bet · GG01UbU17 · 1993-05-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag iproposition 1992/93:230 om valfrihet i skolan.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag omentreprenadförhållanden inom skolan. Socialdemokraterna ochVänsterpartiet avvisar lagförslaget. Ny demokrati vill gegenerella möjligheter till entreprenadlösningar inom skolan.Utskottet tillstyrker även regeringens samtliga förslag tilländringar i skollagen. När det gäller det kommunala bidragettill fristående grundskolor bibehålls nuvarande bidragsprocent.Fristående skolor får rätt att ta ut skäliga elevavgifter.Möjligheterna att välja grundskola i annan kommun utökas. Närdet gäller rätten att välja skola inom kommunen föreliggerenighet i utskottet.Socialdemokraterna och anser att det kommunalabidraget till fristående grundskolor bör beslutas av kommunenoch avvisar därmed regeringens förslag. Vidare avvisarSocialdemokraterna och förslaget om elevavgifteri fristående grundskolor och fristående gymnasieskolor. Enligtett andrahandsyrkande av dessa partier bör besluta omen sänkning av det kommunala bidraget till fristående skolor.Enligt Ny demokrati bör kommunernas informationsskyldighet närdet gäller val av skola slås fast i lag.Till betänkandet fogas sammanlagt 17 reservationer, tvåsärskilda yttranden och en meningsyttring från . Regeringen har i proposition 1992/93:230 Valfrihet i skolandels föreslagit1. att antar förslaget till lag om ändring i lagen(1993:370) om ändring i skollagen (1985:1100),2. att antar förslaget till lag om ändring i lagen(1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor,3. att antar förslaget till lag omentreprenadförhållanden inom skolan,4. att godkänner vad i propositionen anförts omstatligt stöd till kompletterande skolor (avsnitt 5.4.2),5. att godkänner vad i propositionen anförts ominternationella skolor över grundskolenivå (avsnitt 5.6),dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om6. internationella skolor på grundskolenivå (avsnitt 4.4),7. indelning av fristående skolor över grundskolenivå(avsnitt 5.2),8. resurstilldelning till fristående särskolor(avsnitt6.2),9. gymnasieskolan (avsnitt 7.3),10. begreppet skola (avsnitt 8.1).Lagförslagen återfinns som bilaga 1, 2 och 3 till dettabetänkande. Motioner med anledning av proposition 1992/93:2301992/93:Ub160 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår förslaget om entreprenadförhållandeninom skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lärarbehörighet,3. att beslutar att avskaffa den statligaregleringen av kommunala bidrag till friskolor,4. att , om yrkande 3 avslås, beslutar att sänka detkommunala bidraget till fristående skolor till av kommunensgenomsnittskostnad per elev,5. att beslutar att fristående skolor som uppbärkommunalt stöd inte tillåts ta ut skolavgifter,6. att beslutar avslå förslaget om en miniminivåför det bidrag en hemkommun skall betala till fristående skolaöver grundskolenivå,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnaderna för riksinternatskolorna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om val inom det offentliga skolväsendet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsynsfrågorna.1992/93:Ub161 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas ersättning för elever vidlanthushållsskola,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lanthushållsskolornas berättigande tillfortsatt statsbidrag.1992/93:Ub162 av m.fl. (m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de interkommunala ersättningarna vidrekryteringen av elever till skolscen.1992/93:Ub163 av och (s, c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdet av en lokalisering av utbildningarinom kulturområdet utanför storstadsregionerna för att stärkaden regionala utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid bedömningen av samhällsnyttan avkompletterande utbildningar inom kulturområdet särskilt börbeaktas såväl de speciella förutsättningar som finns för attanordna utbildningar som var dessa liknande utbildningar redananordnas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningarna för kompletterandeutbildningar inom kulturområdet på med hänvisning tillde redovisade motiven.1992/93:Ub164 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå förslaget till Lag omentreprenadförhållanden inom skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att ändra bidragssystemet tillfristående grundskolor så att kommunerna får skyldighet attbedöma och tilldela dessa resurser efter samma principer somgäller för kommunens egna