bet · GG01UbU21 · 1993-03-30 00:00:00 — Vissa anslag för utveckling av skolväsendet, m.m. Proposition 1992/93:100 bilaga 9 I detta betänkande behandlar utskottet dels regeringensförslag i budgetpropositionen under anslagen ,Stöd för utveckling av skolväsendet, Fortbildning m.m. ochGenomförande av skolreformer, dels revisorersförslag Gymnasieskolan -- Resurser, resultat och utveckling.Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslag ibudgetpropositionen med ett undantag, nämligen vad beträffarmedel för tillsynsansvar för den medicinska delenav skolhälsovården. Utskottet föreslår att bifallerrevisorernas förslag om gymnasieskolan.Meningsyttring från föreligger när det gällerfortbildning om medicinska handikapp.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1992/93:100 bilaga 9 Statens skolverkRegeringen har under anslaget B 1 (s. 32--36) föreslagit1. att till för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på 227024000 kr.Stöd för utveckling av skolväsendetRegeringen har under anslaget B 4 (s. 43--46) föreslagit4. att till Stöd för utveckling av skolväsendetför /94 anvisar ett reservationsanslag på55613000 kr.Fortbildning m.m.Regeringen har under anslaget B 6 (s. 47--49) föreslagit6. att till Fortbildning m.m. för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 85560000 kr.Genomförande av skolreformerRegeringen har under anslaget B 7 (s. 49--50) föreslagit7. att till Genomförande av skolreformer /94 anvisar ett reservationsanslag på125000000 kr.Riksdagens revisorers förslag 1992/93:RR4Riksdagens revisorer har i förslag 1992/93:RR4 Gymnasieskolan-- Resurser, resultat och utveckling föreslagit att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i förslagetanförts om uppgifter för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:Ub433 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om läromedelsgranskningen.1992/93:Ub435 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lektorstjänster på gymnasiet.1992/93:Ub449 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildning och utbildning av lärarei syfte att hjälpa barn med läs- och skrivsvårigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk test i första klass föratt på ett tidigt stadium kunna anpassa dyslektikernsundervisning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av speciella läromedel inomgrund- och gymnasieskolan samt anpassning av högskoleprovet förelever med läs- och skrivsvårigheter.1992/93:Ub452 av och () variyrkas att hos regeringen begär en översyn avSkolverkets fältorganisation i syfte att bryta rådandeisolering i de förhållanden under vilka de enskildaundervisningsråden arbetar, och åstadkomma en bredare samverkaninom resp. fältregion.1992/93:Ub453 av och () variyrkas att hos regeringen begär att utrederom punktskriftsundervisning för vuxna kan bedrivas inom ramenför den grundläggande vuxenutbildningen enligt vad i motionenanförts om behovet för alla synskadade att få ett skriftspråk.1992/93:Ub455 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortbildning av skolpersonal.1992/93:Ub456 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av punktskriftsundervisninginom den grundläggande vuxenutbildningen.1992/93:Ub458 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder med syfteatt minska antalet studieavbrott på gymnasieskolorna.1992/93:Ub459 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lektorer i gymnasieskolan.1992/93:Ub461 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolhälsovården (delvis).1992/93:Ub466 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av skolpersonal ihandikappkunskap.1992/93:Ub471 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtgärder rörande dyslexi (delvis).1992/93:Ub485 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppdra åt att i samarbetemed industrins och arbetstagarnas organisationer medverka