bet · GG01LU44 · 1993-05-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition1992/93:214 om ändringar i upphovsrättslagen. I propositionenföreslås dels ändringar som syftar till att stärka skyddet förupphovsmännen, dels ändringar som är avsedda att lösa vissaproblem som de nu gällande reglerna har medfört.För att stärka upphovsmännens ställning föreslås att det intelängre skall vara tillåtet att anlita utomstående vid kopieringför enskilt bruk av musikaliska verk och filmverk. Vidareföreslås att den nuvarande rätten att utan upphovsmännenstillstånd i vissa fall framföra utgivna verk offentligt iallmännyttigt syfte avskaffas, liksom rätten att utanupphovsmännens tillstånd hyra ut exemplar av litterära verk tillallmänheten. Rätten att återge konstverk föreslås bli inskränkt.I propositionen föreslås vidare att det i princip skall varatillåtet att spela in och framföra vad som sägs vid utfrågningarom allmänna angelägenheter i radio och TV, att det skall införasen s.k. avtalslicensbestämmelse för att möjliggöra kopiering förundervisningsändamål av radio- och TV-program samt att det skallvara tillåtet för sjukhus, servicehem och liknande institutioneratt kopiera radio- och TV-program för tidsförskjutet framförandeinom institutionen.De nya bestämmelserna skall enligt förslaget träda i kraft den1 januari 1994.I betänkandet behandlar utskottet vidare sex motioner somväckts med anledning av propositionen och fyra motioner somväckts under den allmänna motionstiden under innevaranderiksmöte. Fem motionsyrkanden rör frågan om en rätt förkonstnärer till ersättning vid yrkesmässig vidareförsäljning avkonstverk (droit de suite) och i fyra motioner begärs enupphovsrättslig ersättning vid försäljning av tomkassetter. Itre motioner begärs en integrering av fotografiskyddet iupphovsrättslagen. De övriga motionsyrkandena gäller spörsmål omrätten att fritt framföra utgivna verk vid gudstjänst, rättenatt fritt avbilda konst på offentlig plats utomhus, detupphovsrättsliga skyddet för byggnadsverk, återgivande avkonstverk i kataloger m.m., rätten att kopiera ur tidningar ochtidskrifter och en fortsatt översyn av upphovsrätten.Utskottet har inhämtat yttrande över propositionen ochmotionerna från kulturutskottet. Yttrandet är fogat som bilaga 2till betänkandet.I ärendet har inkommit skrivelser från Konstnärliga ochLitterära (), (), Bildkonst Upphovsrätti (BUS), Kungl. för de fria konsterna, , ,mediabevakningsföretagen samt ().Företrädare för , BONUS och de nämndamediabevakningsföretagen har inför utskottet framfört synpunkterpå propositionen. KLYS har därvid framhållit behovet av enupphovsrättslig tomkassettersättning, en avgift vidvidareförsäljning av konstverk och integreringen avfotografirätten i upphovsrättslagen. KLYS har i det sammanhangetockså framhållit att rätten att utan hinder av upphovsrättenframföra musikaliska verk vid gudstjänster bör avskaffas. BONUShar framhållit att mer ändamålsenliga lagregler behövs medhänsyn till vad den tekniska utvecklingen har betytt förmöjligheterna att mångfaldiga och sprida kopior av skyddadeverk. Pressklipp och Imedia har kritiserat propositionensutformning när det gäller begränsningen i den föreslagna rättenatt återge vad som anförs vid offentliga utfrågningar omallmänna angelägenheter.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen. Med anledningav motionsyrkandena om en integrering av fotografiskyddet iupphovsrättslagen förordar utskottet ett tillkännagivande om attfotografier som kan anses som verk i upphovsrättslig meningsnarast möjligt bör ges fullt upphovsrättsligt skydd. Utskottetavstyrker bifall till övriga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats tre reservationer, varav två (s)och en (m, fp, c och kds) samt en meningsyttring (v). I proposition 1992/93:214 föreslår regeringen() efter hörande av Lagrådet att riksdagenantar i propositionen framlagda förslag till1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk,2. lag om ändring i lagen (1992:1687) om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk,3. lag om ändring i lagen (1960:730) om rätt till fotografiskbild,4. lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissaupphovsrättstvister.Lagförslagen har tagits in i bilaga 1 till betänkandet. 