grundskolor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fristående skolor ej skall ha rätt attta ut elevavgifter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändra berörd lag så att föräldrar tillutvecklingsstörda barn ges ett avgörande inflytande över valetav skolform,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fristående gymnasieskolor skall följasamma behörighetsregler för lärare som gäller för offentligagymnasieskolor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den ej skall fastställa nivån på detbidrag som kommun skall betala till fristående gymnasieskola,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kommunernas bidragssystem tillfristående särskolor skall utformas så att kommunerna gesskyldighet att pröva och tilldela resurser till dessa eftersamma principer som gäller för kommunens egna särskolor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett förslag om en nedre gränsför elevantal för att fristående skolor skall kunna tilldelasbidrag från kommun,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fristående skolor både på grundskole-och gymnasienivå skall ingå i kommunens skolplan och därmed äveningå i den skolverksamhet över vilken kommunen har ett ansvarför uppföljning, utvärdering och tillsyn.1992/93:Ub165 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om pedagogisk kompetens.1992/93:Ub166 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå förslaget till lag omentreprenadförhållanden inom skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fristående skolor ej skall ha rätt attta ut elevavgifter.1992/93:Ub167 av och () variyrkas att hos regeringen begär bestämmelser omstatsbidrag till de estniska skolorna som säkerställer derasekonomiska trygghet och möjligheter till långsiktig planering avverksamheten.1992/93:Ub168 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om lagstiftningför att erbjuda generella möjligheter till entreprenadlösningarinom alla ämnen och ämnesgrupper i gymnasieskolan liksom igrundskolan och särskolan i enlighet med vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag till utformningav en lärarlegitimation i enlighet med vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag om ändring av 2kap. 3§ skollagen i enlighet med vad i motionen anförts om attlärares faktiska kompetens är viktigare än vilken utbildning degenomgått,4. att , i enlighet med vad i motionen anförts,beslutar att samma garanti skall gälla för kommunala skolor somgäller för fristående skolor, dvs. att även varje skolaskall vara garanterad av den genomsnittliga kostnadenper stadium,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de internationella skolorna skallomfattas av samma bidragssystem som övriga fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etableringskontroll för friståendegymnasieskolor och således avvisar propositionens förslag ochskrivningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagfästa kommunernas skyldighet attinformera om kommunens egna grundskolor samt friskolorna inomkommunen.Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:Ub411 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett ökat inflytande för kommunerna vadgäller godkännande av fristående skolor.1992/93:Ub430 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av skollagen i syfte att geföräldrar till utvecklingsstörda barn ett avgörande inflytandeöver val av skolform för barnet.1992/93:Ub434 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom valfrihet och riksinternatskolor.1992/93:Ub454 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rätten att välja skola och skolformbör tillkomma alla.1992/93:Ub481 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rättighet för föräldrar till utvecklingsstörda barn att väljaskola.1992/93:Ub493 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att landsting kan vara huvudman för andraprogram än naturbruk och omvårdnad när kommuner och landsting ärense därom.1992/93:Ub497 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring i skollagen i syfte att ge föräldrartill utvecklingsstörda barn ett avgörande inflytande över valetav skolform för barnet.1992/93:Ub502 av m.fl. (v) vari yrkas16. att hos regeringen begär att frågan omfinansiering av fristående skolor utreds, enligt vad i motionenanförts,17. att beslutar att den kommunala finansieringenav fristående skolor tills vidare skall utgöra avkommunernas genomsnittliga skolkostnader.1992/93:Ub513 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fristående skolors rätt att få medelav kommunen bör