bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — inom ramen för Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde.Utskottet utgår vidare från att regeringen i en särskildförordning (jfr SKOLFS 1992:34 om särskilda åtgärder inomutbildningsområdet mot ungdomsarbetslösheten) kommer attföreskriva vilka behörighetsregler som skall gälla,utbildningarnas längd och huvudsakliga inriktning, krav påuppföljning och utvärdering genom m.m. Utskottetförutsätter slutligen att skolan och arbetsmarknadsmyndighetenpå det lokala planet tillsammans inriktar sina krafter på attuppmuntra ungdomarna att genomgå ett tredje år i gymnasieskolan.Vad utskottet anfört om finansieringen av insatser igymnasieskolan för /94 bör med bifalltill motion 1992/93:Ub156 yrkande 1 och med anledning avmotion 1992/93:Ub155 som sin mening ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"När det" och slutar med "betänkande 1992/93:UbU14" bort haföljande lydelse:När det gäller ökat antal helårsstudenter i grundläggandehögskoleutbildning delar utbildningsutskottet bedömningen imotion 1992/93:Fi120 att den svenska högskolan bör expanderaytterligare utöver vad som redan beslutats. Eftersom tiden nu ärkort till nästa budgetårs början anser utskottet det realistisktatt ökningen sker stegvis. Antalet heltidsstudenter bör ökas med5000 fr.o.m. och med ytterligare 5000fr.o.m. Utskottet förutser självfallet att denhär föreslagna ökningen kommer att innebära en stor anspänningför högskolans organisation, dess lärare och studenter, menanser att det skall vara möjligt bl.a. genom distansutbildning.De tillkommande platserna bör fördelas mellan läroanstalterna ienlighet med de fördelningsprinciper som föreslagits i motion1992/93:Ub55 yrkande 5. Det ankommer på resp. universitet ochhögskola själv att besluta om vilka kurser som skall anordnasmed de tillkommande medlen och vilka studieformer som skalltillämpas. Även s.k. basår bör kunna anordnas med användning avdessa medel.Utbildningsutskottet har -- -- -- (= utskottet) -- -- -- är127371000 kr.Utskottet anser således att finansutskottet bör föreslåriksdagen att med bifall till motion 1992/93:Fi120 yrkande 14och med anledning av regeringens förslag i förevarandeproposition till Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. under åttonde huvudtiteln för /94anvisa utöver vad utskottet föreslagit ibetänkande 1992/93:UbU14. Dessutom bör finansutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vadutbildningsutskottet anfört om fördelningen och användningen avmedlen.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"har" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:När det gäller frågan om utbildningsplatser för ett tredjeår i gymnasieskolan /95 anserutbildningsutskottet i likhet med motionärerna att de elever somvåren 1994 kommer att avsluta en tvåårig utbildning igymnasieskolan redan nu skall garanteras utbildning under etttredje gymnasieår. En sådan garanti skulle inte bara ökaelevernas möjligheter att förbättra sina yrkeskunskaper och höjasin allmänna kompetens utan underlätta planeringen förkommunerna när det gäller lokalbehov, lärarinsatser m.m. för dengymnasiala utbildningen. Detta bör med bifall tillmotion 1992/93:Ub156 yrkande 3 som sin mening ge regeringen tillkänna.2. (nyd) anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "har" och slutar med"yrkande 24" bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet anser att samhällets kostnader förhemspråksundervisningen i skolan är oacceptabla. Kommunernabör befrias från sin lagstadgade skyldighet att anordnahemspråksundervisning. I stället bör ansvaret för att organiseraoch finansiera hemspråksundervisningen överföras tillinvandrarna själva och deras inresseorganisationer. Därigenomberäknas staten kunna göra en besparing med ca 500 miljonerkronor för det nästkommande budgetåret. Utbildningsutskottetanser mot denna bakgrund att finansutskottet