tillatt gymnasieskolans industriprogram får rätt inriktning förindustrins behov och att informationen till eleverblir sådan, att de yrken, för vilka industriprogrammetutbildar, får en relevant presentation.1992/93:Ub502 av m.fl. (v) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsammans med SIHbör undersöka behovet och möjligheten att anordna fortbildningpå nationell basis.1992/93:Ub508 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om prioritering av barn- och fritidsprogrammetvad avser anslag till läromedelsproduktion, lärarfortbildning,internationalisering, kontakter mellan forskare ochlärare/elever samt uppbyggandet av en högskoleutbildning medfritidsvetenskaplig inriktning (delvis).1992/93:Ub519 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om spridning av Alingsåsmodellen förökade kunskaper om och ökat intresse för teknik hos flickor igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av arbetslösa ingenjörersom lärare/handledare i teknik/data för arbetslösa.Motioner med anledning av revisorers förslag1992/93:RR41992/93:Ub31 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att behålla och utvecklaforskningsanknytningen inom gymnasieskolan genom att värna omlektorstjänsterna.1992/93:Ub33 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av lektorer i gymnasieskolan. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 9) under anslagen B1. , B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet,B 6. Fortbildning m.m. och B 7. Genomförande av skolreformersamt revisorers förslag 1992/93:RR4 omGymnasieskolan -- Resurser, resultat och utveckling jämtemotioner.1 Statens skolverkStatens skolverks arbetsuppgifter och organisation framgår istort av förordningen (1991:1121) med instruktion för . Från anslaget bestrids även kostnader för nationellutvärdering och prov samt statistikproduktion.I motion 1992/93:Ub452 (m) begärs en översyn avSkolverkets fältorganisation. Motionärerna framförkritiska synpunkter på främst tjänstekonstruktionen förundervisningsråden och deras ansvarsområde. Det är enligtmotionärerna inte realistiskt att varje undervisningsråd skalltäcka ett undervisningsområde från lågstadiumt.o.m. gymnasieskolans högsta årskurs. En större samverkan inomresp. region bör ske. Det är vidare angeläget att tjänsterna ifältorganisationen tidsbegränsas i enlighet med riksdagenstidigare uttalande beträffande bl.a. organisation.I regeringens särskilda direktiv för Statens skolverksfördjupade anslagsframställning för budgetåren 1994/95--1996/97framhålls att det är av största vikt att myndigheten redan frånbörjan av sin verksamhet präglas av en kostnadseffektiv ochresultatinriktad förvaltning. I den fördjupadeanslagsframställningen bör särskilt belysafältorganisationen. Med utgångspunkt i uttalandebeträffande organisation i samband med behandlingenav ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76)bör en analys göras av den beslutade organisationen, varvidäven möjligheterna till tidsbegränsade förordnanden skallbelysas. Vidare bör enligt direktiven effektiviteten med dennuvarande regionindelningen av landet, den organisatoriskalösningen med fördelning av personal i fältorganisationen analyseras.Med hänvisning till att i den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1994/95--1996/97, vilkenkommer att avlämnas till regeringen ,skall belysa de i motion 1992/93:Ub452 aktualiserade frågornaom organisation finner utskottet att syftet medmotionen i huvudsak är tillgodosett, varför den avstyrks.Regeringen bör enligt motion 1992/93:Ub433 (s) ges i uppdragatt utvärdera den nuvarande läromedelsgranskningen inomSkolverket och komma med förslag om hur den bör effektiviseras.Genom beslut (prop. 1990/91:115, bet. UbU17, rskr.357) upphörde den av ()ombesörjda objektivitetsgranskningen av läromedel. I stället skulle en motsvarandeläromedelsgranskning ingå i