utformas som en skyldighet för kommunen atttillämpa samma bedömningsgrunder som gäller förmedelstilldelningen till de kommunala skolorna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tydligare krav på fristående skolor förgodkännande för fullgörande av skolplikten,3. att beslutar att fristående skolor, som erhållermedel på ett med kommunens egna skolor likvärdigt sätt, åläggsatt stå under tillsyn av bidragsgivande kommun och att medverkai sådan uppföljning och utvärdering som kommunen redovisar,4. att beslutar att fristående skolor som erhållermedel på ett med kommunens egna skolor likvärdigt sätt skallfinnas upptagna i kommunens skolplan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nedre gräns för antalet elever förgodkännande av fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ej tillåta elevavgifter vid friståendeskolor när de erhåller medel för verksamheten från kommunen påett med kommunens skolor likvärdigt sätt. InledningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition1992/93:230 Valfrihet i skolan jämte motioner som väckts delsmed anledning av propositionen, dels år 1993.Regeringen erinrar om att fristående skolor på grundskolenivåfått förutsättningar att verka på i stort sett likvärdigavillkor som de kommunala skolorna genom beslut medanledning av propositionen om Valfrihet och fristående skolor(prop. 1991/92:95, bet. UbU22, rskr. 346).En arbetsgrupp inom har haft iuppdrag att bl.a. redovisa förslag för att öka möjligheterna förbarn och ungdomar och deras föräldrar att välja skola inom detkommunala skolväsendet. I uppdraget har ingått att även redovisamöjligheter att etablera olika mellanformer mellan kommunalaskolor och fristående skolor, där ansvaret och skyldigheterna ärkommunens, men produktionen av själva utbildningen sker isamverkan med ett enskilt subjekt (entreprenadlösningar).Arbetsgruppen har presenterat sina förslag idepartementspromemorian Valfrihet i skolan (Ds1992:115).En särskilt utredare har tidigare haft i uppdrag att utredavissa frågor om bl.a. elevavgifter vid fristående skolor.Utredningens förslag har redovisats i betänkandet Friståendeskolor -- Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38).Regeringen framhåller i propositionen att stat och kommun hardet övergripande ansvaret för barns och ungdomars skolgång ochutbildning. Staten skall lägga fast kvalitetskrav, rättigheteroch skyldigheter, definiera likvärdighet samt till en delfinansiera skolväsendet. För kommunerna innebär ansvaret atttillse att invånarna har tillgång till utbildning av godkvalitet och att i stor utsträckning genomföra och finansierautbildningen. Ett nationellt utbildningsväsende på vilket ställsenhetliga krav på kvalitet och likvärdighet -- allas lika rätttill en god utbildning -- innebär dock inte, enligt regeringensuppfattning, ett konformt skolväsende. Tvärtom ökar behovet avett varierat utbud av utbildningsvägar och pedagogiska metoder.Valfrihetsreformerna inom skolväsendet syftar till att bryta uppdet offentliga skolmonopolet, för att därigenom kunna ge enstörre variation, större mångfald och att skapa verkligaförutsättningar för elever och föräldrar att välja skola.Likvärdighet måste också innebära att skapa förutsättningarför likvärdiga spelregler mellan såväl olika kommuners skolorsom mellan kommunala och fristående skolor och att skapa bättremöjligheter att välja skola, framhålls det i propositionen. Enstimulerande konkurrens mellan olika skolor, mellan olikainriktningar och olika ägandeformer kan också bidra tillhögre kvalitet och produktivitet inom skolväsendet.Regeringen anser att avskaffandet av regelstyrningen ochinförandet av ett kommunalt utjämningsbidrag stimulerar till ettnytänkande och nya lösningar inom skolväsendet. om samordning och samverkan mellan den kommunala skolanoch andra som har kompetens och intresse för utbildning. Ettviktigt område för en sådan utveckling är gymnasieskolansyrkesutbildningar. Då det ställs allt högre krav på dyrbarutrustning med kort teknisk livslängd och på aktuell kompetensökar vikten av att skolan samverkar med och drar nytta avnäringsliv och arbetsmarknad. Den nya gymnasieskolan ger enligtregeringen en bra grund för sådant samarbete. Mot denna bakgrundanser regeringen det angeläget att kommunerna får frihet attåstadkomma de kvalitativt bästa och mest kostnadseffektivalösningarna när det gäller gymnasieskolans yrkesinriktadeutbildningar. Mot denna bakgrund anser regeringen det angelägetatt öka möjligheterna till entreprenad inom det offentligaskolväsendet.Entreprenad på skolområdetI