bet · GG01KrU27 · 1993-05-13 00:00:00 — Utskottet anser att motionen inte bör föranledanågon åtgärd.I motion Kr304 (m) föreslås att avtalet med bör utformas såatt radiobolagets ansvar i fråga om sjöväderrapporteringenklart framgår. Motionären anför att fritidsskeppare som regel ärberoende av radions rapportering och framhåller att det ärangeläget med fasta sändningstider i veckan.Programmet Väder med sjörapport sänds i P1 vid ettflertal tillfällen, nämligen på vardagar ochlördagar och . Sändningtiderna ärdelvis desamma (pådagen). Utskottet har inhämtat att sänder en lokalsjöväderrapport i anslutning till alla nyhetssändningar samt attförhandlingar pågår mellan och Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () om att de lokalakanalerna skall sända sjöväderrapporter sommaren 1993.Sjöväderrapporteringen har självklart stor betydelse för såvälyrkesfiskare som fritidsskeppare. Enligt utskottets uppfattningskulle det innebära en förbättring av rapporteringen om deförhandlingar som pågår med leder fram till attsjöväderrapporter kommer att sändas i de lokalakanalerna.I avtalet mellan staten och SR finns allmänna bestämmelser förSR:s programverksamhet. Däremot finns det inte några detaljeradeföreskrifter som t.ex. reglerar sändningarna om sjöväder.Utskottet anser att det inte är motiverat att tarinitiativ till ändring eller komplettering av avtalet i häraktuellt avseende. Motion Kr304 avstyrks således.Motionärerna bakom motion Fi211 (nyd) föreslår att enförenklad utbildning i nationalekonomi för allmänheten skallgenomföras i UR:s regi (yrkande 30).Utskottet har inhämtat att en baskurs i ekonomi i UR:s registartar i radio och TV . Kursen, benämnd PengarPengar -- var dags ekonomi, skall på ett enkelt sätt reda utgrundbegreppen inom hushållsekonomin, företagsekonomin, denkommunala ekonomin och ekonomi. Vidare planerar UR förhösten 1994 dels en kurs i företagsekonomi, dels en programseriei internationell ekonomi.Utskottet konstaterar att syftet med motionsyrkandet får ansesvara tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Ökad lokal produktion och flyttning av TV 2Frågan om ökad lokal TV-produktion tas upp i tvåmotionsyrkanden. Motionärerna bakom motion Kr242 (s) påtalar attproduktionen av TV-program i hög utsträckning sker i Stockholmoch föreslår att TV-produktionen skall öka i (yrkande 8). I motion Kr307 (c) föreslås i här aktuell del enökad produktion i distrikten.Enligt avtalet mellan staten och SVT skall SVT ha endistriktsorganisation och sträva efter att den får en sådanuppbyggnad att förhållandena i olika delar av landet kanspeglas. Det distriktsproducerade utbudet bör både spegla resp.områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidratill mångfalden i programmen (9 §). Vidare skall avallmänproduktionen i SVT:s rikssändningar produceras utanförStockholm. Sändningarna av distriktsproducerade program skallkoncentreras till en kanal (12 §).Utskottet har inhämtat följande uppgifter om dendistriktsbaserade produktionens andel av allmänproduktionen föråren 1990, 1991 och 1992.1990 1991 1992Allmänproduktion irikssändningar, exkl.nyheter (timmar) 2 328 1 962 2 249Distriktens allmän-produktion i riks-sändningar, exkl.nyheter (timmar) 1 038 952 1 052Distriktens andel avallmänproduktionen 47 %Av sammanställningen framgår att distriktens produktion ökademed eller . Trots dennämnda ökningen minskade under samma perioddistriktsproduktionens andel av den totala allmänproduktionenfrån till , beroende på att Kanal ökat sin produktionmer än TV 2.Utskottet anser att det är glädjande att en real ökning avdistriktens produktion har skett. Enligt vad utskottet harinhämtat kommer distriktens procentandel av allmänproduktionen irikssändningar att öka under 1993.Utskottet konstaterar att det ankommer på SVT:s ledning att --med utgångspunkt i gällande avtal -- fördela resurserna inomföretagen och besluta om lokaliseringen av programproduktionen.Med det anförda avstyrks motion Kr242 yrkande 8 och motion Kr307i här aktuell.I motion Kr307 (c) föreslås även utflyttning av tillGöteborg i syfte att minska Stockholmsdominansen av TV-mediet.Utskottet erinrar om att liknande motionsyrkanden behandladesvid föregående . Utskottet framhöll då att en stor delav organisation är lokaliserad till andra platser ilandet än . Utskottet ansåg att staten inte borde