ordinarie utvärderingav skolverksamheten i kommunerna. Läromedlen skulle ävengranskas och belysas från pedagogisk synpunkt.Den gällande ansvarsfördelningen på skolområdet innebär attskolhuvudmännen har det direkta ansvaret för genomförandet avskolans verksamhet, medan staten genom skall följaupp, utvärdera och utveckla skolverksamheten. Insatser inomläromedelsområdet är enligt utskottets uppfattning en av fleraåtgärder som kan komma i fråga för att förbättraundervisningssituationen i skolan. Utskottet har inhämtat attSkolverket i den fördjupade anslagsframställningen förbudgetåren 1994/95--1996/97 kommer att redovisa sinaerfarenheter av den hittillsvarande verksamheten i vad gällergranskning av läromedel. Utskottet utgår från att Skolverketsnarast kommer att initiera åtgärder om bristandemåluppfyllelse konstateras på läromedelsområdet. Med hänvisninghärtill anser utskottet att inte nu bör vidta någonsärskild åtgärd i denna fråga, varför motion 1992/93:Ub433avstyrks.I motionerna 1992/93:Ub453 (v) och 1992/93:Ub456 (s) begärsatt skall utreda om punktskriftsundervisning förvuxna kan bedrivas inom ramen för den grundläggandevuxenutbildningen. är möjligheterna för vuxnasynskadade att lära sig punktskrift enligt motionärerna mycketsplittrade. Det framhålls bl.a. att syncentralerna harotillräckliga resurser för denna undervisning.Utskottet konstaterar att nuvarande bestämmelser omgrundläggande vuxenutbildning i skollagen (11 kap. 8--16 §§)och vad som gäller rätten att delta i sådan utbildning (10 §)inte är tillämpliga på vuxnas behov av undervisning ipunktskrift.Riksdagen kommer under innevarande att ta ställningtill proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade. Regeringen föreslår bl.a. att landstingenskall få en i hälso- och sjukvårdslagen fastlagd skyldighet attbedriva habiliterings- och rehabiliteringsverksamhet. Vidareföreslås att ett särskilt statligt stimulansbidrag skallinrättas för att påskynda utvecklingen inom habiliterings- ochrehabiliteringsområdet. beräknas1700 för detta ändamål. Enligt propositionenskall stimulansbidraget kunna användas för att utvecklaverksamheter vid exempelvis syncentralerna.Med hänvisning till att kommer attbehandla regeringens förslag om stöd och service till vissafunktionshindrade anser utskottet det inte påkallat attriksdagen gör något särskilt uttalande i enlighet med vad somyrkas om punktskriftsundervisning för vuxna i motionerna1992/93:Ub453 och 1992/93:Ub456, varför de avstyrks.Regeringen föreslår att tillsynsansvaret för den medicinskadelen av skolhälsovården överförs till . Medelför detta ändamål () har därför beräknats underanslaget G 3. under femte huvudtiteln.Enligt motion 1992/93:Ub461 (m) delvis är det olyckligt attdela upp ansvaret för skolhälsovården på olika huvudmän.Skolhälsovården fungerar på de flesta ställen myckettillfredsställande, framhåller motionären.Utskottet har i sitt betänkande 1992/93:UbU11 avstyrktregeringens förslag till lag om ändring i skollagen (14 kap. 8§) när det gäller tillsynsansvaret för den medicinska delen avskolhälsovården. I konsekvens med utskottets ställningstagandetill ifrågavarande lagförslag bör medlen för tillsynsansvaretför den medicinska delen av skolhälsovården således anvisasunder förevarande anslag.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningeni övrigt föreslår utskottet att med anledning avproposition 1992/93:100 och motion 1992/92:Ub461 delvis tillStatens skolverk för /94 anvisar ettramanslag på , dvs. utöver vad somföreslås i proposition 1992/93:100.2 Stöd för utveckling av skolväsendetMedel som innevarande budgetår disponeras under detta anslagav i skolan förutvecklingsarbete i skolan för elever med handikapp harberäknats under anslaget B3. Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp.I motionerna 1992/93:Ub471 (m) delvis och 1992/93:Ub449 (kds)aktualiseras ett antal frågor om dyslexi i skolan. I bådamotionerna (yrkande 1 i motion 1992/93:Ub449) understryksvikten av att detta problem måste tas upp i lärarutbildningenoch i lärarnas fortbildning. Enligt den sistnämnda motionen(yrkande 2) bör kommunerna åläggas skyldighet att genomföratest av alla elever i årskurs 1 för att på ett tidigt stadiumkunna identifiera elever med läs- och skrivsvårigheter. De böri såväl som gymnasieskolan få tillgång tillläromedel inlästa på band, lästräningsprogram på dator m.m.Vidare bör högskoleprovet anpassas för studerande med läs- ochskrivhandikapp (yrkande 3).Enligt föredragande statsrådet är läs- och skrivsvårigheter iskolan primärt ett pedagogiskt problem. Det bör ankomma påSkolverket att följa utvecklingen. Statsrådet erinrar om attSkolverket års budgetproposition skall avge enfördjupad anslagsframställning och enligt regeringens direktivför denna redovisa utvecklingen när det gäller elevgrupper medbehov av särskilt stöd. Läs- och skrivsvårigheter är bl.a. ettområde som då kommer att behandlas. I propositionen (s.45)redovisas att försöksverksamhet inom området läs- ochskrivsvårigheter pågår med stöd från bl.a. Allmänna arvsfonden.Under anslaget B 6. Fortbildning m.m. redovisas vidare attSkolverket fördelat medel för utveckling avfortbildningsmodeller för lärare som undervisar elever med läs-och skrivsvårigheter. Med statligt stöd bedrivs ocksåverksamheten vid Skrivknuten i Stockholm.Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågor omdyslexi/läs- och skrivsvårigheter måste behandlas ilärarutbildningen. Då utskottet tidigare tagit upp liknandefrågor (jfr bet. 1989/90:UbU3) har utskottet bl.a. pekat på despecialpedagogiska inslagen i grundskollärarutbildningen --motsvarande minst 10 poäng enligt utbildningsplanen förgrundskollärarlinjen. Utskottet vill nu understryka vikten avatt alla blivande lärare delges vad forskningen kommit framtill när det gäller orsakerna till dyslexi och möjligheternaatt på ett tidigt stadium identifiera elevers problem med attläsa och skriva. De bör också få tillfälle att i konkretaundervisningssituationer se vilka specialpedagogiska åtgärdersom kan vidtas för att hjälpa dyslektiska elever i skolarbetet.Utskottet har erfarit att ett antal projekt rörandedyslexi/läs- och skrivsvårigheter pågår i landet. vid det seminarium om dyslexi som Socialdepartementetarrangerade . I många projekt medförsöksverksamhet i skolan pågår ett nära samarbete mellanmedicinsk och pedagogisk forskning. Kunskapsbilden är dockfortfarande något splittrad och insatserna från samhällets sidaär ännu inte samordnade. De frivilliga organisationernasverksamhet är likaså betydande, men även på detta område finnsdet behov av information och utbyte av erfarenheter för att desamlade resurserna skall nyttjas så effektivt som möjligt.Mot denna bakgrund har utskottet funnit det angeläget att ettutbyte sker av forskningsresultat och övrig kunskap om dyslexi.Utskottet har därför beslutat () att under hösten1993 anordna en offentlig utfrågning om dyslexi i skolan. Tillutfrågningen kommer att inbjudas företrädare för bl.a.myndigheter, kommuner och landsting, skolan och högskolan,olika forskningsområden och frivilliga organisationer.Med hänvisning till vad utskottet här anfört finner utskottetdet inte påkallat att gör något särskilt uttalandemed anledning av motionerna 1992/93:Ub449 och 1992/93:Ub471delvis, varför de avstyrks.I motion 1992/93:Ub519 (c) redovisas en modell för kurser iteknik för flickor. Motionärerna beskriverfritidsverksamheten vid den s.k. Teknikstugan i . Dåifrågavarande verksamhet har utfallit med gott resultat när detgäller att få flickor att söka till tekniska ochnaturvetenskapliga studievägar i gymnasieskolan, bör modellenfå ökad spridning (yrkande 1). Unga arbetslösa ingenjörer börkunna medverka i bl.a. denna verksamhet (yrkande 2).Utskottet vill