propositionen lägger regeringen fram förslag till lag omentreprenadförhållanden inom skolan. Kommuner och landstingges möjlighet att sluta avtal med enskilda fysiska och juridiskapersoner om att bedriva undervisning i kommunens resp.landstingets gymnasieskola inom ämnesblocken estetiska ämnen,ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. Det bör ävenges möjlighet att i andra fall genom beslut av regeringen fåtillstånd att sluta avtal om undervisning inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom, om det finns särskilda skäl.För undervisning som lagts ut på entreprenad föreslås istället för kravet på reguljär lärarutbildning (2kap. 3§skollagen) att lärarna skall ha kompetens för den undervisningde skall bedriva. Kommunen och får tillentreprenören överlämna också den myndighetsutövning som hörtill uppgiften. Exempel på åtgärder inom skolväsendet som utgörmyndighetsutövning är examination, betygsättning, utfärdande avavgångsbetyg och andra betygsdokument samt disciplinäraåtgärder. De lärare som är verksamma hos entreprenören bör hasamma uppgifter som lärare anställda hos kommunen ellerlandstinget. Enligt lagförslaget får regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer meddela ytterligare föreskrifterom undervisning som bedrivs i entreprenadform. Lagen föreslåsträda i kraft den 1januari 1994.I motionerna 1992/93:Ub164 yrkande 1 och 1992/93:Ub166 yrkande1 (båda s) samt 1992/93:Ub160 (v) yrkande 1 avvisas förslagettill lag om entreprenadförhållanden inom skolan. Motionärernavänder sig främst mot att kravet på formell lärarbehörighetslopas vid entreprenadundervisning. Lärarbehörigheten är en avde viktigaste förutsättningarna för att garantera en likvärdigutbildning och en god utbildningskvalitet, framhållermotionärerna. De anser vidare att utvecklingen mot ökadintegration mellan teoretiska och yrkesinriktade delar avgymnasieskolan som pågått och som förstärktsgenom programmen i den nya gymnasieskolan nu kommer att brytas.Entreprenadsystemet riskerar att hota en pedagogiskt motiveradhelhetssyn på undervisningen.Utskottet vill framhålla att det är huvudmannen, kommuneneller , som har det övergripande och sammanhållandeansvaret för eleverna och för utbildningen i gymnasieskolan.Detta innebär bl.a. att den undervisning som läggs ut påentreprenad kommer att ingå i det offentliga skolväsendet.Elevernas rättigheter och kommunernas och landstingensskyldigheter skall således vara desamma som om undervisningenskulle bedrivas av kommunen eller i egen regi.Undervisningen skall följa aktuella läroplaner och kursplaneroch i övrigt bedrivas enligt de bestämmelser som följer avskollag och andra författningar på skolområdet.Mot denna bakgrund anser utskottet att den föreslagna lagen omentreprenadförhållanden inom skolan ger kommuner och landstingnya möjligheter att utveckla sin skolverksamhet och ytterligarehöja undervisningens kvalitet. Enligt utskottets mening är detfrämst inom vissa yrkesinriktade områden som en entreprenör,t.ex. ett företag, kan erbjuda mer kvalificerade och modernaresurser i form av teknisk utrustning och kompetens än vadkommunen har möjlighet att göra. En sådan samverkan medarbetslivet kan innebära en vitalisering av utbildningen igymnasieskolan. Om kommunens skola dessutom slipper göra vissanyinvesteringar i maskiner och annan utrustning kan det ocksåvara ekonomiskt fördelaktigt för en kommun eller ett landstingatt lägga ut viss undervisning på entreprenad. Som framhålls ipropositionen är det viktigt att de olika formerna aventreprenadlösningar noga kommer att följas och utvärderas avsåväl som huvudmannen för undervisningen.När det gäller frågan om lärarbehörighet vid undervisning ientreprenadform utgår utskottet från, vilket även understryks ipropositionen, att berörda lärare hos entreprenören har ettadekvat yrkeskunnande och pedagogisk insikt. Självfallet är detinte möjligt att enbart anlita personal som har lärarutbildningt.ex. i ett företag som anordnar undervisning på entreprenad.Men som framhålls i propositionen måste kompetensen hosentreprenörens lärare alltid vara sådan att kvaliteten iundervisningen håller samma nivå som annars krävs inom detoffentliga skolväsendet. Detta uttrycks i lagtexten (4§) medatt lärarna hos en entreprenör skall ha kompetens för denundervisning de skall bedriva. När det gäller övrigt lärararbeteutgår utskottet från att gymnasieskolan kommer att informeraberörda lärare hos entreprenören om skolans rutiner när detgäller t.ex. elevers frånvaro, betygsättning m.m. I dessaavseenden har självfallet gymnasieskolans skolledning en storuppgift att fylla. Enligt utskottets mening är det angeläget attlärarna hos entreprenören på ett tidigt stadium får klart försig vilka bestämmelser som gäller inom ramen för begreppetmyndighetsutövning och inom det elevvårdande arbetet iallmänhet. Utskottet vill i övrigt peka på vad som ipropositionen anförs om huvudmannens insyn ochkontrollmöjligheter, försäkringsfrågor m.m. Det ankommer påregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att ge deytterligare föreskrifter som kan behövas inom bl.a. dessaområden.