angenågra detaljerade riktlinjer för exempelvis varledningsorganisationen bör vara lokaliserad. Utskottet anfördevidare att det centrala är att organisationen utformas så attförhållandena i olika delar av landet kan speglas. Utskottetframhöll även att en utflyttning av ledningsfunktionerskulle medföra höga omställningskostnader av engångskaraktär företablerandet av nya programförbindelser (bet. 1991/92:KrU28 s.36).Utskottet är -- återigen med hänvisning till programbolagenssjälvständiga ställning -- inte berett att tillstyrka motionKr307 i här aktuell del.HörbarhetenI två motioner tas upp frågor som rör hörbarheten i vadgäller vissa program i Stockholmsområdet.I enlighet med beslut har Riksradion ochLokalradion slagits samman till () den 1januari 1993. SR skall enligt avtalet med staten sända i fyrarikstäckande kanaler för ljudradio, varav en kanal även skall haregional täckning. beslut innebar ocksåatt utgångspunkten för avtalen med public service-företagen omprogramverksamheten skall vara att sändningarna skall ske medhög säkerhet och att den tekniska kvaliteten på sändningarna börvara hög.SR har i valt att sända programmen via sextillgängliga frekvenser. Detta innebär att den fördelning av defyra kanalernas programverksamhet, som gäller i övriga landet,delvis har en annorlunda struktur i . För tvåav frekvenserna används svagare sändare än för övriga fyra.P1 och P3 har samma innehåll i som i övrigalandet.Från P2 har man i flyttat UR:s sändningaroch rikssändningarna på minoritetsspråk. Kvar blir de rikssändaP2-programmen med i huvudsak seriös musik. I övrigt sänds lokalaprogram med seriös musik. P2 i kallas P2Stockholm.P4 ersätts i av P4 och RadioStockholm.P4 innehåller de rikssända P4-programmen (med visstundantag) samt lokala program för en något äldrelyssnarkategori, med undantag av lokala minoritetsprogram.Vidare sänds de från P2 flyttade utbildningsradioprogrammen i P4Stockholm. P4 sänds över en relativt svag sändare (900W) som förstärkts med slavsändare.Radio sänder lokala program för yngrelyssnarkategorier, med undantag av lokala minoritetsprogram. IRadio sänds även ett av de i övriga landet rikssändaP4-programmen.Slutligen finns i ,som innehåller utsändning av Radio utlandsprogram, defrån P2 flyttade rikssända programmen på minoritetsspråk ochsådana lokala program på minoritetsspråk som i övriga landetsänds i P4. sänds över en relativt svagsändare (900 W) utan slavsändare.I motion Kr211 (fp) hävdas att det är en betydande skillnad ihörbarheten mellan P4 , som sänder via en svagaresändare, och , som sänder via en stark sändare.Det medför att de rikssända P4-program, som sänds i P4Stockholm, har sämre hörbarhet än hörbarheten för P4 i övrigalandet. Lyssnare i vissa delar av fårdärför sämre möjlighet att höra populära program somRadiosporten, Svensktoppen, Melodikrysset m.m.Frekvensfördelningen mellan de olika programmen iStockholmsområdet bör enligt motionärens mening ses över.Motionären anser att det är mycket tveksamt om SR uppfyller dendel av avtalet som avser hörbarheten, när det gäller sändningenav P4-programmen. Motionären påpekar att utbyggnaden av denprivata lokalradion begränsar möjligheterna att öka styrkan påden sändare som används för P4 eller förse den medytterligare slavsändare. P4 bör ha fullgod hörbarhetöver hela ,också i bilar, kuperad terräng, nedre botten i stenhus m.m. Dethemställs i motionen att som sin mening bör geregeringen till känna att staten gentemot SR bör hävda kravet pågod hörbarhet i Stockholmsområdet.Ett motsvarande problem med hörbarheten i Stockholmsområdetuppmärksammas i motion Kr315 (s), nämligen beträffande StockholmInternational, där samtliga program på minoritetsspråk samlats,både riksprogram och lokala program. Motionärerna redovisar attStockholm International sänds via en svag sändare och hävdar attdet är svårt för lyssnarna att ta del av programmen. De påpekaratt en tredjedel av den finskspråkiga befolkningen i landet,över 100000 personer, bor i och erinrar omriksdagens uttalande att den finskspråkiga gruppen -- liksomsamerna -- intar en särställning bland de språkligaminoriteterna (senast i bet. 1991/92:KrU28 s. 28--29).Utskottet har inledningsvis i detta avsnitt redovisat att SR:ssändningar skall ske med hög säkerhet och att den tekniskakvaliteten på sändningarna skall vara hög. har