erinra om att statliga medel sedan ett antalår anvisats för teknikkurser för flickor. I sinanslagsframställning för /94 redovisarSkolverket att fördelats tillkommunerna för sådan verksamhet innevarande år. är erfarenheterna av kurserna relativt goda,som många kommuner börjar söka nya vägar för attstimulera flickor till tekniska och naturvetenskapligautbildningar.Utskottet förutsätter att bl.a. genom sinfältorganisation ger spridning åt väl fungerande verksamhetsåsom den s.k. Alingsåsmodellen för att öka andelen flickor påtekniska och naturvetenskapliga studievägar i gymnasieskolan.Utskottet anser att det bör ankomma på kommunerna som ansvarigaför ifrågavarande verksamhet och som arbetsgivare för skolanspersonal att bedöma i vad mån unga arbetslösa ingenjörer kanmedverka i verksamheten. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /93:Ub519. Utskottet vill till detta lägga följande.I inledningen av budgetpropositionen (bil. 9 s. 4) aviserarutbildningsministern att regeringen, på grund av att dentidigare låga andelen kvinnor på naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar ser ut att sjunka ytterligare, kommer attinitiera ett brett program för att -- från tilluniversitet och högskolor -- skapa nya möjligheter och ett nyttintresse för utbildning inom den naturvetenskapliga ochtekniska sektorn. Vidare kommer inom Utbildningsdepartementeten särskild grupp att tillsättas med uppgift att planera ettförsöksprogram för att öka intresset för främst tekniskutbildning på olika skolstadier.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningenunder förevarande anslag föreslår utskottet att medbifall till proposition 1992/93:100 till Stöd för utvecklingav skolväsendet för /94 anvisar ettreservationsanslag på 55613000 kr.3 FortbildningUnder anslaget Fortbildning m.m. beräknas medel för statligrektorsutbildning samt för sådan fortbildning som beslutar om. Från anslaget bekostas vidare bidrag tilllärarorganisationer m.fl. för fortbildningsverksamhet ochpublikationer, bidrag till skolpersonal för deltagande iinternationella kurser och konferenser samt medel förlärarstipendier för individuellt motiverad fortbildning. Inomanslaget disponerar också medel för information ompersonalutbildning i skolan. Medel som utgått ur dettaanslag för fortbildning för sameskolans personal har beräknatsunder anslaget B10. Sameskolor.Enligt motion 1992/93:Ub455 (fp) har statens möjligheter attstyra fortbildningens inriktning minskat genomkommunaliseringen av lärare. Den ämnesbreddande fortbildningenför högstadiets lärare har inte fullföljts enligt tidigareplaner. Motionären framhåller att fortbildningen bör varalikvärdig över landet, att möjligheterna tilldistansundervisning tas till vara och att börupprätta en databank över aktuella fortbildningskurser ilandet.Utskottet vill erinra om att kommunerna har det primäraansvaret för fortbildning och kompetensutvecklingen avskolans personal (jfr prop. 1991/92:75, bet. UbU20, rskr.282). har till uppgift att se till att det finnstillgång till fortbildning av god kvalitet i alla delar avlandet. Genom bl.a. sin fältorganisation och s.k.tillståndsbeskrivningar kan fånga upp behov ochproblem som kräver centrala insatser för kompetensutveckling avskolans personal. Under /92 har Skolverketgenomfört en inventering av fortbildningsplaneringen ikommunerna. Den kommer i första hand att användas som underlagför diskussioner med kommunerna om fortbildningen sominstrument för skolans utveckling. När det gäller informationenom det aktuella kursutbudet i landet har utskottet inhämtat attuniversiteten och högskolorna tar fram egna kataloger över sittutbud av fortbildningskurser.För innevarande budgetår har fördelat närmare 34miljoner kronor till kommunernas fortbildning enligt tidigareplanering. av medlen avsåg lärare, främstden s.k. kompletteringsfortbildningen, medan