bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Utvecklingen i 1992--1998Årlig procentuell förändring1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998BNP (16)* 1,4 1,2 2,7 3,0 2,9 2,7 2,6KPI (16) 3,0 3,0 3,2 3,3 3,2 3,0 2,9Råoljepris (dollar per fat) 19,3 18,6 20,3Dollarkurs (i kr) 5,82 7,7 7,7Växelkursförändring sv.kr/ecu 0,4 20,6 0,5Marknadstillväxt (14)**bearbetade varor 2,2 1,5 4,4 6,0 6,2 5,8 5,6Timlöner (14)tillverkningsindustrin 4,3 3,6 3,8 4,5 4,7 4,6 4,4ULC (14)**tillverkningsindustrin 1,7 0,8 0,9 1,5 2,2 2,6 2,4* 16 resp. 14 största konkurrentländer. ** ULC: relativ enhetsarbetskostnad.Den konjunkturuppgång som beskrivs i tabell3 är betydligt långsammare äntidigare uppgångar . Den årliga tillväxten är sålunda ijämförelse med motsvarande utveckling klart lägre. Samtidigtinnebär denna utveckling att inflationen ligger på en väsentligt lägre nivå änunder 1970-och 1980-talen.Det finns givetvis risk för att utvecklingen i OECD-området blir sämre än vadsom här angivits vilket skulle få till följd att marknadstillväxten för svenskaexportprodukter försämrades. Hotbilden är densamma som beskrevs i slutet avfebruari i utskottets betänkande om den ekonomiska politiken (1992/93: FiU10).Återhämtningen i kan hämmas av en långsam uppgång avsysselsättning och hushållsinkomster. Hushållens benägenhet att minskasparkvoten ytterligare från den mycket låga nivån i utgångsläget torde varamycket begränsad. I är risken stor att anpassningsprocesserna drar ut påtiden. Effekterna av skuldsanering på hushållen kan visa sig bli större änberäknat. Företagens investeringar kan dämpas till en nivå mer i linje medövriga industriländers. Det går heller inte att bortse ifrån att nedgången iTyskland med stor sannolikhet kan förlängas och fördjupas, vilket då hållertillbaka tillväxten i övriga delar av . Handelspolitiska restriktioner,utebliven överenskommelse om liberalisering av världshandeln inom ramen förGATT etc. är faktorer som kan komma att verka hämmande på världsekonomin.Internationellt samarbete för tillväxtI motion Fi92 (s) yrkande 10 upprepas yrkandet att bör uppdraåt regeringen att understödja initiativ i de internationellaorganisationerna, främst inom , som syftar till att stärka insatserna förtillväxt och bekämpa arbetslösheten.Vid behandlingen av budgetpropositionen framhöll utskottet (1992/93:FiU10s.31) att man var av samma uppfattning som motionärerna att regeringen aktivtskall stödja möjligheterna till samordnade internationella ansträngningar föratt undvika en fördjupad kris i . Utskottet utgick emellertid ifrån attdetta är en viktig del av regeringens uppgifter. Något skäl att i denna frågagöra ett särskilt tillkännagivande till regeringen förelåg därför inte enligtutskottets mening.Utskottet finner inte någon anledning att ändra sitt tidigareställningstagande och avstyrker yrkande10 i motion Fi92(s).Motion Fi94 (v) tar i två motionsyrkanden upp frågor med anknytning tillden internationella ekonomiska utvecklingen.I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande av vad i motionen anförts ommöjligheterna till vidgad handel med och . Motionärerna anseratt den svenska utrikeshandeln är alltför koncentrerad till länderna inom EG.Förutsättningen för att skall kunna öka handeln med och Asienär dock att vi själva undanröjer våra handelshinder gentemot dessa länder,anförs det. Motionärerna värnar om att de frihandelsavtal som harslutit med de baltiska staterna skall