bör tillstyrkamotion 1992/93:Fi93 yrkande 24.Särskilt yttrandeLena , , , EwaHedkvist , , och (allas) anför:Redan i januari föreslog vi socialdemokrater som ett led ikampen mot arbetslösheten kraftfulla åtgärder för att öka denreguljära utbildningen.Minst 50000 ungdomar i åldern skulle erbjudasutbildning i form av det tredje gymnasieåret inför höstterminen1993. Vi föreslog även att komvux skulle få 20000 ytterligareplatser. Riksdagsmajoriteten avslog våra förslag.Regeringen har äntligen accepterat vår syn på behovet avytterligare utbildningsplatser.Genom den fördröjning i tiden som blivit resultatet av detsena förslaget har viktiga månader av planeringstid för såvälkommunerna som de blivande eleverna gått till spillo.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Jag instämmer i vad som anförts i den av Socialdemokraternaavlämnade avvikande meningen beträffande dels finansieringenav föreslagna insatser i proposition 1992/93:194, delsutbildningsplatser för ett tredje år i /95.När det gäller grundläggande högskoleutbildning gårbedömningarna tydligen isär angående universitetens ochhögskolornas faktiska möjligheter -- bortsett från pengar -- attta emot ett ökat antal studenter. Jag anser att en ökadantagning är mycket angelägen. Om det skulle visa sig atthögskolor och universitet anser sig kunna ta emot ännu flerytterligare studenter än vad regeringen i förevarandeproposition räknar med, bör därför ytterligare medel kunnaföreslås på tilläggsbudget.När det gäller frågan om ändrad anslagstyp för anslaget B3. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp anser jag att utbildningsutskottet borde ha föreslagitatt finansutskottet tillstyrker motion 1992/93:Fi100.Slutligen ansluter jag mig till vad Socialdemokraterna anför isitt särskilda yttrande beträffande medel för utbildningsplatserför det tredje året i gymnasieskolan och extra platser inomkomvux.Trafikutskottets yttrande1992/93:TU4yBilaga 11Kompletteringspropositionen inom trafikutskottets områdeTill finansutskottetFinansutskottet beslöt att beredatrafikutskottet m.fl. utskott tillfälle att senast den 14 maj1993 avge yttrande över proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner, såvittpropositionen och motionerna rör ifrågavarande utskottsberedningsområde.Trafikutskottet får med anledning härav framhålla att detbegränsar sitt yttrande till att omfatta ett förslag ipropositionens bilaga 5 () underrubriken . Övriga infrastrukturåtgärder (s. 26--28) samtmotionerna 1992/93:Fi98 av m.fl. (s), 1992/93:Fi108av (), 1992/93:Fi117 av m.fl. (v)yrkande 3, 1992/93:Fi119 av () samt1992/93:Fi120 av m.fl. (s) yrkandena 9--12.PropositionenI propositionen föreslår regeringen under sjätte huvudtitelncatt till Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt för /94 anvisar ett reservationsanslagpå 1200000000 kr.Motionerna1992/93:Fi98 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsvägar och länsjärnvägar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utreda förutsättningarför utbyggnad av Västerdalsbanan.1992/93:Fi108 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar med ändring av regeringens förslag att omfördela 100miljoner kronor från anslaget för länsvägar tillsysselsättningsåtgärder på kulturområdet.1992/93:Fi117 (v) av m.fl. (v) vari yrkas3. att till Tidigareläggning avaffärsverksinvesteringar för /94 anvisar800000000 kr utöver vad regeringen har föreslagit.1992/93:Fi119 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningen av anslaget till länsvägar.1992/93:Fi120 (s) av m.fl. (s) vari yrkas9. att beslutar att godkänna vad i motionenanförts om räntestöd vid tidigareläggning avinfrastrukturinvesteringar,10. att till anslaget B 2. Drift och underhåll avstatliga vägar, för /94 anvisar 3 500 miljonerkronor utöver vad som föreslås i budgetpropositionen 1992/93:100bil. 7,11. att till Underhållsinvesteringar påLuftfartsverkets område anvisar ett reservationsanslag på 700miljoner kronor i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att till anslaget C 2. Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar, för /94beslutar anvisa ytterligare utöver vadsom föreslås i budgetpropositionen 1992/93:100 bil. 7.Trafikutskottets ställningstagandeAnslag till Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxtI kompletteringspropositionen föreslås att i syfte att snabbtutveckla och förbättra länsjärnvägarna och länsvägarna börsärskilda insatser göras under budgetåren 1993/94 och 1994/95.För /94 föreslås att 1200 miljoner kronoranvisas för ändamålet. För påföljande budgetår anges att det ärrimligt att räkna med ytterligare insatser som gör attmotsvarande investeringsvolym kan upprätthållas.Enligt propositionen bör det ankomma på regeringen attfördela medlen mellan länen medan länsstyrelserna har att fattabeslut om den närmare medelsanvändningen. Som riktlinjer förmedelsfördelningen anges att hänsyn skall tas tillupprustningsbehovet och till arbetsmarknadsläget i länen. Hänsynskall vidare tas till i vilka län övriga investeringar i deregionala transportnäten är av jämförelsevis mindre omfattning.I propositionen anförs att för länsvägarna bör medlenanvändas för särskilda insatser som stärker förutsättningarnaför en positiv utveckling på landsbygden. Som exempel påjärnvägsprojekt som snabbt kan komma i gång nämns byggande avtriangelspår i och i samt upprustning avtvärbanan mellan och . Som exempel på andrajärnvägar där länsstyrelserna har anmält särskiltintresse anges Blekinge kustbana, , Stångådalsbanan,Hargshamnsbanan och Haparandabanan.Av propositionen framgår vidare att de ökadekapitalkostnaderna till följd av den iinfrastrukturpropositionen (prop. 1992/93:176) föreslagnatidigareläggningen av investeringar i länstrafikanläggningarskall betalas från den nu angivna anslagsramen.Synpunkter på medelsfördelningen redovisas i två motioner sombåda framhåller behovet av att särskilda insatser görs iKopparbergs län. Vidare har en motion väckts som förordar enomföring av vägmedel till kulturändamål.I motion Fi98 (s) anges att , vid jämförelsermed andra län, inte har fått sitt behov av upprustnings- ochunderhållspengar tillgodosett i något avseende. Länsvägnätet harockså en låg bärighetsstandard som gör att det finns stora behovav förstärkningsinsatser. Vidare framhålls att även påjärnvägsområdet finns stora upprustningsbehov. Det gäller förbåde bansträckan --och för Västerdalsbanan.Motionärerna föreslår vidare att en utredning bör göras om attbygga ut Västerdalsbanan till Sälen.Även i motion Fi119 (c) påtalas behovet av särskildainsatser i . Enligt motionären finns detfortfarande många, dåligt underhållna grusvägar medbärighetsrestriktioner som måste förbättras.I motion Fi108 (fp) konstateras att väginvesteringar gerförhållandevis få arbetstillfällen per satsad krona tillskillnad från insatser på kulturområdet. Enligt motionären kanvidare upprustning av kulturminnen och kulturmiljöer sättas igång snabbt som arbetena ofta har en lämplighantverksmässig karaktär. Mot denna bakgrund yrkas att 100miljoner kronor omförs från det föreslagna anslaget tillsysselsättningsåtgärder på kulturområdet.Trafikutskottet bereder regeringens förslag iproposition 1992/93:176 om investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. jämte motioner. Behandlingen innefattar bl.a.hur inriktningen och finansieringen av investeringarna börutformas för den kommande planeringsperioden --2003.Utgångspunkten för trafikutskottets överväganden är att enlångsiktig inriktning bör läggas fast förinvesteringsplaneringen. En plan som bör innefatta ökadeinsatser i såväl vägar som järnvägar och som bygger på enutvecklad helhetssyn i planeringsprocessen.För väginvesteringarna bör inriktningen främst vara motekonomisk tillväxt, ökad trafiksäkerhet och bättre miljö samtregional balans. Inriktningen för järnvägsinvesteringarna