bet · GG01UbU12 · 1993-04-22 00:00:00 — Vidare föreslås att det i 5 kap. 16 och 20 §§skollagen införs en bestämmelse om rätt för den elev sompåbörjat utbildning på program i gymnasieskolan -- såvälnationella som specialutformade och individuella program -- attfullfölja sina studier i kommunen, samverkansområdet ellerlandstinget efter ett studieavbrott på ett läsår för studierutomlands. Motsvarande rätt skall gälla även för en elev somfått s.k. grengaranti.Utskottet, som inte har något att erinra mot lagförslaget iförevarande del, vill i sammanhanget klargöra följande.Utbildningen i gymnasieskolan kan enligt 5 kap. 1 § skollagenpåbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det åreleven fyller . Den nu aktuella ändringen i skollageninnebär att rätten att fullfölja påbörjade studier igymnasieskolan utlandsstudier kommer att gällaäven elever som uppnått i gymnasieskolan.Utskottet tillstyrker sålunda att antarlagförslaget i övrigt i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt i det föregående.Statsbidrag till utlandsskolorI förordningen (1978:591, senaste ändring 1992:748) reglerasstatsbidraget till svensk undervisning i utlandet. Ipropositionen (s. 28 f.) föreslås riktlinjer för ett nyttstatsbidragssystem för utlandsskolorna, som avses träda i kraftden . Förslaget överensstämmer delvis med vadInternationaliseringsutredningen föreslog i sitt betänkande(SOU 1992:93).Enligt regeringens förslag skall statsbidraget beräknas medett schablonbelopp per elev i olika undervisningsformer -- delsgrundskoleundervisning, dels gymnasieundervisning, dels ockkompletterande svensk undervisning. Beloppen fastställs avregeringen för varje budgetår. Regeringen kommer därvid attöverväga om olika belopp skall användas för skolorna medutgångspunkt i vissa kostnadsjämförelser. Huvudmannen förutbildningen beslutar själv hur bidraget skall användas. Medhänsyn till att det kommer att bli allt vanligare att människorerbjuds arbete utomlands anser regeringen det rimligt attstaten ger ett visst ökat bidrag till utlandsskolorna så attelevavgifterna kan hållas på en lägre nivå än . En höjningav bidraget bör bestämmas i samband med beräkningen av anslagetför /95. Lokalbidraget, som uppgår till av årskostnaden för de lokaler som behövs för undervisningen,föreslås öka till av lokalkostnaderna. Statsbidraget förkompletterande svensk undervisning bör schabloniseras ochberäknas med i princip oförändrat belopp per elev. Huvudmannenför en utlandsskola skall även i fortsättningen ha rätt att taut avgifter för kostnader som inte täcks genom statsbidrag.Skolverket föreslås få besluta om en utlandsskola ärberättigad till statsbidrag för årskurserna 1--6 i grundskolan.Regeringen bör besluta om en statsbidragsberättigad skola skallfå fullt och självständigt ansvar för högre årskurser igrundskolan resp. för gymnasieundervisning. Studiebidrag inomstudiehjälpen bör lämnas till de elever som deltar igymnasieundervisningen.I motion 1992/93:Ub476 (kds) föreslås att principen ominterkommunal ersättning skall tillämpas för kommunens eleversom studerar vid svensk statsbidragsberättigad utlandsskola.Skyldigheten bör omfatta elever i ochgymnasieskolan.Enligt uppfattning (jfr SOU1992:93, s. 80--95) bör statsbidraget för utlandsskolorna iprincip motsvara de kostnader som för skolorna i täcksav stat och kommun tillsammans. Som regeringen framhåller ipropositionen är det rimligt att en höjning av statsbidragettill utlandsskolorna sker från /95, då det nyabidragssystemet för utlandsskolorna kommer att träda i kraft.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag tillriktlinjer för statsbidrag till utlandsundervisningen /95. Det finns således inte skäl att kompletteradet av regeringen föreslagna systemet med ytterligare bidrag iform av "interkommunal ersättning" från elevens hemkommun tillhuvudmannen för utlandsskolan. Utskottet utgår från attregeringen noggrant kommer att följa utfallet av de nyariktlinjerna för statsbidraget till utlandsundervisningen och isammanhanget även bevaka frågan om behörighetsreglerna förutlandsundervisning.Riksdagen bör med bifall till proposition 1992/93:158 och medavslag på motion 1992/93:Ub476 godkänna riktlinjerna förstatsbidrag till utlandsundervisningen.Enligt motion 1992/93:Ub436 (m) är det viktigt att få så bralärare som möjligt till de svenska utlandsskolorna. gällandeturordningsregler vid uppsägning försvårar för utlandsskolornaatt få kvalificerade lärare. Tjänstgöring utomlands bör vara enmerit och räknas in i tjänstgöringstiden för lärare, framhållermotionärerna.