behållas även vid ett medlemskap i heller borde vid ett EG-medlemskap återinföraimportrestriktionerna på tekoområdet.I sitt yttrande till finansutskottet framhåller näringsutskottet(NU10y) bl.a. att statsrådet i sitt anförande vid upptaktentill förhandlingar om EG-medlemskap den1 betonade attvi är beredda att anpassa oss till de tullnivåer som gäller i EG:s tullunionoch harmonisera vår handelspolitik med gemenskapens i syfte att fullt ut kunnadelta i den inre marknaden fr.o.m. inträdet. Vi måste emellertid, fortsattestatsrådet, försöka överbrygga de handelspolitiska skillnader som finns.Statsrådet anförde att han först och främst tänker på frihandel med debaltiska staterna, vilken önskar bevara i syfte att understöjda derasreformsträvanden. Det borde vara möjligt att finna pragmatiska lösningar iavvaktan på att gemenskapen ingår liknande samarbetsavtal med de baltiskastaterna, framhöll han. Beträffande restriktionerna för handeln med tekovarorerinrade statsrådet om att gemenskapen siktar mot en gradvis liberalisering pådetta område och att det därför borde vara möjligt att finna lämpligaövergångsarrangemang på detta område.Näringsutskottet instämmer i motionärernas uppfattning om vikten av en frihandel. En väl fungerande utrikeshandel är också av avgörande betydelse förSveriges ekonomi och utveckling.Med hänvisning till vad näringsutskottet anfört och till vad som har anförtsfrån svensk sida i nu aktuella frågor vid inledningen av förhandlingarna omEG-medlemskap avstyrker finansutskottet motion Fi94(v) yrkande23.I samma motion framhålls att det är nödvändigt att åstadkomma ett vidgatinternationellt samarbete mot global arbetslöshet och fattigdom. bör --bl.a. på basis av besluten vid om miljö och utveckling i deJaneiro -- verka för nya och mer rättvisa regler för Valutafondens ochVärldsbankens agerande. I motionen behandlas även övernationella stimulanspaketmot arbetslösheten m.m.I sitt yttrande till finansutskottet framhåller utrikesutskottet (UU7y)att man under en följd av år (senast i bet. 1992/93:UU15) har behandlatmotioner som i likhet med motion Fi94 framfört synpunkter på bl.a.Världsbankens regelsystem och agerande. har därvid erinrat omatt i sitt samarbete med har understrukitbehovet av långsiktighet samt att hänsyn bör tas till de sociala ochmiljömässiga dimensionerna. har också kommit atttillmäta dessa aspekter allt större vikt.Världsbanken antog sålunda en strategi för att genom olika insatsersöka minska fattigdomen. I utformningen och antagandet av denna strategi harSverige och varit pådrivande. framhöll mot dennabakgrund i sitt betänkande UU15 som biföll den 28april , attåterhämtning ur en ekonomisk krissituation endast kan bli hållbar om debakomliggande orsakerna till problemen undanröjs. För flertalet hardet visat sig att ekonomisk-politiska reformer och institutionella förändringarför att öka tillväxt och export har gett det bästa resultatet, samt att även desociala sektorerna gynnas genom den generella förbättringen, som är deteftersträvade målet.Med hänvisning till vad utrikesutskottet anfört med anledning av yrkande24i motion Fi94(v) avstyrker finansutskottet detta yrkande.Utvecklingen i SverigeDen negativa utvecklingen i vår närmaste omvärld är en förklaring till densämre utveckling för den svenska ekonomin som förutses ikompletteringspropositionen i jämförelse med bedömningen i budgetpropositionen.Som de viktigaste orsakerna till nedrevideringen av prognosen