1992/93:L17 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av ett avgifts- ochersättningssystem vid vidareförsäljning av konstverk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en total integrering av fotoskyddet iupphovsrättslagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna för återgivning av konst som ärfast anbragt på offentlig plats utomhus.1992/93:L18 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av avtalslicensbestämmelser föratt reglera kopiering ur tidningar och tidskrifter inom företag,myndigheter och organisationer.1992/93:L19 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lag omtomkassettersättning,2. att hos regeringen begär förslag om lag om envidareförsäljningsavgift på bildkonst (droit de suite) ienlighet med upphovsrättsutredningens förslag,3. att hos regeringen begär förslag om integreringav fotografiskyddet i upphovsrättslagen,4. att beslutar att i proposition 1992/93:214föreslagen lydelse till ny 21 § i lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verkunder punkt 2 stryka orden "eller gudstjänst".1992/93:L20 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en total integrering avfotoskyddet i upphovsrättslagen.1992/93:L21 av och () variyrkas1. att beslutar om införande avtomkassettersättning,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om vidareförsäljningsavgift på bildkonst,3. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar avskaffa inskränkningen beträffande offentligtframförande av verk vid gudstjänst,4. att beslutar om ändring i upphovsrättslagenbeträffande inskränkningar i bildkonstnärernas rättigheter ienlighet med vad som angetts i motionen under punkterna 4--5,5. att beslutar att hos regeringen begära fortsattöversyn och utredning rörande bestämmelserna om de utövandekonstnärernas rättigheter enligt punkt 6.1992/93:L22 av () vari yrkas1. att beslutar att upphovsrättslagen ändras ienlighet med utredningens förslag avseende upphovsmannensrättsliga skydd för byggnadsverk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att efterhöra upphovsmannens synpunktervid bygglovsgranskningen.1992/93:L801 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten till ersättning vidvidareförsäljning av konst,2. att beslutar om införande av en droit de suite ienlighet med förslag (SOU 1990:30),3. att hos regeringen begär förslag om lag om avgiftpå all vidareförsäljning av konst enligt vad i motionen anförts.1992/93:L803 av och (fp, c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en upphovsrättslig "droit desuite",2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konstnärernas rätt till ersättning vidyrkesmässig vidareförsäljning av konst när skyddstiden har gåttut.1992/93:L804 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett ersättningssystem förtomkassetter.1992/93:L806 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa en upphovsrättsligtomkassettersättning. Allmän bakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk ger ett tidsbegränsat skydd åt den som skapatett sådant verk. Skyddet innebär att den som skapat verket harrätt att utnyttja detta ekonomiskt och har ett visst ideelltbetonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används.Har flera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket harvar och en av dem upphovsrätt.Begreppen litterärt och konstnärligt verk i lagen är mycketvidsträckta. Till litterära verk räknas bl.a. skönlitteratur ochbeskrivande framställningar i ord såsom vetenskapliga arbetenoch handböcker. Som konstnärliga verk räknas i princip allaformer, i vilka verk skapas i syfte att nå en konstnärligverkan, t.ex. i bild, rörelse eller toner. Till denna grupp hörbl.a. målningar, alster av bildhuggarkonst, sceniska verk somteaterpjäser och koreografiska verk, musikaliska kompositionerbåde när de framförs och framträder i notskrift samt filmverk,både spelfilmer och under vissa förutsättningar kortfilmer ochjournalfilmer.För att en produkt över huvud taget skall anses som ett verkoch därmed komma i åtnjutande av skydd enligt lagen måste den havad man brukar kalla verkshöjd. Kravet på verkshöjd kanuttryckas så, att en produkt är ett verk om den praktiskt settinte har kunnat framställas av två personer oberoende avvarandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag somflera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagligasamtal, enklare nyttoföremål och andra prestationer avrutinmässig eller alldaglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Det kan varafixerat på ett materiellt underlag, dvs. i ett exemplar.Exemplar av verket är inte blott en bok eller en målning som kange en omedelbar upplevelse av verket, utan också engrammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matris osv., somendast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan ocksåframträda i obeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonernaav ett musikstycke, i bilden på filmduken ellertelevisionsskärmen. Alla former vari verket framträder fallerinom dess skyddssfär, även bearbetningar.