hadeutnyttjas för ämnesinriktad fortbildning för lärare igymnasieskolan och inom komvux. Enligt vad utskottet inhämtatkommer satsningen på kompletteringsfortbildning att fortsättaenligt tidigare planer. När det gäller den i motionenaktualiserade frågan om distansundervisning vill utskottet pekapå att medel för produktion av utbildningsprogram avsedda företersändning i samband med fortbildning av lärare i grundskolananvisas under förevarande anslag. Slutligen vill utskotteterinra om att enligt de myndighetsspecifikadirektiven för en fördjupad anslagsframställning för budgetåren1994/95--1996/97 skall presentera en plan för lärarnas ochskolledarnas fortbildning och kompetensutveckling.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att syftetmed motion 1992/93:Ub455 i stort är tillgodosett, varför denavstyrks.I två motioner, 1992/93:Ub502 (v) yrkande 14 och1992/93:Ub466 (c), framhålls vikten av fortbildning ommedicinska handikapp för skolpersonal. Enligt den förstnämndamotionen bör tillsammans med förhandikappfrågor i skolan () undersöka möjligheten attanordna sådan fortbildning på nationell nivå. Enligt densistnämnda motionen bör elever med medicinska handikappsärskilt uppmärksammas i lärarfortbildningen om handikappadeelevers situation i skolan.Vid utskottets behandling föregående av anslagettill i skolan ochmotionsyrkanden om stöd till elever med medicinska handikapp(prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. UbU9, rskr. 192) ställde sigutskottet bakom föredragande statsrådets uppfattning att detankommer på skolhälsovården att sprida kunskap om medicinskahandikapp till lärarna. Därmed kan förutsättningar skapas,framhöll utskottet, för att skolans verksamhet anpassas ocksåtill de medicinskt handikappade elevernas behov. Utskottetutgår från att kommunerna, som har det fulla ansvaret förlärarnas fortbildning, uppmärksammar behovet avfortbildningsinsatser när det gäller elever med medicinskahandikapp i samband med beslut om fortbildning i kommunensskolplan. Fortbildningen på kommunnivå bör ta sin utgångspunkti lokala förhållanden och behov. Om det i Skolverketsuppföljnings- och utvärderingsverksamhet skulle föreligga ettallmänt behov av fortbildning om medicinska handikapp utgårutskottet vidare från att i sin plan för dencentralt organiserade fortbildningen, som kommer attpresenteras i den fördjupade anslagsframställningen förbudgetåren 1994/95--1996/97, kommer att ta upp fortbildning medsådant innehåll. Det är enligt utskottets mening inget somhindrar att den kompetens som finns inom skulle kunnanyttjas för detta fortbildningsändamål.Med det anförda föreslår utskottet att beträffandefortbildning om medicinska handikapp avslår motionerna1992/93:Ub466 och 1992/93:Ub502 yrkande 14.När det gäller anslagsbeloppet under förevarande anslagföreslår utskottet att med bifall till proposition1992/93:100 till Fortbildning m.m. för /94anvisar ett reservationsanslag på 85560000 kr.4 Genomförande av skolreformerFörevarande anslag är ett nytt anslag. Under sjundehuvudtitelns anslag Statligt utjämningsbidrag till kommuner har483miljoner kronor beräknats för gymnasieskolans reformeringför /94.I motionerna 1992/93:Ub485 (fp) och 1992/93:Ub508 (s) delvisföreslås att särskilda åtgärder vidtas för att förbättrautbildningen på vissa nationella program i gymnasieskolan.I den förstnämnda motionen uppmärksammas den dåligarekryteringen till industriprogrammet i den nya gymnasieskolan.Det är angeläget att gymnasieskolan och näringslivetytterligare utvecklar sitt samarbete för att dels geifrågavarande utbildning ett för industrins behov relevantinnehåll, dels förbättra informationen till eleverna igrundskolan. I den sistnämnda motionen framhålls behovet avsärskilda insatser inom barn- och fritidsprogrammet med hänsyntill att detta program endast delvis kan bygga på tidigareerfarenheter i gymnasieskolan.