anges den hastigaförsämringen i , främst i , den betydande försvagningen avväxelkursen, utfallet enligt den definitiva statistiken i slutet av år 1992samt den ännu pågående skuldanpassningen.Det bör dock framhållas att det inte bara är utvecklingen av exporten som kansägas ha genererat den djupa lågkonjunktur som drabbat . Tecknen påen stagnerande inhemsk efterfrågan gjorde sig gällande . Från attår 1989 ha ökat med steg den inhemska efterfrågan endast med året därefter. Orsaken till nedgången var att den privata konsumtionenstagnerade som ett markant fall inträffade i industriinvesteringarna.Den negativa utvecklingen inom industrin förstärktes under åren 1991 och 1992.Minskningen av den privata konsumtionen fick till följd attbruttonationalprodukten (BNP) föll med . Den oväntat stora minskningeni den privata konsumtionen förklaras av hushållens ökade sparbenägenhet.Förändringen i hushållens sparbeteende inträffade emellertid redan under år1991. De negativa effekterna av denna förändring på den privata konsumtionenmotverkades då emellertid av en betydande höjning av hushållens disponiblainkomster.Av den i kompletteringspropositionen redovisade försörjningbalansprognosenframgår att den inhemska efterfrågan förutses minska med något mer än4%.Tabell 4. Reviderad nationalbudgetMiljarder Procentuell volymförändringkr 1991 1991 1992 1993 1994BNP 1 436,5 -1,7 -1,7(-1,2)* -1,7(-1,4) 1,2 (1,6)Import 375,9 -5,1 1,1 (0,5) -1,6(-0,5) 3,5 (3,5)Tillgång 1 812,4 -2,6 -0,9(-0,7) -1,7(-1,1) 1,9 (2,1)Privat konsumtion 772,3 0,8 -1,9(-1,5) -3,5(-3,2) -0,2 (0,0)Offentlig konsumtion 401,0 1,6 0,3 (0,9) -1,0(-0,5) -1,4(-0,8)Stat 116,9 1,5 1,1 (2,0) -0,5(-0,3) -1,0(-0,5)Kommuner 284,1 1,6 0,1 (0,5) -1,2(-0,6) -1,5(-0,9)Bruttoinvesteringar 243,8 -9,0 -11,0(-8,7) -8,9(-9,5) - 5,7(-3,0)Lagerinvesteringar** -5,3 -1,5 1,2 (0,9) -0,2 (0,2) 0,4 (0,5)Export 400,6 -2,5 2,0 (1,2) 4,7 (5,0) 9,0 (8,0)Användning 1 812,4 -2,6 -0,9(-0,7) -1,7(-1,1) 1,9 (2,1)Inhemsk användning 1 411,8 -2,7 -2,0(-1,4) -4,1(-3,4) -1,1(-0,3)* Uppgifterna inom parentes avser prognoser i den preliminära national-budgeten . ** Förändring i procent av föregående års BNP.Detta innebär en neddragning av inhemsk efterfrågan med nära 1procentenheti jämförelse med prognosen i budgetpropositionen . Justeringen harförorsakats av att man förutser en kraftigare minskning i såväl den privatakonsumtionen som i den offentliga konsumtionen. Utvecklingen avbruttoinvesteringarna förutses däremot inte bli lika negativ som ijanuariprognosen, vilket emellertid inte räcker för att motverka en ytterligareminskning av inhemsk efterfrågan.Den privata konsumtionenDen väntade minskningen i den privata konsumtionen med 3,förklarasinte av någon förändring i hushållens sparbeteende. Sparkvoten väntas sålunda iden nu föreliggande bedömningen bli 0,5procentenheter lägre i jämförelsemed sparkvot. I stället förklaras den kraftiga konsumtionsminskningenav hushållens försvagade köpkraft. Hushållens reala disponibla inkomster ökadeförra året med men väntas minska med drygt 4%.Tabell 5. Reviderad nationalbudgetÅrlig procentuell förändring1991 1992 1993 1994KPI (dec-dec) 8,0 1,9 (1,9)* 5,5 (4,9) 3,3 (2,9)Nettoprisindex (dec-dec) 5,1 2,9 (2,8) 4,0 (3,4) 3,0 (2,7)Timlön, kostnad 5,6 3,6 (3,5) 3,0 (3,0) 3,5 (3,5)Disponibel inkomst 4,9 3,1 (2,1) -4,2 (-3,7) -0,2 (0,1)Sparkvot (nivå) 3,4 8,1 (6,1) 7,4 (5,6) 7,5 (5,7)Industriproduktion -4,7 -3,0 (3,5) 0,0 (1,0) 9,0 (6,0)Sysselsättning(1000-tal personer) -76 -178 -173 -40Relativ enhetsarbetskostnad 1,4 -0,7 (-0,9) -22,7 (-15,4) -0,7 (-1,1)Arbetslöshet (nivå) 2,9 5,3 (4,8) 6,9 (6,2) 7,0 (7,0)Handelsbalans (mdr kr) 30,1 34,5 (35,1) 62,6 (57,5) 87,7 (76,7)Bytesbalans (mdr kr) -20,7 -29,7(-25,6) -3,3 (-4,7) 34,4 (23,0)Bytesbalans ( % av BNP) -1,4 -2,1 (-1,8) -0,2 (-0,3) 2,3 (1,5)* Uppgifterna inom parentes avser prognosen i budgetpropositionen januari1993.Som framgår av tabell5 väntas de reala disponbila inkomsterna gå nedmed drygt 4%.Som kan avläsas i tabell5 fortsätter sysselsättningsnedgången , vilketdelvis kompenseras på inkomstsidan av bidrag till arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den kraftiga nedgången av realinkomsternaberor till stor del på redan beslutade eller föreslagna finanspolitiskaåtgärder som föranletts av ansträngningar att få ned budgetunderskottet.Ersättningen vid sjukdom, arbetslöshet och pension sänks. Inkomstbeskattningenhöjs genom avskaffat schablonavdrag, lägre uppräkning av brytpunkten förstatsskatten samt av att en egenavgift införs i sjukförsäkringen. Därtillkommer höjningar i den indirekta beskattningen och neddragningar avsubventioner, vilket höjer konsumentpriserna.InvesteringsutvecklingenBruttoinvesteringarna fortsätter att falla och även omnedgången successivt dämpas. Ett positivt drag i utvecklingen är attindustriinvesteringarna bedöms vända uppåt och stiga år 1994.Att investeringarna totalt ändå kommer att fortsätta minska beror påutvecklingen av bostadsbyggandet.Tabell 6. Bruttoinvesteringar efter näringsgrenMiljarder Årlig procentuell volymförändringkr 1992 Löpandepriser 1991 1992 1993 1994Näringsliv 124,2 -15,5 -16,4 (-13,4)* -4,7 (-0,8) 5,0 (5,0)varav industri 34 -17,6 -15,3 (-12,0) 3,0 (1,0) 12,0 (10,0)Offentligamyndigheter 33,5 12,6 4,2 (6,2) 6,8 (-0,1) -2,8 (2,2)Bostäder 86,1 - 1,3 -6,5 (-6,0) -28,4 (-35,6) -39,9 (-36,6)Totalt 243,8 -9,0 -11,0 (-8,7) -8,9 (-9,5) -5,7 (-3,0)därav maskiner 89,8 -12,5 -14,7 (-13,0) -3,6 (-2,3) 4,8 (4,4)* Uppgifterna inom parentes avser prognosen i budgetpropositionen.Efterfrågan på bostäder väntas bli mycket låg sommer strukturella faktorer som avtrappningen av bostadssubventionerna kommer attinnebära att bostadsbyggandet minskar under de närmast kommande åren.Minskningen i bostadsinvesteringarna med och nästaår är i ett historiskt perspektiv mycket kraftiga.Offentlig konsumtion och investeringarI tabell 4 anges och en årlig minskning av den offentligakonsumtionen . Denna utveckling är främst en följd av att den kommunalakonsumtionen dras ner. De offentliga investeringarna ökar med ,vilket är väsentligt mer än vad som angavs i budgetpropositionen. Detta är ettresultat av tidigareläggningen av vissa infrastrukturinvesteringar. Däremotsker en kraftig minskning av de kommunala investeringarna på grund av den i deflesta kommuner alltmer pressade ekonomiska situationen.PrisutvecklingenKonsumentpriserna dras upp av de höjda importpriser som följer av denlägre kronkursen. Eftersom den inhemska efterfrågan är svag förväntas svenskaimportörer vara relativt återhållsamma i sina prishöjningar. Utöver effekter avstigande importpriser kommer förändrade indirekta skatter att höja prisnivån.Som framgår beräknas den faktiska prisnivåhöjningen under loppet av bli5,och för bli 3,. Den underliggande inflationen -- KPI rensatfrån effekter av olika politiska beslut och deprecieringens direkta effekter --stannar vid 1,resp. 2,5%.SCB:s