagen.Riktlinjer för budgetpolitikenStatsfinanserna försämras dramatiskt. har budgetunderskottet vuxitmed mer än , och 1/3 av statsbudgetens utgifter finansierasnu med lån. I inget annat OECD-land försämras de offentliga finanserna såsnabbt som hos oss.Underskottet i statsbudgeten är den främsta anledningen till att statsskuldenunder innevarande budgetår väntas öka med . Grovt räknatkommer denna skuldökning -- uppkommen -- att medföra att statensränteutgifter blir i runt tal större under en följd av årframöver. Enbart för att behålla statsskulden på oförändrad nivå krävs såledesbesparingar av ungefär samma omfattning som de långtgående utgiftsnedskärningarsom föreslås eller aviseras i årets budgetproposition inkl. de nedskärningarsom blev resultatet av höstens krisuppgörelser mellan regeringen ochSocialdemokraterna.Mot bakgrund härav ter sig den uppkomna situationen som allvarlig.Förutsättningarna för omfattande stimulansåtgärder är som utskottet ser detmycket begränsade, inte minst mot bakgrund av att finanspolitiken redan iutgångsläget är mycket expansiv. Situationen kompliceras emellertid av attstora besparingar påverkar efterfrågan i samhället och således kan verkadämpande på den ekonomiska utvecklingen. Åtgärderna måste därför anpassas tillden svaga ekonomiska utvecklingen. Besparingarna måste också ges en sådaninriktning att de undanröjer det som verkligen utgör grunden för obalanserna iden offentliga sektorns finanser.Eftersom drygt 1/3 av den offentliga sektorns utgifter är transfereringartill hushållen är det ofrånkomligt att även de delar avtransfereringssystemen som av gemene man uppfattas som självklara rättighetermåste kunna bli föremål för omprövning. Varje sådan förändring måste emellertidgöras med största omsorg och avvägas på ett sådant sätt att man kanupprätthålla den grundläggande tryggheten för de verkligt svaga och svårastutsatta grupperna i samhället.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till inriktning avbudgetpolitiken, som för nästa budgetår innebär förslag till nya besparingar på11,. Regeringen vill dessutom genom ytterligare besparingarsuccessivt minska inte bara det strukturella underskottet i de offentligafinanserna utan också de offentliga utgifterna mätt som andel av BNP.Skall de rådande problemen kunna lösas på ett varaktigt sätt, krävs attsaneringen av de offentliga finanserna bedrivs målmedvetet och enligt en iförväg uppgjord plan som sträcker sig . Trovärdigheten i dessaansträngningar stärks om en stor parlamentarisk majoritet ställer sig bakomåtgärderna. Enligt utskottets mening bör därför breda lösningar eftersträvas idet fortsatta arbetet med att utforma en långsiktigt inriktad budgetpolitik,och i detta sammanhang bör en stor öppenhet visas för alternativa förslag.Regeringens i finansplanen redovisade inställning tillgodoser denna linje.Socialdemokraterna och har i en reservation resp. enmeningsyttring förordat att budgetpolitiken ges en inriktning somöverensstämmer med förslagen i resp. partis motioner.Övriga frågorUtskottet tar i betänkandet upp frågan om redovisningen av investeringarpå statsbudgeten med anledning av några motioner som föreslår att staten böråterinföra systemet med en drift- och en kapitalbudget. I det sammanhangetredovisar utskottet sin syn på regeringens förslag till finansieringsmodell förinfrastrukturinvesteringar. Utskottet delar inte uppfattningen att modellenskulle göra det möjligt att höja investeringsnivån ytterligare. Utskottetanser därför att investeringar i infrastruktur liksom bör anvisas överanslag på statsbudgeten. En finansiering över anslag kan väl förenas medutformning av planeringsramar eller investeringsbemyndiganden som gör detmöjligt att långsiktigt planera verksamheten. Utskottet är inte berett atttillstyrka att en drift- och en kapitalbudget åter införs, men anser att fråganom hur investeringarna i infrastruktur skall finansieras, budgeteras ochredovisas bör övervägas ytterligare. Det är i vissa sammanhang väsentligt attbehandla investeringar och kapitalkostnader på ett annat sätt ändriftskostnader.I det statliga betalningssystemet kommer Postgirots ensamrätt att upphörafrån för att främja konkurrens mellan de olikabetalningssystemen hos Postgirot och bankerna/Bankgirot. Utskottet tillstyrkerdärför att får regeringens uppdrag att utveckla detstatliga betalningssystemet så att det kan öppnas även mot Bankgirot. Utskottetbetonar emellertid vikten av att konkurrens på lika villkor skapas och begäratt regeringen i kompletteringspropositionen skall redovisa hur förhandlingarnamed bankerna utvecklas.