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Enligt 22 § lagen om anställningsskydd (1982:80, senasteändring 1992:324) gäller vissa turordningsregler vid uppsägningpå grund av arbetsbrist. Arbetstagarnas plats i turordningenbestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagdaanställningstid hos arbetsgivaren.När det gäller frågan om att värdera tjänstgöring som lärareutomlands vill utskottet erinra om att utskottet påförslag av regeringen i budgetpropositionen tillstyrkt (prop.1992/93:100, bet. UbU11) att den nu gällandemeritvärderingsförordningen, som utfärdats med stöd av 15 kap.12 § skollagen, avskaffas. Utskottet hänvisade bl.a. tillskollagens bestämmelse om skyldigheten för kommunerna attanlita behöriga lärare och reglerna om villkor förtillsvidareanställning som lärare.I samband med frågan om lärares ledighet för tjänstgöring vidutlandsskola framhålls i propositionen (s. 31) att det bordevara av värde för en kommun att ha lärare med erfarenhet frånandra länder, eftersom de vid återkomsten till kanutnyttjas i den egna skolans internationaliseringsverksamhet.Utskottet delar till fullo regeringens uppfattning och utgårfrån att kommunerna vid anställning m.m. av lärare tar hänsyntill värdet av utlandstjänstgöring. Mot bakgrund av attkommunerna har det fullständiga arbetsgivaransvaret för lärareoch med hänsyn till utskottets tidigare ställningstagandebeträffande avskaffandet av meritvärderingsförordningen anserutskottet det inte påkallat att gör något uttalande ienlighet med vad som i motion 1992/93:Ub436 yrkas ommeritvärdering för lärare vid svensk utlandsskola, varförden avstyrks.Medel för skolans internationaliseringRegeringen föreslår att för /94anvisar utöver vad som föreslagits iproposition 1992/93:100 under åttonde huvudtitelnsreservationsanslag B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet.Regeringen beräknar för särskilt stöd tillinternationella kontakter och sammanlagt fören funktion för internationella kontakter, introduktionskurseri svenska för elever från utlandet som tas emot igymnasieskolan, vissa statsbidrag till avgifter förIB-utbildning och administration och utökadetillsyn m.m. av utlandsskolorna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medel förskolans internationalisering och föreslår att medbifall till proposition 1992/93:158 för /94anvisar utöver vad tidigarebeslutat (prop. 1992/93:100, bet. UbU21, rskr. 275) underåttonde huvudtitelns reservationsanslag Stöd för utveckling avskolväsendet. beträffande avslag på proposition 1992/93:158att avslår motion 1992/93:Ub97,men. (v)2. beträffande en funktion för skolans internationellakontakteratt med avslag på motion 1992/93:Ub98 (delvis)godkänner vad som förordats i proposition 1992/93:158,3. beträffande särskilt stöd till internationellakontakteratt med avslag på 1992/93:Ub98 (delvis) godkännervad som förordats i proposition 1992/93:158,4. beträffande lärares fortbildning när det gäller skolansinternationaliseringatt avslår motion 1992/93:Ub99 yrkande 1,5. beträffande studiebidrag för studier utomlandsatt avslår motion 1992/93:Ub154,res. 1 (nyd)6. beträffande hemvändande elevers språkfärdigheteratt avslår motion 1992/93:A209 yrkande 1,7. beträffande hemkommunens skyldighet att betalaersättning för IB-utbildningatt med bifall till proposition 1992/93:158 och medavslag på motion 1992/93:Ub99 yrkande 2 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap. 26a§,res. 2 (s)8. beträffande lagförslaget i övrigtatt med bifall till proposition 1992/93:158 antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt i det föregående,9. beträffande riktlinjerna för statsbidrag tillutlandsundervisningenatt med avslag på motion 1992/93:Ub476 bifallerproposition 1992/93:15810. beträffande meritvärdering för lärare vid svenskutlandsskolaatt avslår motion 1992/93:Ub436,11. beträffande medel för skolans internationaliseringatt med bifall till proposition 1992/93:158 /94 anvisar utöver vad riksdagentidigare anvisat (prop. 1992/93:100, bet. UbU21, rskr. 275)under åttonde huvudtitelns reservationsanslag Stöd förutveckling av skolväsendet.Stockholm den 22 april 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochBirgitta ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Studiebidrag för studier utomlands (mom.5)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.8börjar med "Utskottet delar" och slutar med "motion1992/93:Ub154" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionären att det är viktigtatt på olika sätt öka antalet elever som deltar i detinternationella skolutbytet. Erfarenheter från de etableradeutbytesorganisationerna visar att rekryteringsbasen i dagslägetär alltför snäv. Det krävs nämligen en stor ekonomisk satsningav familjen för att sända ett barn utomlands under ettstudieår. Mot denna bakgrund delar utskottet motionärensuppfattning att rekryteringen skulle underlättas och breddas omeleverna fick behålla det studiesociala stödet under det år deär utomlands. förlorar familjen inte bara studiebidraget fördet barn som är utomlands utan i många fall ocksåflerbarnstillägget.