senaste rapport om arbetsmarknadslägetEnligt SCB:s senaste redovisning från den 17maj av arbetsmarknadsläget hararbetslösheten fortsatt att öka och uppgick till 7,avarbetskraften. Den minskade sysselsättningen har drabbat samtliganäringsgrenar. Det innebär att var 329000 personer arbetslösa.Motsvarande antal var 202000 eller 4,. Arbetslöshetenfortsätter att vara högst bland ungdomar i åldern 16--. Främst är det ungamän som är drabbade. var arbetslösa i denna grupp. Under detsenaste året har antalet personer i arbetsmarknadsutbildning och särskildaåtgärder ökat med cirka 35000 personer och uppgick till ungefär292000. Antalet långtidsarbetslösa -- dvs. personer med en arbetslöshetstidöverstigande -- har fördubblats och var iapril 96000.Den ekonomiska utvecklingen fram till år 1998I den reviderade nationalbudgeten presenteras även en bild av den ekonomiskautvecklingen fram t.o.m. år 1998.Tabell 7. Försörjningsbalansen och vissa nyckeltalÅrlig procentuell förändring, priser1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998FörsörjningsbalansBNP -1,7 -1,7 1,2 3,1 3,2 2,9 2,8Import 1,1 -1,6 3,5 4,7 5,9 5,9 5,8Tillgång -0,9 -1,7 1,9 3,5 4,0 3,8 3,7Privat konsumtion -1,9 -3,5 -0,2 2,0 2,5 3,0 3,0Offentlig konsumtion 0,3 -1,0 -1,4 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0Stat 1,1 -0,5 -1,1 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0Kommuner 0,1 -1,2 -1,5 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0Bruttoinvesteringar -11,0 -8,9 -5,7 4,0 7,7 8,5 7,8Lagerinvesteringar* 1,2 -0,2 0,4 0,2 0,2 0,0 0,0Export 2,0 4,7 9,0 7,6 6,7 5,6 5,4Användning -0,9 -1,7 1,9 3,5 4,0 3,8 3,7Inhemsk efterfrågan -2,0 -4,1 -1,1 1,7 2,7 2,9 2,9NyckeltalTimlön 3,5 3,0 3,5 4,1 4,1 4,6 4,7KPI (årsgenomsnitt) 2,4 5,5 3,5 2,2 2,3 2,5 2,5Arbetslöshet** 5,3 6,9 7,0 6,8 6,4 5,8 5,3Arbetsmarknads-politiska åtgärder** 3,7 5,8 7,0 6,8 6,4 5,8 5,3Bytesbalans*** -2,1 -0,2 2,3 3,5 3,8 4,0 4,2Bruttosparande*** 14,5 14,1 15,2 16,7 17,8 18,7 19,6* Förändring i procent av föregående års BNP. ** Procent av arbetskraften. *** Procent av BNP.Bl.a. på grund av de kraftiga svängningarna i hushållens sparkvot,svängningarna i växelkursen och obalansen på finansmarknaderna är det förenatmed betydande svårigheter att genomföra en bedömning av utvecklingen i ettmedelfristigt perspektiv. Kalkylen skall därför ses som ett exempel på enmöjlig och sannolik utvecklingsbana för den svenska ekonomin fram till år 1998.Förutsättningarna för en relativt hög tillväxt under resten av 1990-taletförefaller, sett från utbudssidan, vara goda. I utgångsläget finns ledigaresurser som reformer genomförts eller håller på att genomföras somkan ge en snabbare produktivitetsutveckling. Den svenska ekonomins förbättradekonkurrenskraft möjliggör en betydande exportökning som i sin tur bör leda stark investeringsuppgång i den konkurrensutsatta sektorn. Det bör dockframhållas att exportsektorns andel av den totala ekonomin uppgår till knappt20%. För den konkurrensskyddade sektorn visar kalkyler att investeringarnablir betydligt lägre.Som framgår av tabell7 är en tillväxt i den svenska ekonomin under perioden1995--1998 på fullt möjlig. I den revideradenationalbudgeten framhålls att den mycket svaga ekonomiska utvecklingen desenaste åren, med en minskning av BNP med --1993,skapat ett relativt stort gap mellan potentiell och faktisk produktion. Denefterfrågan som genereras i det tillväxtalternativ som redovisas i tabell7innebär