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen antar det i proposition 1992/93:230 framlagdaförslaget till lag om entreprenadförhållanden inom skolan ochavstyrker därmed motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 1,1992/93:Ub164 yrkande 1 och 1992/93:Ub166 yrkande 1.I motion 1992/93:Ub165 (c) hävdas att kravet på formelllärarutbildning bör gälla även vid gymnasial utbildning påentreprenad. Det kan enligt motionären inte accepteras att i enskola, som sägs vilja bli bästa, en av de viktigastefaktorerna slopas för att säkerställa en god kvalitativutbildning. Om principen om likvärdig utbildning skallvidmakthållas bör det även för entreprenadiserad utbildningcentralt regleras vilka krav på pedagogisk kompetens som skallställas. Även i motion 1992/93:Ub160 (v) yrkande 2 hävdas attlärarbehörighet är en nödvändig förutsättning för att garanteraen likvärdig utbildning.Utskottet har i det föregående framhållit vikten avkompetens för den undervisning som skall bedrivas vidutbildning på entreprenad och i övrigt betonat gymnasieskolansuppgift att informera berörda lärare om vad som ingår ibegreppet myndighetsutövning m.m. Då kommunen eller landstingetformellt skall ansvara för att undervisningen bedrivs enligtgällande läroplaner och kursplaner och då rektor har detomedelbara pedagogiska ledningsansvaret även för den utbildningsom är utlagd hos en entreprenör finns det enligt utskottetsmening garantier för en likvärdig ubildning. Kravet på kompetensanges uttryckligen i 4 § lagförslaget. Det ankommer påregeringen att med stöd av 6 § lagförslaget meddela ytterligareföreskrifter om den undervisning som bedrivs på entreprenad.Något uttalande av när det gäller pedagogisk kompetensvid utbildning på entreprenad anser utskottet inte varapåkallat, varför motionerna 1992/93Ub:160 yrkande 2 och1992/93:Ub165 avstyrks.Enligt 1992/93:Ub168 (nyd) yrkande 1 finns det skäl att öppnaäven och särskolan för entreprenadlösningar.Motionärerna anser vidare att kommuner och landsting bör kunnalägga ut undervisning på entreprenad i alla ämnen. Kvaliteten iundervisningen får självfallet inte bli lidande av att anlitautomstående aktörer.I enlighet med 2 § i regeringens förslag till lag omentreprenadförhållanden inom skolan finns det en möjlighet förregeringen att efter ansökan medge entreprenadlösningar äveninom och särskolan om det finns särskilda skäl. Detankommer på regeringen att fatta beslut om entreprenadlösningarinom dessa skolformer med utgångspunkt i det enskilda fallet.När det gäller att lägga ut undervisning i gymnasieskolan iandra ämnen än estetiska, ekonomiska och tekniska ämnen samtyrkesämnen framhålls i propositionen att undervisningen påentreprenad bör ha karaktär av yrkesinriktning. Även i dettaavseende ankommer det på regeringen att pröva om särskilda skälfinns i det enskilda fallet att medge entreprenaddrift i andraämnen.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attriksdagen inte nu bör besluta om generella möjligheter tillentreprenadlösningar, varför motion 1992/93:Ub168 yrkande1 avstyrks.Enligt samma motion (yrkandena 2 och 3) är inte en formelllärarutbildning en garanti för lärarkompetens. I stället börnågon typ av lärarlegitimation eller lärarcertifikat införasi syfte att uppnå ett system med en friare arbetsmarknad medbl.a. fri konkurrens mellan lärare.Utskottet erinrar om att principer om lärarcertifikatbehandlades vid föregående i samband med propositionenom lärarutbildning (prop. 1991/92:75, bet. UbU20, rskr. Ipropositionen redovisades huvuddragen i ett system medlärarcertifikat. Utskottet förutsatte att kommer attfå ta ställning till ett förslag efter det att ärendet berettsytterligare av regeringen. Enligt vad utskottet nu erfarit harberedningen av frågan om lärarcertifikat ännu inte slutförtsinom . bör således avvakta med attfatta beslut i frågan och således avslå motion 1992/93:Ub168yrkandena 2 och 3.Enligt motion 1992/93:Ub493 (s) yrkande 2 bör landstingetkunna vara huvudman för ytterligare program igymnasieskolan.