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verkinnefattar en principiell ensamrätt att framställa exemplar avverket och att göra verket tillgängligt för allmänheten, t.ex.genom att framföra eller visa det offentligt och sprida exemplarav verket. Som framställning av exemplar anses bl.a. inspelningav verket på band eller annan anordning från vilken det kanåterges.Ett verk framförs offentligt när det presenteras förallmänheten i obeständig form, t.ex. när en dikt läses upp, ettmusikstycke spelas, en film visas eller ett verk sänds ut iljudradio eller televisionen. Ett framförande är offentligt närdet sker på en plats dit allmänheten äger tillträde. Härmedjämställs det fallet att framförandet anordnas iförvärvsverksamhet inför en större sluten krets, framför allt påen större arbetsplats (s.k. industrimusik).Ett uttryckligt skydd för datorprogram infördes iupphovsrättslagen först . Innebörden av detta är attdatorprogram i princip åtnjuter samma upphovsrättsliga skydd somandra litterära verk. Programmen skyddas inte bara mot direktkopiering utan också mot framställning av exemplar av programmeti bearbetat skick utan rättighetshavarens tillstånd.Det upphovsrättsliga skyddet gäller , som regel räknatfrån upphovsmannens död.Upphovsrättslagen innehåller också regler om s.k. närståenderättigheter. Dessa regler ger musiker, skådespelare och andrautövande konstnärer ett rättsligt skydd då de framför litteräraeller konstnärliga verk. Sådana framföranden får inte utankonstnärens samtycke spelas in på film, varmed jämställsvideogram, på fonogram (grammofonskivor, kassettband, m.m.)eller på annan anordning genom vilken de kan återges. De fårinte heller utan rättighetshavarens samtycke sändas ut i bl.a.radio eller TV. Inspelningar av framföranden får mångfaldigasendast med konstnärens medgivande. Vidare gäller att utövandekonstnärer har rätt till ersättning då ljudinspelningar användsvid radio- eller TV-sändningar eller utnyttjas offentligt iförvärvssyfte. Också för de utövande konstnärerna gäller en50-årig skyddstid, räknad från framförandet.Till de närstående rättigheterna räknas även det skydd somfonogramproducenter samt radio- och TV-företag har enligtupphovsrättslagen. Fonogram får inte utan producentens samtyckeeftergöras eller överföras till andra anordningar genom vilka dekan återges. Vidare har fonogramproducenten rätt till ersättningdå ljudupptagningen används vid radio- eller TV-sändning ellerutnyttjas offentligt i förvärvssyfte. Beträffande radio- ochTV-sändningar gäller att de inte utan företagets medgivande fåråterutsändas eller spelas in på en anordning genom vilken de kanåterges. Gjorda inspelningar får inte överföras till någon annansådan anordning såvida inte företaget samtycker.Skyddet för upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är i vissaavseenden inskränkt av hänsyn till allmänna eller enskildaintressen.Den som gör intrång i de rättigheter som lagen ger upphovsmänoch andra rättighetshavare kan dömas till straff och förpliktasutge skadestånd.Fotografers rättigheter till sina bilder regleras inte iupphovsrättslagen utan i lagen (1960:730) om rätt tillfotografisk bild. Lagen gäller alla typer av fotografiska bilderoch således inte bara bilderna i en film. Liksomupphovsrättslagen har den nuvarande fotografilagen tillkommit isamarbete med , och och bygger påinternationella konventioner.Enligt huvudregeln i fotografilagen har den som framställt enfotografisk bild uteslutande rätt att genom fotografi, tryck,teckning eller annat förfarande framställa exemplar av bildenliksom att visa den offentligt. Fotografen har således enförfoganderätt till bilden, något som i huvudsak skyddar detekonomiska värdet av bilden. Fotografilagen innehåller ocksåregler om ett ideellt skydd av bilden.För ett beställt fotografi gäller särskilda regler. Enligt 14§ fotografilagen tillkommer rätten till sådan bild beställaren,om inte annat uttryckligen har avtalats. Fotografen får dock påsedvanligt sätt ställa ut bilden i reklamsyfte, om intebeställaren förbjuder det. Även om fotografen har förbehållitsig rätten till ett beställt porträtt får beställaren ta inporträttet i en tidning eller tidskrift eller i skrift , förutsatt att fotografen inte har gjortsärskilt förbehåll mot det.I sammanhanget kan nämnas att upphovsrätten till litterära ochkonstnärliga verk enligt upphovsrättslagen från början alltidtillhör den som har skapat verket. Detta gäller såväl denekonomiska rätten att mångfaldiga verket m.m. som den ideellarätten. Den ekonomiska rätten kan emellertid