att halva detta gap kan hämtas in t.o.m. . Detta betyder att detvid utgången av alltjämt finns produktionsresurser som inte utnyttjas.Enligt kalkylen kommer den öppna arbetslösheten vid kalkylperiodens slut attuppgå till , som andelen sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer att vara av samma storleksordning.Risker för en försämrad utvecklingHoten mot en utveckling enligt här redovisade bedömningar är i stort desammasom angavs i utskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen. Somanförs i kompletteringspropositionen måste motorn i tillväxten under periodenfram vara den konkurrensutsatta sektorn. I utgångsläget utgör dendock en relativt liten del av ekonomin -- någon djupgående strukturellförändring inom industrin kan inte förväntas i ett så begränsat tidsperspektiv.För att utvecklingen i det medelfristiga perspektivet skall vara möjlig attuppnå måste befintliga företag uppvisa en mycket hög grad av flexibilitet ochexpansionskraft.En viktig förutsättning för en återhämtning av den svenska ekonomin är attden internationella tillväxten inte blir lägre än förutsett. Storaanpassningsproblem i de ledande länderna, höga realräntor och restriktioner pådet handelspolitiska området är några faktorer som kan påverka utvecklingen inegativ riktning. Därmed försämras också högst påtagligt möjligheteratt uppnå en god tillväxt under de kommande åren.En omständighet som kan försena en återhämtning är obalanserna på definansiella marknaderna. En väl fungerande banksektor är en nödvändigförutsättning för att utvecklingen inte skall bli sämre än vad som härredovisats. Därtill kommer att om företag och hushåll upplever att balansenmellan tillgångar och skulder är otillfredsställande och strävar efter enfortsatt konsolidering av sin finansiella ställning, föreligger det stor riskatt investeringar och konsumtion kommer att utvecklas svagare än vad som härförutsatts.Den största osäkerheten i bedömningarna är knuten till utvecklingen av denprivata konsumtionen. Hur konsumtionen utvecklas beror på vad som händer medhushållens sparbeteende, en faktor som i dagens situation är mycket svår attförutse. steg sparkvoten till 8,. Sedan bottennivån harsparkvoten därmed höjts med 13procentenheter. Av tabell4 framgår attsparkvoten bedöms ligga på en nivå på ca 7,vilket är enhalv procentenhet lägre än sparkvot. I den medelfristiga kalkylen görsantagandet att sparkvoten successivt faller, och att den kommer attligga strax över 4%.En faktor som skulle kunna orsaka ett fall i sparkvoten är att hushållensom nämnts kommer att drabbas av kraftigt minskade realinkomster och dåsträvar efter att upprätthålla sin konsumtionsstandard. I andra riktningenpekar det förhållandet att för många hushåll är skuldanpassningen ännu inteavklarad.Det går heller inte att bortse ifrån att det finns ett antal faktorer som börha påverkat hushållens långsiktiga inkomstförväntningar i negativ riktning. Hithör framför allt den ökade arbetslösheten. I propositionen framhålls att i bådeNorge och , där hushållssektorn också drabbats av skuldprobelm,har samvariationen mellan arbetslösheten och sparkvoten varit slående. Bådesparkvot och arbetslöshet har där ökat avsevärt och visar ännu inte tecken påatt vända nedåt. Uppgången av den svenska arbetslösheten väntas bli någotstörre än vad som varit fallet i dessa länder. har dock den svenskasparkvotsuppgången uppvisat ett hastigare förlopp, vilket kan ha att göra medatt de