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1992/93:100 (budgetpropositionen), i vad avserbilaga 1 Finansplanen, mom. 1--4, 6--21, 23 och 24,bilaga 8 punkt 6 Statliga löneavtal 1991--1993 (s. 20),dels följande under allmänna motionstiden väckta motioner:1992/93:Fi201 av (),1992/93:Fi202 av (m),1992/93:Fi203 av m.fl. (s), i vad avser yrkandena1--7 och 9,1992/93:Fi204 av (nyd), i vad avser yrkandena 1 och2,1992/93:Fi205 av (-),1992/93:Fi206 av (nyd),1992/93:Fi207 av (nyd),1992/93:Fi208 av m.fl. (nyd),1992/93:Fi209 av och (),1992/93:Fi210 av m.fl. (nyd),1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd), i vad avser yrkande-na 1--3, 5 och 13,1992/93:Fi212 av m.fl. (v), i vad avser yrkandena1--4, 16 och 19--21,1992/93:Fi701 av (),1992/93:Fi704 av och (),1992/93:Fi705 av och (),1992/93:Fi707 av och (),1992/93:Fi712 av (),1992/93:Fi715 av m.fl. (v),1992/93:Fi716 av Per (),1992/93:Fi717 av och Bo G Jenevall (nyd), i vadavser yrkandena 1 och 2,1992/93:A267 av m.fl. (s), i vad avser yrkande24,1992/93:Bo238 av m.fl. (s), i vad avser yrkande4,1992/93:K207 av m.fl. (v), i vad avser yrkande3,1992/93:Sf268 av m.fl. (s), i vad avser yrkande1,1992/93:Sf269 av m.fl. (s), i vad avser yrkande1,1992/93:Sf512 av m.fl. (s), i vad avser yrkande1,1992/93:Sk388 av m.fl. (v), i vad avser yrkande8och1992/93:T819 av m.fl. (s), i vad avser yrkande2.Inkomna skrivelser och uppvaktningarUnder ärendets beredning har en skrivelse inkommit från de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet med hemställan att finansutskottet medverkar till attpåskynda beslut som syftar till att hejda den pågående ökningen avarbetslösheten. Ett antal skrivelser har också inkommit från kommuner,organisationer, företag och enskilda.Dessutom har företrädare för och Postgirot uppvaktat utskottet ochi samband därmed överlämnat en skrivelse. I proposition 1992/93:100 (budgetpropositionen) föreslår regeringen ibilaga 1 Finansplanen () -- efter föredragning avstatsrådet --dels att riksdagen1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som harförordats i propositionen,2. godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som har förordats ipropositionen,3. godkänner det program för budgetförstärkningar på i1994 års priser för åren 1994--1996 som har förordats i propositionen,4. godkänner de riktlinjer för statsskuldspolitiken som har förordats ipropositionen,6. godkänner riktlinjerna för budgetering av myndigheternasförvaltningskostnader (avsnitt 2.2.1),7. bemyndigar regeringen att genomföra räntebeläggning av statligamedelsflöden (avsnitt 2.3),8. bemyndigar regeringen att besluta om myndigheternas kreditutrymme iRiksgäldskontoret (avsnitt 2.3),9. godkänner riktlinjerna för finansiering av myndigheternas investeringarför förvaltningsändamål (avsnitt 2.4),10. bemyndigar regeringen att besluta om lån i tillinvesteringar för myndigheternas anläggningstillgångar upp till belopp av4500000000 kr (avsnitt 2.4),11. godkänner riktlinjerna för risk- och skadehantering i staten (avsnitt2.6),12. godkänner förändringar i dispositionsrätten till vissa anslagstyper påstatsbudgeten (avsnitt 2.7),13. bemyndigar regeringen att genomföra redovisade förändringar av detstatliga betalningssystemet (avsnitt 2.8),dels att bereds tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om14. det strukturella saldot (avsnitt 1.4),15. statsutgifternas förmögenhetseffekter (avsnitt 1.5),16. framtida former för budgetering och redovisning av statens verksamhet(avsnitt 1.6),17. statliga garantier (avsnitt 1.7),18. finansiell styrning (avsnitt 2.1),19. beräkning av anslagen för /94 (avsnitt 2.2.2),20. tekniska justeringar av anslag för /94 (avsnitt 2.2.3),21. myndigheternas lånebehov för finansiering av anläggningstillgångar(avsnitt 2.4),23. Postgirot och utvecklingen av det statliga betalningssystemet (avsnitt2.8),24. budgetkonsekvenser av (avsnitt 3).I proposition 1992/93:100 bilaga 8 punkt 6 Statligalöneavtal 1991--1993 (s. 20) föreslår regeringen -- efter föredragning avstatsrådet -- att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om de statliga löneavtalen --1993. 