också-- vilket påpekas i motion Kr315 -- uttalat att denfinskspråkiga gruppens rätt till programservice har en någotannan karaktär än övriga gruppers och att denna särställning börbeaktas av programföretagen. Utskottet anser självfallet attsåväl lyssnare till program på minoritetsspråk som lyssnare, somvill ta del av exempelvis sportprogram och underhållningsprogramfrån P4 eller utbildningsradioprogram, bör få fullgod service ivad gäller hörbarhet i lika väl som i landet iövrigt. Det är också viktigt med en tydlig programinformation,som underlättar för t.ex. lyssnare som talar minoritetsspråk atthitta sina program i . Utskottet utgårfrån att SR fullgör sina åtaganden i enlighet med avtalet medstaten då det gäller sändningskvalitet m.m.Utskottet har erfarit att två anmälningar har inkommit tillRadionämnden rörande SR:s sändningar på finska överStockholmsområdet. Beredningen av ärendena pågår.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att intenu bör göra några sådana uttalanden som begärs i motionernaKr211 och Kr315. Motionerna avstyrks.Handläggningstiderna vid RadionämndenFrågan om handläggningstiderna vid tas upp imotion Kr310 (m). Motionärerna anför att anmälningar mot programeller inslag i program behandlas långt efter det att självaprogrammet sänts. Ofta kan det kan ta upp till mellan fem utslag offentliggörs. Motionärerna anser attdet är oacceptabelt att det tar så attlyssnarna/tittarna för länge sedan har glömt själva programmet.Radionämnden övervakar att programföretagen och utövarsina sändningsrättigheter i överensstämmelse med 6 § radiolagen(1966:755) och de avtal som staten har träffat med företagen.Enligt förordningen (1988:339) med instruktion förRadionämnden är nämnden inte skyldig att granska program om enanmälan har kommit in till nämnden mer än efter detatt programmet sändes (4 §). Vid sammanträde med nämnden avgörsgranskningsärenden om de är av större vikt eller principiellbetydelse och om nämndens direktör beslutat att ärenden skallavgöras på detta sätt. Övriga ärenden avgörs av direktören.År 1992 fattades totalt 453 granskningbeslut, varav 374avgjordes av nämndens direktör och 79 av nämnden. Utskottet harinhämtat att den genomsnittliga handläggningstiden för ärendenuppgår till eller knappt 6 månader. De ärenden somavgörs av direktören har normalt kortare handläggningstid än deärenden som avgörs av nämnden. Med anledning av vad motionärernaanför kan det påpekas att en anmälan kommer införst förflutit efter det att programmetsänts.Enligt nämndens arbetsordning skall granskningsärenden som rörfrågor om beriktigande eller genmäle behandlas skyndsamt. I denmån det behövs för ärendets avgörande skall den som beredergranskningsärende ta del av programmet eller inslaget genomuppspelning, föranstalta om utskrift av programmet ellerinslaget, inhämta information från programföretag, kontrollerasakuppgifter i programmet eller inslaget, så snart som möjligtväcka fråga om inhämtande av yttrande från programföretag ellerannan samt upprätta förslag till beslut.När yttrande begärs in från programföretag får dessa enligtnämndens praxis inkomma med svar . fåranmälaren tillfälle att yttra sig över vad programföretagetanfört. En kommentar från anmälaren skall tillställasprogramföretaget och i vissa fall kan det bli fråga omytterligare skriftväxling.Med hänvisning till det anförda konstaterar utskottet att enrelativt lång handläggningstid i vissa fall är oundviklig bl.a.med hänsyn till att bästa möjliga beredningsunderlag skallåstadkommas. Enligt utskottets mening måste nämnden ges utrymmeatt prioritera handläggningen av vissa ärenden, exempelvissådana som kan föranleda någon form av kritik eller däranmälaren själv är direkt berörd av programmet. uppfattning är det dock angeläget att dengenomsnittliga handläggningstiden kan kortas ner. Detta ärenligt vad utskottet har inhämtat också nämndens målsättning.Mot denna bakgrund anser utskottet det inte erforderligt mednågon åtgärd med anledning av motionsyrkandet.En nordisk TV-kanalMotionärerna bakom motion Kr308 (c) föreslår att frågan omen gemensam nordisk TV-kanal skall snabbutredas av denordiska regeringarna. Enligt motionärerna bör en sådan TV-kanalskötas från Göteborg.Frågan om överföring av de nordiska grannländernas TV-programhar behandlats av kulturutskott vidrådets 42:a session i . Med