bör iförsta hand vara mot ökad tillgänglighet och bättre miljö.Trafikutskottet bedömer mot denna bakgrund att regeringensförslag om särskilda underhållsåtgärder för länsvägar ochlänsjärnvägar är en lämpligt avvägd förstärkning. Genom denföreslagna medelsinriktningen möjliggörs en angelägenkomplettering till den långsiktiga uppbyggnaden av detnationella transportnätet. Utskottet förutsätter att de avlänsstyrelserna tidigare anmälda investeringsbehoven förlänsjärnvägarna därmed kan tillgodoses i väsentliga delar.Beträffande regeringens riktlinjer för medelsfördelningenmellan länen har utskottet inga erinringar. Med denarbetsfördelning som lagts fast bör det normalt inte ankomma påriksdagen att ta ställning till krav på underhållsåtgärder iskilda regionala delar av trafiksystemet. uppgift börenligt utskottets mening främst vara att ange de övergripanderamarna och riktlinjerna samt svara för att det finns eneffektiv organisation och uppföljning av de resurser som avsättstill trafikens infrastruktur. Detta betyder också att det iförsta hand bör ankomma på berörda länsstyrelser att bedömaförslag om att tillsätta utredningar för utbyggnader avlänsjärnvägar.Härav följer att trafikutskottet för sin del anser attriksdagen bör avslå motionerna Fi98 (s) samt Fi119 (c).Trafikutskottet anser vidare att medelsramens storlek ärlämpligt avvägd. Följaktligen bör även avslå motionFi108 (fp). Av det anförda följer att i enlighet medregeringens förslag bör anvisa underanslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt.Underhållsanslag för vägar, järnvägar och flygplatserI motion Fi120 (s) föreslås att och Banverketsunderhållsanslag förstärks. För att ta igen eftersattvägunderhåll föreslås att anslag för drift ochunderhåll av statliga vägar höjs med tillsammanlagt (yrkande 10). Banverketsanslag för drift och vidmakthållande av statliga järnvägarföreslås höjas med till ett totalt anslag pådrygt (yrkande 12). Vidare föreslås attLuftfartsverket ges möjlighet att tidigareläggaunderhållsinvesteringar för (yrkande 11).Luftfartsverket bör därvid stå för av kostnaden, vilketinnebär att bör föras upp på statsbudgetensom ett nytt anslag.Trafikutskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att underhållsinsatser kan tidigareläggas bl.a. motbakgrund av nuvarande lågkonjunktur. Så har också skett.Underhållsverksamheten har ökat väsentligt. Mot bakgrund av deteftersatta underhållet på statliga vägar samt den rådandearbetslöshetssituationen har (prop.1991/92 bil. 5, bet. TU5, rskr. 88) och (prop.1991/92:150 bil. 2:3, bet. FiU30, rskr. 350) beslutat att anvisatotalt för främst underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt i vägar och järnvägar. som har vidare getts möjlighet att överförakonstaterade besparingar från vissa investeringsprojekt tillunderhållsåtgärder. beräknar dessa besparingar till ca200 och 1993. har för år1992 beräknat besparingen till ca . Isammanhanget kan vidare nämnas att trafikutskottet avser attbehandla underhållsanslagen till vägar och järnvägar /94 senare i vår (bet. 1992/93:TU35).För underhållsinsatser i flygplatser vill trafikutskotteterinra om att har ansvar för att driva ochförvalta statens flygplatser för civil luftfart. Som affärsverkbestämmer självständigt underhållsinsatsernasstorlek och inriktning. Verksamheten finansieras genomtrafikavgifter. Utskottet anser att detta är en riktig ordningoch är inte beredd att införa underhållsanslag tillLuftfartsverket.Med hänvisning till vad som har anförts ansertrafikutskottet att några ytterligare åtgärder för närvarandeinte är påkallade för att tidigarelägga underhållsinsatser itrafikens infrastruktur. bör följaktligenavstyrka motion Fi120 (s) yrkandena 10--12.Tidigareläggning av affärsverksinvesteringarI motion Fi120 (s) yrkande 9 framhålls att det är angelägetatt trafikverken får resurser nästa budgetår så att de kangenomföra viktiga investeringar och