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till inästa års budgetproposition med förslag om studiebidrag för ettårs studier på gymnasial nivå utomlands och i sin beräkning avkostnaderna utgå från beslut (prop. 1992/93:100bil.9, bet. SfU13, rskr. 208) om en reducering avstudiebidraget från /94. Detta bör medbifall till motion 1992/93:Ub154 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5. beträffande studiebidrag för studier utomlandsatt med bifall till motion 1992/93:Ub154 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Hemkommunens skyldighet att betala ersättning förIB-utbildning (mom.7), , , EwaHedkvist , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.9börjar med "Utskottet delar" och på s.10 slutar med "5kap.26a§" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att hemkommunensbetalningsåtagande för en IB-utbildning på annan ort måstebegränsas. Den bör i princip motsvara samma kostnad som elevenskulle haft i den egna gymnasieskolan eller i reguljärgymnasieutbildning i annan kommun. I annat fall kan elever somväljer en IB-utbildning kosta betydligt mer för kommunen änandra elever. Detta är inte rimligt med hänsyn till kommunernasalltmer begränsade resurser och principen om likabehandling avkommuninvånarna.Med hänvisning härtill bör regeringen återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5 kap. 26a§. Detta bör med bifalltill motion 1992/93:Ub99 yrkande 2 och med avslag påproposition 1992/93:158 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande hemkommunens skyldighet att betalaersättning för IB-utbildningatt med bifall till motion 1992/93:Ub99 yrkande 2och med avslag på proposition 1992/93:158 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeMeritvärdering för lärare vid svensk utlandsskola (mom.10), , , EwaHedkvist , , och (allas) anför:I budgetpropositionen 1992/93:100 bil. 9 meddelade regeringenatt meritvärderingsförordningen skulle upphävas. I enreservation till utbildningsutskottets betänkande 1992/93:UbU11Vissa skollagsfrågor har vi motsatt oss detta. Riksdagenfattade beslut i frågan varvid vårreservation avslogs. Vi kvarstår vid vår uppfattning men avstårnu från att på nytt aktualisera ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Björn () anför:Vänsterpartiet anser att ett beslut om skolansinternationalisering måste fattas i samband med beslut omskolans läroplaner i övrigt och kopplas till utbildningens måloch innehåll.Enligt min mening föreslås inte några insatser för verkliginternationalisering av skolan i föreliggande proposition trotsatt behovet är uppenbart. Den snabba internationaliseringen avföretagen, de globala problemen -- inte minst miljöhoten -- ochdet växande internationella engagemanget är frågor som böråterspeglas i skolans internationalisering. Vänsterpartietanser vidare att regeringens perspektiv påinternationaliseringen är för snävt. Det kan inte begränsastill den västerländska integrationen utan bör också inbegripade grundläggande frågorna om förhållandet mellan rika ochfattiga länder, de globala problemen, mänskliga rättigheter,arbetet mot rasism och uppfostran för fred.Det saknas dessutom en diskussion om undervisningens målutifrån de behov som internationaliseringen ställer.Vilka språkkunskaper kommer att efterfrågas? Vilka språk ochvilken art -- tal/skrift -- kommer exempelvis att behövas inomolika yrkesgrenar på den västeuropeiska arbetsmarknaden?Vänsterpartiet instämmer med vissa remissinstanser somavstyrkt förslaget om en ny funktion för de internationellakontakterna på skolområdet. En sådan funktion kommer endast attleda till mer byråkrati. Möjligheten att fullföljagymnasieutbildningen efter avbrott för studier utomlands börenligt min uppfattning inte begränsas till högst ett läsår.Slutligen kan jag inte acceptera regeringens förslag tillfinansiering av insatserna för skolans internationalisering.Vänsterpartiet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag om skolans internationaliseringi samband med att den lägger fram förslag om nya läroplaner förskolan.Slutligen instämmer jag i Socialdemokraternas särskildayttrande beträffande meritvärdering för lärare vid svenskutlandsskola.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom. 1 borde ha hemställt:1. beträffande avslag på proposition 1992/93:158att med bifall till motion 1992/93:Ub97 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100)