enligt 27 §upphovsrättslagen överlåtas till annan. I fråga om beställdporträttbild gäller dock att upphovsmannen inte får överlåtarätten till bilden utan tillstånd av beställaren eller dennesarvingar. Att exemplar av ett verk överlåts innebär inte attupphovsrätten överlåts.Skyddstiden är enligt fotografilagen i regel från det årdå bilden framställdes. Om fotografiet har ett konstnärligteller vetenskapligt värde gäller skyddet somenligt upphovsrättslagen, dvs. under fotografens livstid och 50år därefter.Den upphovsrättsliga lagstiftningen gäller främst svenska verkoch prestationer. Genom anslutning till olikainternationella konventioner har förpliktat sig att geskydd också åt verk och prestationer med ursprung i ett stortantal andra länder. Den svenska lagstiftningen bygger liksommotsvarande lagar i andra nordiska länder på innehållet i dessakonventioner. Bland sådana konventioner kan här nämnas särskilt1886 års Bernkonvention för skydd av litterära och konstnärligaverk, världskonvention om upphovsrätt och 1961 årsinternationella konvention om skydd för utövande konstnärer,framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen).Konventionerna bygger på i huvudsak två principer. Den ena äratt varje konventionsstat skall ge samma skydd åt verk ochprestationer från andra konventionsstater som staten i fråga nationella verk och prestationer. Den andra är att enkonventionsstat är förpliktad att garantera de andrakonventionsstaternas verk och prestationer ett visstminimiskydd.Den svenska upphovsrättslagstiftningen har varit föremål fören allmän översyn av (Ju 1976:02). Ocksåi de övriga nordiska länderna har liknande utredningsarbetenkommit till stånd. har bedrivit sittarbete i etapper och har lagt fram fyra delbetänkanden samt tvåpromemorior med lagstiftningsförslag innan den avslutadearbetet med att lägga fram sitt slutbetänkande (SOU 1990:30).De frågor som tagits upp i de tre första delbetänkandena ochde två promemoriorna har i huvudsak behandlats i tidigarelagstiftningsärenden (se prop. 1979/80:132, prop. 1981/82:152,prop. 1982/83:40, prop. 1985/86:79, prop. 1986/87:49 och prop.1988/89:85).I det fjärde betänkandet, Översyn avupphovsrättslagstiftningen (SOU 1988:31), omprövade utredningensina tidigare framlagda förslag om rätten att kopiera förenskilt bruk, och delvis nya sådana förslag lades fram. Dessutombehandlades frågor om kopiering hos bl.a. myndigheter, företagoch organisationer.Slutbetänkandet, Översyn av upphovsrättslagstiftningen (SOU1990:30), ägnades åt frågor om dels det rättsliga skyddet förfotografier, dels inskränkningarna i upphovsrätten. Dessutombehandlades vissa särskilda frågor om konstverk. Förslag ladesfram bl.a. om att det skall införas en rätt för konstnären (ochhans arvingar) till ersättning vid yrkesmässig vidareförsäljningav konstverk.Utskottet kommer nedan -- efter en redovisning avpropositionens huvudsakliga innehåll -- att under skildarubriker ta upp de frågor som aktualiserats genom motionerna ochsom eljest har tilldragit sig utskottets uppmärksamhet.Propositionens huvudsakliga innehållEnligt 11 § första stycket upphovsrättslagen får enstakaexemplar av offentliggjorda verk framställas för enskilt bruk.Enligt andra stycket i samma paragraf medför detta dock interätt att för sådant bruk låta någon annan framställabruksföremål eller skulpturer eller genom konstnärligtförfarande efterbilda andra konstverk. Förslag läggs nu fram omen ytterligare inskränkning i rätten att framställa exemplar förenskilt bruk. Enligt förslaget skall utomstående inte få anlitasvid kopiering för enskilt bruk av musikaliska verk och filmverk.Enligt gällande regler får bl.a. vad som anförs vid offentligaöverläggningar om allmänna angelägenheter återges utanupphovsmannens samtycke. Enligt propositionen skall rätten attåterge sådana överläggningar (debatter) utvidgas till att avseäven offentliga utfrågningar om allmänna angelägenheter.Utfrågningarna skall dock inte få återges i radio eller TV medstöd av regeln.När det gäller framställning av exemplar iundervisningsverksamhet föreslås införandet av enavtalslicensbestämmelse för kopiering av radio- och TV-program.Lagen om medling i vissa upphovsrättstvister föreslås blitillämplig på bestämmelsen. Det föreslås vidare bli tillåtet förlärare och elever att för undervisningsändamål spela in egnaframföranden av verk.Det föreslås bli tillåtet på sjukhus och inrättningar medsärskild vård eller service för äldre eller funktionshindradeatt kopiera radio- och TV-program för tidsförskjutet framförandeinom institutionen.Arkiv och bibliotek som har regeringens tillstånd fårframställa