underhållsinsatser.Trafikverken föreslås därför ges möjlighet att tidigareläggainvesteringar om sammanlagt . Den därmeduppkommande räntekostnaden på bör enligtmotionen staten stå för.I motion Fi117 (v) föreslås att anslaget förtidigareläggning av affärsverksinvesteringar räknas upp till 1miljard kronor. Medlen bedöms utgöra en effektiv stödform somgör att befintlig produktionskapacitet kan utnyttjas för redanplanerade beställningar.Trafikutskottet anser det viktigt att investeringar kantidigareläggas bl.a. mot bakgrund av nuvarandearbetsmarknadssituation. Affärsverken har också numera möjlighettill detta. Enligt beslut (prop.1992/93:50, bet. FiU1, rskr. 134) disponerar AMS 1000 miljonerkronor för tidigareläggning av vissa sysselsättningsintensivainvesteringar inom affärsverken.Med hjälp av detta bidrag har inom kommunikationsområdetsåväl SJ, , , somPostverket kunnat tidigarelägga ett antal angelägnainvesteringar som bidragit till att trygga och främja ökadsysselsättning. Genom ett utskottsinitiativ tidigare i vår harvidare denna möjlighet vidgats till att även innefattainvesteringar inom och verksamhetsområden(bet. AU15, rskr. I sammanhanget kan även nämnas att i dennu föreliggande propositionen förordas att detta anslag höjs med200 miljoner kronor.Med hänvisning till vad som har anförts ansertrafikutskottet att några ytterligare åtgärder för närvarandeinte är påkallade inom kommunikationsområdet för atttidigarelägga investeringar i trafikens infrastruktur.Trafikutskottet anser därför för sin del att bör avslåmotionerna Fi120 (s) yrkande 9 och Fi117 (v) yrkande 3.Stockholm den 13 maj 1993På trafikutskottets vägnarSven-Gösta SignellI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), (), (), BoNilsson (s), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () ochRune ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Underhållsanslag för vägar, järnvägar och flygplatser(alla s) anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet Underhållsanslag för vägar, järnvägar och flygplatsersom börjar med "delar" och slutar med "yrkandena10--12" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att en rimlig balans måste uppnåsmellan investeringar och underhållsinsatser så att en effektivmedelsanvändning främjas. Därmed kan gjorda investeringarutnyttjas fullt ut. Som framhålls i motion Fi120 (s) är detdärför angeläget att underhållsinsatserna på trafikområdetförstärks väsentligt.Trafikutskottet anser därför att anslag för driftoch underhåll av statliga vägar bör höjas med 3,5 miljarderkronor till sammanlagt . anslagför drift och vidmakthållande av statliga järnvägar bör vidarehöjas med till ett totalt anslag på3925656000 kr. Vidare bör ges möjlighetatt tidigarelägga underhållsinvesteringar för 1 miljard kronor.Luftfartsverket bör därvid stå för av kostnaden. Dettainnebär att ett nytt anslag bör föras upp på statsbudgeten tillLuftfartsverket på 700000000 kr.Trafikutskottet anser därmed att bör bifallamotion Fi120 (s) yrkandena 10--12.2. Tidigareläggning av affärsverksinvesteringar(alla s) anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnittet Tidigareläggning av affärsverksinvesteringar sombörjar med "anser" och slutar med "Fi117 (v)yrkande 3" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att trafikverken bör ges möjligheteratt genomföra viktiga investeringar och underhållsinsatser.Genom att investeringarna kan tidigareläggas kan de utföras tillrelativt sett lägre priser, som kostnaderna förarbetslösheten kan begränsas. Enligt trafikutskottets meningbör, som framhålls i motion Fi120 (s), trafikverken därför gesmöjlighet att tidigarelägga investeringar om sammanlagt 4miljarder kronor. Verken förutsätts kompenseras för räntan påupplånat kapital genom ett särskilt statligt räntebidrag på 275miljoner kronor.Trafikutskottet anser därför för sin del att börbifalla motion Fi120 (s) yrkande 9. Trafikutskottetsställningstagande innebär vidare att syftet med motion Fi117 (v)yrkande 3 kan tillgodoses.