1992/93:Fi201 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ompröva den s.k.svenska modellen i syfte att lönemässigt inte inteckna en ekonomisk tillväxtinnan den blivit en realitet.1992/93:Fi202 av (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av attinventera samtliga statliga utgifter i syfte att söka undvika en kris i detsvenska folkets krismedvetande.1992/93:Fi203 av m.fl. (s) vari yrkas1. att med avslag på proposition 1992/93:100 godkänner deriktlinjer för den ekonomiska politiken som anförts i motionen,2. att med avslag på propositionen beslutar att godkänna deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen i berörd del enligt vad i motionenanförts,3. att , med avslag på propositionens förslag om program förbudgetförstärkningar åren 1994--1996, begär att regeringen återkommer med ettmer genomarbetat förslag,4. att hos regeringen begär förslag om ett samlat, långsiktigt ochhållbart program för att stärka statsfinanserna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att i internationella organ verkarpådrivande i strävandena att få till stånd ett samarbete för tillväxt ocharbete,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med en mergenomarbetad redovisning av det statsfinansiella saldot,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att budgeten bör utformas med en bättre överblickbarhet ochkonsekvens,9. att hos regeringen begär att en parlamentarisk beredningtillsätts med uppgift att presentera en klarläggande översyn av kommunernasekonomi och lägga fram förslag till begränsning av den skadliga rundgången iekonomin m.m.1992/93:Fi204 av (nyd) vari yrkas1. att inför en lag om allmänt lönestopp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det måste skapas förutsättningar för statsmakternas aktivamedverkan i syfte att få ned löneläget i landet om det befinns oundgängligennödvändigt.1992/93:Fi205 av (-) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att framlägga en vitbok omvalutakrisen.1992/93:Fi206 av (nyd) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsätta ensnabbutredning för att kartlägga de internationella finansmarknaderna.1992/93:Fi207 av (nyd) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsätta enkristidskommission för att leda ur krisen.1992/93:Fi208 av m.fl. (nyd) vari yrkas att riksdagenföranstaltar om inrättande av en kristidskommission.1992/93:Fi209 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtidigareläggning av kommunala investeringar genom förskotterade byggkostnader.1992/93:Fi210 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att antar i motionen framfört förslag till lag om allmäntlönestopp,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behov av kraftfulla åtgärder och behov avlönestopp.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om räntepolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om valutapolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den ekonomiska politikens viktigaste uppgift är att skapaförutsättningar för företagen att verka och kunna expandera i syfte att ökasysselsättningen och därmed tryggad ekonomi för alla,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lönestopp.1992/93:Fi212 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som i motionenförordats,2. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som i motionenförordats,3. att avslår regeringens program för budgetförstärkningar på priser för budgetåren 1994--1996,4. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de riktlinjer för penning-, valuta- och statsskuldspolitiken som imotionen förordats,16. att hos regeringen begär att affärsverken får i uppdrag atttidigarelägga sina beställningar enligt vad i motionen anförts,19. att inte bemyndigar regeringen att genomföra redovisadeförändringar av det statliga betalningssystemet,20. att avslår regeringens förslag att upphäva förordningen(1974:591) om skyldighet för statlig myndighet att anlita ellerPostgirot,21. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de allmänna riktlinjer för 1990-talet som i motionen förordas.1992/93:Fi701 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdelning av statsbudgeteni en drifts- och en kapitalbudget.1992/93:Fi704 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningav riktlinjer och tekniker för bedömning av värdet av att tidigarelägga vissainvesteringar.1992/93:Fi705 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omredovisningen av socialförsäkringssystemen och en mer dynamisk budgetering.1992/93:Fi707 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omramanslag för myndigheternas förvaltningskostnader och hur den friaförhandlingsrätten påverkas av detta.1992/93:Fi712 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om klarare information om statensutgifter i budgetpropositionen.1992/93:Fi715 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär en parlamentarisk utredning i enlighet med vad som anförts imotionen.1992/93:Fi716 av Per () vari yrkas att