exemplar av verk genom fotografi för sin verksamhet.Framställningen får ske på de villkor som anges i tillståndet.Det föreslås nu att arkiven och biblioteken skall ges rätt attframställa exemplar även med andra metoder än fotografi.Det nuvarande kravet på att kartor som är upprättade inom enmyndighet skall vara officiella för att vanliga upphovsrättsligaregler skall gälla föreslås avskaffat.Som ett undantag från regeln om att ett verk inte får ändrasså att upphovsmannens konstnärliga anseende eller egenart kränksgäller att ägaren till en byggnad får ändra byggnaden utanupphovsmannens tillstånd. Det föreslås att denna rätt för ägarenbibehålls.Den nuvarande bestämmelsen om att en artikel om en religiös,politisk eller ekonomisk dagsfråga i en tidning eller entidskrift får tas in i en annan tidning eller tidskrift om inteförbud mot eftertryck har angivits, "pressens lånerätt",föreslås upphävd.Den gällande tvångslicensbestämmelsen med avseende på rättenatt i ett samlingsverk för gudstjänstbruk återge vissa verk ochdelar av verk föreslås upphävd.Den nuvarande rätten att utan upphovsmannens samtycke återgetexten till musikaliska verk i konsertprogram och liknandeavskaffas.Regeln om att utgivna verk utom sceniska verk och filmverk fårframföras offentligt vid gudstjänst och i undervisning samt ivissa fall i allmännyttigt syfte och vid tillfällen dåframförandet inte är det huvudsakliga inslaget föreslåsavskaffad, såvitt gäller framföranden i allmännyttigt syfte.Regeln behålls däremot såvitt gäller framföranden vidgudstjänster och i undervisning och vid tillfällen dåframförandet inte är det huvudsakliga. I dessa fall föreslås enbegränsning så till vida att regeln inte skall ge rätt att sändaverk i radio eller TV.Uthyrning (och därmed jämförliga förfoganden) av exemplar avlitterära verk till allmänheten föreslås bli föremål förupphovsmännens ensamrätt.Rätten att återge offentliga konstverk, dels i anslutning tilltexten i kritiska och vetenskapliga framställningar, dels itidning eller tidskrift i samband med redogörelse fördagshändelse, begränsas på så sätt att det ställs krav på attåtergivningen sker i överensstämmelse med god sed och endast iden omfattning som motiveras av ändamålet. Den nuvarandetvångslicensbestämmelsen om återgivning av konstverk ipopulärvetenskaplig framställning föreslås upphävd.Avgift på oinspelade bandUpphovsrättsutredningen har redan i sitt delbetänkande från1983 konstaterat att reproduktionstekniken gör det möjligt förenskilda människor att framställa exemplar av verk i enomfattning och med en kvalitet som var helt otänkbar när denuvarande reglerna om exemplarframställning kom till. Teknikenmöjliggör ett massutnyttjande av skyddade verk som går vidautöver syftet med vissa av reglerna iupphovsrättslagstiftningen. Tekniken gör det möjligt att snabbtframställa ett stort antal exemplar, vilket tidigarereproduktionsteknik knappast medgav. Det är också möjligtatt framställa kopior som i många fall är av lika hög kvalitetsom originalet.De möjligheter som heminspelning och hemkopiering av både ljudoch bild skapar har naturligtvis sina stora och givna fördelar.Musik och andra skyddade alster kan föras ut till allt flermänniskor. Däri ligger ett stort värde både för dem som skapatdessa alster och för de kulturella strävandena i stort. Dennegativa sidan av saken är att de som skapat och produceratdessa verk och alster och de vilkas framföranden spelas in ellerkopieras inte får den kompensation som det ökade användandet ioch för sig skulle ge upphov till.Upphovsrättsutredningen har föreslagit vissa inskränkningar irätten att framställa kopior för enskilt bruk, så till vida attdet inte skall vara tillåtet att anlita utomstående vidkopiering för enskilt bruk av musikaliska verk och filmverk.Även med en sådan regel finns det enligt utredningensuppfattning en mycket vid sektor där det är tillåtet att förenskilt bruk ställa samman bl.a. ljud- och bildinspelningar.Ytterligare insatser måste därför till, enligt utredningen, omrättighetshavarnas berättigade krav på att få ekonomiskkompensation för det i och för sig vällovliga enskildautnyttjandet av deras verk och alster skall kunna tillgodoses.Utredningen har mot den bakgrunden föreslagit en avgift påbandmaterial som används vid ljud- och videoinspelningar.Avgiften föreslås konstruerad som en privaträttslig avgift somskall betalas av den som framställer eller importerarbandmaterialet till en organisation som representerar de olikakategorierna av rättighetshavare. Avsikten är att avgiftensstorlek skall bestämmas genom förhandlingar mellan parternaeller i sista hand av domstol.