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Tidigareläggning av affärsverksinvesteringarVänsterpartiet bedömer att ytterligare insatser bör görasutöver regeringens program för att bekämpa arbetslösheten. Jaganser därför att finansutskottet bör tillstyrka yrkande 3 imotion Fi117 (v) som avser ett ökat anslag med 800 miljonerkronor för tidigareläggningar av investeringar. Syftet medmotion Fi120 (s) yrkande 9 kan därmed delvis tillgodoses.Jordbruksutskottets yttrande1992/93:JoU4yBilaga 12KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har i beslut berettjordbruksutskottet m.fl. utskott tillfälle att avge yttrandenöver proposition 1992/93:150 (kompletteringspropositionen) jämteeventuella motioner, såvitt propositionen och motionerna berörresp. utskotts beredningsområde.Jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande i huvudsak endastde förslag angående minskning av stödet till jordbruket och ommiljöavgifter som framförs i motion Fi92 av . (s).PropositionenI proposition 1992/93:150 redovisas beräkningar avbudgetutfallet och statens lånebehov för innevarande budgetår.Vidare redovisar regeringen i en reviderad finansplan sinbedömning av hur den ekonomiska politiken bör utformas.Regeringens besparingsprogram för åren 1994--1998 preciseras.Åtgärder om , huvudsakligen på utgiftssidan,aviseras. I den reviderade finansplanen (bil. 1 s. 5) anförs attden ekonomiska politiken skall präglas av hänsyn till miljön ochnaturresurserna. Balansen mellan ekonomi och ekologi måstesäkras. Genom ekonomisk tillväxt ökar utrymmet för nödvändigamiljösatsningar. En offensiv miljöpolitik är i sin tur enförutsättning för att tillväxten skall bli uthållig.Utvecklingen av ekonomiska styrmedel är ett centralt inslag i ensådan politik. Enligt ett uttalande på s.30 i finansplanenräknar finansministern med att miljöskatter skall kunna bidramed ca i ökade inkomster.Ett antal åtgärder för att främja sysselsättningen föreslås. Ibilagorna 2--10 framläggs förslag som berör sammanlagt niodepartements verksamhetsområden. ochMiljö- och naturresursdepartementet berörs ej direkt av dessabilagor. Av propositionen framgår dock (bil. 8 s. 50) att detinom Miljö- och naturresursdepartementets område har redovisatsen inventering av lämpliga beredskapsarbeten. förutsätter att ochArbetsmarknadsverket överlägger om möjligheterna att utförasådana arbeten. Under rubriken 2.16 Bidrag till tidigareläggningav investeringar m.m. föreslås (s. 54 f.) att 90 miljoner kronorställs till AMS förfogande för bidrag om högst till arbetenmed skogsbilvägar som avslutas senast den 31 december 1994.MotionenI motion Fi92 av m.fl. (s) yrkas19. att beslutar att jordbruksstödet för budgetåret1993/94 skall minska med i enlighet med vad somanförts i motionen,20. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att bedöma hur miljöavgifter skall kunna användasför att förstärka statsfinanserna och förbättra miljön.I motiveringen till yrkande 19 anförs att riksdag och regeringunder återgått till en jordbrukspolitik medökade inslag av reglering och av subvention avlivsmedelsexporten. Denna politik innebär en belastning församhällsekonomin och för de offentliga finanserna. Enligtmotionen har Socialdemokraterna under vårriksdagen presenteratförslag som innebär en besparing på jordbrukets område med ca 1miljard kronor jämfört med majoritet. Detta uppnås,anför motionärerna, genom att bibehålla det inkomststöd somingick livsmedelspolitiska beslut, stå fast vid ettinlösenpris på spannmål på per kg, begränsa ökningen avexportstödet samt bibehålla prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel och omvandla avgifterna miljöavgift.I anslutning till yrkande 20 anförs att en parlamentariskutredning bör tillsättas för att pröva hur miljöavgifter skallkunna användas för att förbättra miljön och ökasysselsättningen.