disponibla inkomsterna ökat ansenligt . Vidarehar skattereformen, som gynnar ett ökat sparande, genomförts. Detta skulleeventuellt kunna tolkas som att anpassningen av sparkvoten i kan blimindre utdragen än i och . Några säkra slutsatser omsparkvotens framtida utveckling är det dock mycket svårt att dra. Den önskadenettoförmögenheten kan på grund av lägre inflation, högre räntekostnad och oroför framtida arbetslöshet mycket väl vara högre . I sådana fallkan sparkvoten ligga på en högre nivå och förbli hög under flera år.Möjligheter till en bättre utvecklingFörutsättningarna har i viktiga avseenden ändrats till följd av dendramatiska förändringen av industrins konkurrenskraft, en ökad integrationmed omvärlden och en rad reformer som syftat till att förbättra ekonominsfunktionssätt. Med hänsyn härtill finns det en betydande osäkerhet när detgäller att bedöma den svenska ekonomins förmåga till återhämtning.I propositionen görs en ganska försiktig bedömning avmarknadsandelsutvecklingen för svensk export under prognosperioden1993--1998. En alternativ och mer gynnsam utvecklingsväg kan vara möjlig.Företagen kan komma att sänka relativpriserna ytterligare de närmaste åren.Exporten kan därmed få en extra skjuts när den internationella efterfrågan återtar fart. Det bör betonas att industrins konkurrenskraft nu avsevärt harförbättrats till följd av deprecieringen av kronan, sänkningen avarbetsgivaravgifterna och en starkare produktivitetstillväxtinom industrin än i konkurrentländerna. Industrins internationellakonkurrenskraft bör sålunda förbättras mer --1994 äni samband med devalveringarna . Det beror på attlönekostnaderna, men framför allt på att produktiviteten inom industrin, bedömsutveckla sig gynnsammare relativt sett än konkurrentländerna jämfört med dentidigare perioden.Det kan heller inte uteslutas att uppsvinget i världsekonomin får en mer"normal" karaktär än beräknat. Om skuldkonsolideringen i de anglosaxiska och denordiska länderna snart är avklarad och om realräntorna i snabbt faller,skapas gynnsamma tillväxtförutsättningar. Den positiva utväxlingen på densvenska ekonomin av ett sådant förlopp kan bli mycket stor med tanke påindustrins starka konkurrenssituation och den i utgångsläget omfattandeoutnyttjade produktionskapaciteten.Under de senaste åren har genomförts och aviserats en rad reformer därsamhällsekonomiska överväganden varit en viktig utgångspunkt och ett huvudsyftevarit att förbättra ekonomins funktionssätt. Genom att stimulera arbete,sparande och investeringar och att genom bättre fungerande marknadereffektivisera allokeringen av resurser, har det skapats förutsättningar för enhögre tillväxt. Flera av dessa reformer bör få effekt redan nu eller kommer attfå effekt --1998.Skattereformen har positiva effekter på ekonomin. Här kan tilläggas att ävenefter skattereformen har det genomförts en rad ytterligare skattesänkningar medsyfte att minska skattebelastningen för företagande, bl.a. harförmögenhetsskatten på arbetande kapital slopats. De ekonomiska effekterna aven reformerad företagsbeskattning är mycket svåra att bedöma. Det kan dockkonstateras att beskattningen på investeringar i nu är lägre än i mångaandra länder. I takt med att den internationella integrationen påkapitalmarknaden vidareutvecklas kan detta få en stor betydelse för den svenskainvesteringsutvecklingen.Som framhålls i propositionen förbättrar konkurrens tillväxtförutsättningarnapå flera olika sätt.