anledning av ettministerrådsförslag har rådets kulturutskott framhållit attministerrådet skyndsamt bör besluta om överföring avgrannländernas TV-program och därvid särskilt prioriteraTV-samarbetet inom barn- och ungdomsområdet. har vidare beslutat rekommendera att vidta åtgärder för att kraftigt öka detnordiska TV-samarbetet i syfte att möjliggöra en överföring avgrannländernas TV-program mellan de nordiska länderna(ministerrådsförslag B137/k, kulturutskottets betänkandeB137/k, rekommendation 1/1993).I ett anförande vid rådets session i framhöll Sverigesstatsminister bl.a. den betydelse som etermedier har iinformationsutbytet och det bidrag som de ger tillspråkförståelsen. Vidare anförde statsministern att han avseratt medverka till att underlag för beslut i fråga om möjlighetentill TV-samarbete via satellit tas fram så att frågan kanbehandlas vid det planerade statsministermötet på Lofoten i juli1993.Med hänvisning till att frågan bereds inför det nämndastatsministermötet avstyrks motionsyrkandet. beträffande medelsberäkning för för denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av publicservice-företagenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Kr305 yrkandena 1 i denna del, 2, 3 idenna del, 4 samt 6 i denna del godkänner vad som föreslagits iproposition 1992/93:100 beträffande medelsberäkning för denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av , och ,res. 1 (nyd)2. beträffande de ekonomiska förutsättningarna för publicservice-företagens avgiftsfinansierade verksamhet underkalenderåren 1995 och 1996att avslår motion 1992/93:Kr305 yrkandena 1, 3 och6, samtliga yrkanden i denna del,res. 2 (nyd)3. beträffande medelsberäkning för Radionämndensverksamhetatt med bifall till regeringens förslag godkännervad som föreslagits i proposition 1992/93:100 beträffandemedelsberäkning avseende /94 för Radionämndensverksamhet,4. beträffande ändring i lagen om TV-avgiftatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1989:41) om TV-avgift,5. beträffande slopande av TV-avgiften m.m.att avslår motion 1992/93:Kr271,6. beträffande sponsringatt avslår motion 1992/93:Kr203,7. beträffande skyldigheten att erlägga TV-avgiftatt avslår motion 1992/93:Kr212,8. beträffande programutbudet för utvecklingsstördaatt avslår motionerna 1992/93:Kr224, 1992/93:Kr270,1992/93:Kr306 och 1992/93:Kr309,9. beträffande internationell pressöversikt i riksradionatt avslår motion 1992/93:Kr237,10. beträffande radiobolagets ansvar i fråga omsjöväderrapporteringenatt avslår motion 1992/93:Kr304,11. beträffande förenklad utbildning i nationalekonomi förallmänhetenatt avslår motion 1992/93:Fi211 yrkande 30,12. beträffande ökad lokal TV-produktionatt avslår motionerna 1992/93:Kr242 yrkande 8 och1992/93:Kr307 i denna del,13. beträffande utflyttning av TV 2att avslår motion 1992/93:Kr307 i denna del,14. beträffande hörbarheten beträffande vissaradiosändningar över Stockholmsområdetatt avslår motionerna 1992/93:Kr211 och1992/93:Kr315,15. beträffande handläggningstiderna vid Radionämndenatt avslår motion 1992/93:Kr310,16. beträffande en gemensam nordisk TV-kanalatt avslår motion 1992/93:Kr308.Stockholm den 13 maj 1993På kulturutskottets vägnarCharlotte BrantingI beslutet har deltagit: (), HugoHegeland (m), (), (), StinaGustavsson (c), (), (), LeoPersson (s), (nyd), (),(), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Medelsberäkning för för denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av publicservice-företagen (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet erinrar" och på s. 7 slutar med "och UR" bort haföljande lydelse:Riksdagens beslut vid föregående innebar att publicservice-företagen skulle tilldelas reformmedel med 150 miljonerkronor för kalenderåren 1993, 1994 och 1995. Vidareålades företagen ett rationaliseringskrav om 100 miljoner kronorper år för kalenderåren 1993 och 1994. Den sammantagna effektenblir en höjning av nivån på medelstilldelningen med 50 miljonerkronor för jämfört med , enytterligare höjning med för kalenderåret 1994och därutöver en höjning med , varefter nivån bibehålls oförändrad . har redan vid /93fastställt medelstilldelningen för . Utskottettar i det följande därför ställning till tilldelningen avreformmedel samt rationaliseringen för kalenderåren 1994, 1995och 1996 (se även reservation 2).Förslagen i motion