godkännerriktlinjer m.m. för risk- och skadehanteringen i staten med den ändring somföljer av att verksamheten etableras vid i enlighet medvad som anförts i motionen.1992/93:Fi717 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär att frågan om att införa en drift- ochkapitalbudget utreds på nytt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inflytande över statliga investeringar som är av stortsamhällsintresse.1992/93:A267 av m.fl. (s) vari yrkas24. att hos regeringen begär ett samlat, långsiktigt och hållbartprogram för stärkta statsfinanser.1992/93:Bo238 av m.fl. (s) vari yrkas4. att beslutar att hos regeringen begära ett samlat, långsiktigtoch hållbart program för stärkta statsfinanser.1992/93:K207 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om politisk kontroll av valutahandeln.1992/93:Sf268 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett samlat, långsiktigt och hållbartprogram för stärkta statsfinanser.1992/93:Sf269 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett samlat, långsiktigt och hållbartprogram för stärkta statsfinanser.1992/93:Sf512 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att hos regeringen begära ett samlat, långsiktigtoch hållbart program för stärkta statsfinanser.1992/93:Sk388 av m.fl. (v) vari yrkas8. att beslutar höja arbetsgivaravgiften med tre procentenheterfrån den 1 juli 1993.1992/93:T819 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Postgirots begäran om utökade verksamhetsramar bör tillgodoses.PropositionenI propositionen understryks vikten av att den ekonomiska politiken utformasså att välfärden tryggas och utvecklas och utrymme skapas för nödvändigamiljösatsningar. De övergripande målen för den ekonomiska politiken är därföratt återupprätta tillväxten och pressa ned arbetslösheten. Därmed tas ocksåproduktionsresurser i hela till vara.Arbetet med att lösa ekonomiska problem -- den ekonomiska krisen ärden svåraste sedan -- är mödosamt och tar tid. Det finnsinga genvägar i den ekonomiska politiken. Men vi kan redan se flera positivautvecklingstendenser som visar att förutsättningarna för en god ekonomiskutveckling har stärkts. Inom näringslivet sker en kraftig förbättring avkonkurrenskraften. väntas de svenska företagen under de närmaste årenmöta växande utlandsmarknader. Möjligheterna till en ny period av tillväxt,nyföretagande och tryggad sysselsättning finns inom räckhåll.För att fånga dessa möjligheter måste den ekonomiska politiken nu inriktas påtvå huvuduppgifter:För det första krävs en fortsatt sanering av de offentliga finanserna för attöka förtroendet för den ekonomiska politiken och göra en varaktigt lägreräntenivå möjlig. En lägre ränta är den enskilda faktor som har störstbetydelse för att höja aktivitetsnivån i ekonomin och därmed minskaarbetslösheten.För det andra krävs fortsatta insatser för att skapa förutsättningar för enexpansion i näringslivet. Det sker genom förändringar i de offentligautgiftssystemen, strategiska skattesänkningar och satsningar på forskning,utbildning och infrastruktur. I detta perspektiv är och ettframtida svenska medlemskap i av central betydelse.I propositionen framhålls att förutsättninarna för att den svenska ekonominskall komma stärkt ur krisen är goda. Lågkonjunkturen har utnyttjats till attförbereda den svenska ekonomin för en kommande internationellkonjunkturuppgång.Sedan år 1990 har en rad steg tagits i den ekonomiska politiken för att rättatill de strukturella brister som länge präglat den svenska ekonomin.Skattereformen, energipolitiken, samt ansökan om medlemskap i ärexempel på beslut som fattades då Socialdemokraterna satt i regeringsställning.Att dessa strukturreformer dröjde så länge är emellertid en viktig orsak tilldagens svåra ekonomiska problem.Efter regeringsskiftet har ett omfattande sanerings- ochförnyelsearbete av vårt lands ekonomi inletts.Under det senaste året har beslut fattats som innebär successivt minskadeoffentliga utgifter med sammanlagt ca under de kommandeåren.Genom dessa åtgärder har grunden lagts för en exportledd expansion av densvenska ekonomin. Den ekonomiska politiken måste nu inriktas på att ytterligareförbättra förutsättningarna för återupprättad tillväxt och fortsatt låginflation.I propositionen anges bl.a. följande riktlinjer gälla för den ekonomiskapolitiken:1. Den underliggande inflationstakten skall förbli lågLåg inflation är en nödvändig förutsättning för varaktig tillväxt. Den fastaväxelkursen var ett ankare i låginflationspolitiken. Förlusten av detta ankareskärper kraven på den ekonomiska politiken.