Kr305 (nyd) innebär i korthet attmedelstilldelningen för blir 100 miljonerkronor lägre än medelstilldelningen för kalenderåret 1993.Vidare innebär förstahandsförslagen i motionen att denna nivåbibehålls oförändrad för kalenderåren 1995 och 1996.Utskottet anser att några genomgripande förändringar i frågaom ägar- och finansieringssystemet inte bör göras under pågåendeavtalsperiod, dvs. Däremot anser utskottet -- ilikhet med vad som anförs i motion Kr305 -- att det bör finnasgoda möjligheter till omfattande rationaliseringar inomprogrambolagen . Enligt utskottets mening börriksdagen därför -- med anledning av motion Kr305 yrkandena 1 idenna del, 2, 3 i denna del, 4 samt 6 i denna del -- besluta omen medelstilldelning för för denavgiftsfinansierade verksamhet som bedrivs av SVT, SR och UR sominnebär en minskning med (uttryckt i 1989års prisläge) i förhållande till det belopp som riksdagenbeslutade om för kalenderåret 1993.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande medelsberäkning för för denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av publicservice-företagenatt med anledning av motion 1992/93:Kr305 yrkandena1 i denna del, 2, 3 i denna del, 4 samt 6 i denna del och medavslag på proposition 1992/93:100 godkänner vad utskottetföreslagit beträffande medelsberäkning för denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av , och ,2. De ekonomiska förutsättningarna för publicservice-företagens avgiftsfinansierade verksamhet underkalenderåren 1995 och 1996 (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Vidare anser" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att bör ändra sitt tidigare beslutbeträffande de ekonomiska förutsättningarna för publicservice-företagens avgiftsfinansierade verksamhet underavtalsperiodens två sista år. I enlighet med intentionerna imotion Kr305 bör därför inte några reformtillskott utgå . bör medelstilldelningen varaoförändrad i förhållande till vad som sålunda gäller för år1995. bör med anledning av motionen Kr305 yrkandena 1,3 och 6, samtliga yrkanden i denna del, som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande de ekonomiska förutsättningarna för publicservice-företagens avgiftsfinansierade verksamhet underkalenderåren 1995 och 1996att med anledning av motion 1992/93:Kr305 yrkandena1, 3 och 6, samtliga yrkanden i denna del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeÖkad lokal TV-produktion (mom. 12), , , ,, och (allas) anför:Vi konstaterar -- i likhet med vad som anförts i motion Kr242-- att produktionen av TV-program i alltför hög utsträckningsker i Stockholm.Till fjolårets betänkande 1991/92:KrU28 fogades en reservationbeträffande den distriktsbaserade produktionen. :Utskottet gör följande bedömning. Som framhålls i motionenfinns en viss risk för att ett bibehållande av 40-procentskravetuppfattas som sänkt ambitionsnivå. Detta vore olyckligt medtanke på att under nu gällande avtalsperiod-- som nämnts -- uppnått en högre nivå när det gäller dendistriktsbaserade produktionen än den i propositionen angivna.Med tanke på att utvecklingen vid varitgynnsam anser utskottet att det inte finns någon anledning attfixera en procentsats för distriktsproduktionen. Såväl förSveriges Television som för det nybildade radioföretaget bör istället gälla att distriktsproduktionen under den kommandeavtalsperioden bör ha minst samma nivå och omfattning som denhar för närvarande.Vi vidhåller denna uppfattning. Men eftersom avtal nu ingåttsmellan regeringen och är vi förhindrade atti reservation återkomma med yrkanden beträffande dendistriktsbaserade produktionen.I propositionen framlagt och av utskottet tillstyrktlagförslag Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 2Utskottet 4Vissa bakgrundsuppgifter 4Medelsberäkningen 6Finansiering m.m. 7Programverksamheten 8Ökad lokal produktion och flyttning av 11Hörbarheten 13Handläggningstiderna vid 15En nordisk TV-kanal 16Hemställan 16Reservationer 181. Medelsberäkning för för denavgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av publicservice-företagen (nyd)182. De ekonomiska förutsättningarna för publicservice-företagens avgiftsfinansierade verksamhet underkalenderåren 1995 och 1996 (nyd)19Särskilt yttrande 19Ökad lokal TV-produktion (s) 19Bilaga 21I propositionen framlagt och av utskottet tillstyrktlagförslag 21