bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — teknikfaktorn samt utbildningsvolymen värnpliktiga harutskottet i betänkande 1992/93:FöU9 föreslagit avslag påyrkanden med motsvarande innebörd. Utskottet gör nu sammabedömning. De av motionärerna föreslagna reduceringarna avförsvarsmateriel kommer enligt utskottet att försämra denmateriella förnyelse som utgör en viktig del avförsvarsbeslutet. Beträffande motionärernas förslag omreduceringar inom det civila försvaret vill utskottet påminna omatt i 1992/93:FöU9 redovisas med anledning av proposition1992/93:100 bilaga 5 att beredskapsläget inom funktionenFörsörjning med industrivaror inte är godtagbart, varförinriktning och mål enligt försvarsbeslutet inte bör ändras.Utskottet har i sammanhanget inhämtat att de reserverade medelför industriella åtgärder som motionärerna vill reducera redanbedöms helt intecknade genom ingångna beredskapsavtal. Utskottetförordar således mot bakgrund av det anförda att motion Fi92 (s)yrkande 3 i den del det berör försvaret och yrkande 18 böravslås.Stockholm den 13 maj 1993På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), SvenLundberg (s), (), (), HenrikLanderholm (m), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningSture , , ,, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"vill" och slutar med "omprövaförsvarsutgifterna" bort ha följande lydelse:I den socialdemokratiska partimotionen Fi92 framhålls att denkrympning av det militära försvaret som pågår i flera länderi gör det möjligt att också i omprövaförsvarsutgifterna.Försvarsutskottet kan liksom motionärerna konstatera att ihela nu pågår neddragningar av det militära försvaret.Samtidigt ökar försvarsutgifterna år för år i . Även ivårt land bör de säkerhetsskapande åtgärderna omprövas ochomprioriteras i likhet med vad som sker i vår omvärld. På så visbör enligt utskottets uppfattning även de svenskaförsvarsanslagen kunna anpassas till en lägre nivå än förnärvarande. De bör räknat från anslagsramen 1991/92 hållas på enrealt oförändrad nivå.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet erinrar" och slutar med "bör avslås" bort ha följandelydelse:I proposition 1992/93:150 bilaga 1 anförs att utgifterna förden offentliga konsumtionen bör hållas realt oförändrade.Utskottet anser att detta bör gälla även för försvaret. Detleder i sin tur till att den s.k. teknikfaktorn, som innebär ettrealt påslag utöver gängse kompensation för inflationen, böromprövas.Statsmakterna har i olika sammanhang fastställt att olikagrupper i samhället inte skall få någon kompensation för denköpkraftsförlust som de drabbades av till följd avnedskrivningen av den svenska kronans värde 1992. Utskottetanser att detta bör gälla även för våra försvarsmyndigheter påsamma vis som t.ex. för pensionärer och handikappade.Utskottet biträder således förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen Fi92 att kompensation från /95engångsvis inte skall få utgå till försvaret för dennedskrivning av kronkursen som skedde . Utskottetanser vidare att försvarsanslagen /98 inte bör få någonreal kompensation enligt den s.k. teknikfaktorn.Vad beträffar /94 anser utskottet atttotalförsvaret i nuvarande ekonomiska situation måste bidragamed besparingar i likhet med vad som sker inom andrasamhällssektorer. Det i motion Fi92 (s) framförda förslaget(yrkande 18) att försvaret skall spara totalt 600 miljonerkronor under detta budgetår anser utskottet är ett rimligtbidrag från en samhällssektor med en total årlig anslagsram påca . Sålunda bör kunnasparas på minskad import av krigsmateriel och ytterligare 200miljoner kronor genom neddragning av de stora reservationernainom anslaget för industriella åtgärder och genom försäljning avmateriel inom det civila försvaret i linje med vad som föreslåsav motionärerna. Utskottet förutsätter vidare att den storareserven av brigadutbildade värnpliktiga inom armén nu kommmeratt utnyttjas i brigadorganisationen som de är utbildade församt att den årliga utbildningsstocken värnpliktiga anpassashärtill. Det är också en konsekvens av den ändradevärnpliktslagen som endast medger att värnpliktigautbildas för krigsorganisationens behov. Detta bör enligtutskottets mening medge en ytterligare reducering avförsvarsanslagen för /94 på 200 miljoner kronor.Utskottet förordar således mot bakgrund av det anförda attmotion Fi92 (s) yrkande 3 i den del det berör försvaret ochyrkande 18 bör bifallas.Socialförsäkringsutskottets yttrande1992/93:SfU4yBilaga 8KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1992/93:150 (kompletteringspropositionen) jämtemotioner såvitt propositionen och motionerna berör utskottetsberedningsområde.De delar av propositionen som rör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde och som utskottet yttrar sig över är bilaga 1. Avsnitt 1:4.3 i den del som berör utskottetsämnesområde bilaga 4. () avsnitten 1 Bidrag för vissaersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenm.m. och 3 såvitt avser anslaget Bidrag till sjukförsäkringen bilaga 7. () avsnitt F. Studiestödm.m. () avsnitt D. Invandring m.m.I anslutning härtill yttrar sig utskottet över motionerna1992/93:Fi92 av m.fl. (s) yrkandena 11--14, 17och 22, 1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) yrkandena3, 4, 15, 17, 18, 20--23, 25--28 och 38, 1992/93:Fi94 av GudrunSchyman m.fl. (v) yrkandena 4, 14 och 15, 1992/93:Fi96 av LeifBergdahl och (nyd), 1992/93:Fi110 av (-) och 1992/93:Fi120 av m.fl. (s) yrkandena15--18 som väckts med anledning av kompletteringspropositionen.Utbildningsutskottet har berett socialförsäkringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1992/93:194 om särskiltstatsbidrag till kommuner för ytterligare platser igymnasieskolan för ett tredje gymnasieår jämte motioner. Medanledning av denna proposition har väckts motion 1992/93:Ub156av m.fl. (s), i vilken yrkandena 5--8 berörstudiestödsområdet. Utskottet yttrar sig till finansutskottetäven i dessa delar. Vidare överlämnar utskottet med egetyttrande till finansutskottet regeringens hemställan omytterligare medel till anslaget Bidrag till sjukförsäkringen iproposition 1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor.Bilaga 1 avsnitt 1:4.3Under detta avsnitt lägger regeringen fram ettsaneringsprogram för de offentliga finanserna. Förslaget tillsaneringsprogram innefattar bl.a. att transfereringarna tillhushållen skall minskas med och besparingargöras på ett reformerat ATP-system med . Deminskade transfereringarna innebär bl.a. att statsbidraget tillsjukförsäkringen bör avskaffas, vilket motsvarar en besparing på2 miljarder kronor, att patientavgifterna inom sjuk- ochtandvården höjs, att föräldraförsäkringens ersättningsnivåminskas från och att även andra förändringar inomdenna försäkring kommer att prövas samt att pensionärerna berörsav förändringar på ca genom att delpensionenavskaffas och olika åtgärder vidtas i syfte att höja dengenomsnittliga pensionsåldern med . Bl.a. anges ipropositionen att reglerna för förtida uttag, senare uttag, samtför förtidspensioneringarna kommer att förändras.I propositionen erinras om att ATP-systemet är föremål för enöversyn av pensionsarbetsgruppen och att en proposition i frågankan väntas . Enligt vad som anförs i propositionen börpensionsavgifterna delvis eller helt betalas av den enskilde iform av egenavgift, och utfallande pension bör i högre gradspegla storleken på inbetalade för att systemet skallbli mera aktuariemässigt.I motion Fi92 kritiserar motionärerna regeringens förslag tillprogram för besparingar . Bl.a. angerde att det inte är klarlagt hur en besparing på 5 miljarderkronor uppstår inom ATP-systemet genom en omläggning frånarbetsgivaravgifter till egenavgifter. Motionärerna avvisarförslagen om att höja egenavgifterna till ATP-systemet ochavgifterna inom sjuk- och tandvården. Däremot anser de att detär riktigt att sträva efter att höja den faktiskapensionsåldern, men menar att den rätta metoden att åstadkommadetta är att via rehabilitering och andra åtgärder undvika attmänniskor tvingas pensionera sig . Motionärerna är ocksåkritiska mot regeringens olika åtgärder som enligt dem är på vägatt ge splittrade och godtyckliga nivåer för olika försäkringar,och de anser att det nu är dags att göra en samlad bedömning avde åtgärder som vidtagits eller planeras för att säkerställa attåtgärderna uppfyller krav på rationalitet och trygghet förindividen. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande härom.Enligt motionärerna är det vidare angeläget att stärkainsatserna för rehabilitering liksom att ersättningnivåerna isocialförsäkringen är rationellt och rättvist utformade.Motionärerna är positiva till att pröva mer enhetliga nivåer iförsäkringen, inkl. föräldraförsäkringen, men avvisar varjeförlag om att använda en finanspolitiskt motiverad besparing iföräldraförsäkringen som anledning till att införa ettvårdnadsbidrag.Motionärerna lägger också fram förslag till förstärkningar avstatsfinanserna genom ändringar inom socialavgiftsområdet. Iyrkande 11 begär de ett tillkännagivande om att det i enreformerad sjukförsäkring skall finnas ett starkare sambandmellan lönebildning och inkomsttrygghet och att denförsäkringsmässiga utformningen av försäkringen skall förstärkasgenom en ny finansiering av egenavgifter. Vidare begärs iyrkande 12 ett tillkännagivande till regeringen om att dearbetsgivaravgifter som tagits ut för att finansierasjukförsäkringen bör omdisponeras för att förstärkaarbetsmarknadsfonden.Motionärerna erinrar om att har första steget tagits i enreformering av sjukförsäkringen med inriktning på att nuvarandearbetsgivaravgifter till denna successivt ersätts medegenavgifter som betalas av löntagarna själva. F.n. tas enallmän sjukförsäkringsavgift ut av den enskilde av deskattepliktiga inkomsterna av förvärvsarbete till den del summanav inkomsterna inte överstiger 7, 5 basbelopp. Motionärernaanser att det är viktigt att fortsätta en finansiell uppbyggnadav sjukförsäkringen med egenavgifter under resten av 1990-taletoch föreslår som ett ytterligare steg i denna riktning i yrkande13 att den allmänna sjukförsäkringsavgiften skall höjas till1,från . Detta frigör enligtmotionärerna ett utrymme motsvarande ,vilket motsvarar en sänkning av arbetsgivaravgifterna med 1,03 %av avgiftsunderlaget. I yrkande 14 begär de attsjukförsäkringsavgiften från arbetsgivare, som f.n. utgör 8,27 %av avgiftsunderlaget men som för bestämts till avavgiftsunderlaget, fr.o.m. skall sänkas med1,av avgiftsunderlaget för att möjliggöra en motsvarandehöjning av arbetsmarknadsavgiften enligt vad som anges i yrkande15.I motion 1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) begärs iyrkande 4 ett tillkännagivande om enhetliga ersättningsnivåervid frånvaro från arbetet. De områden som omnämns i motionen ochsom berör socialförsäkringsutskottets beredningsområde ärsjukdom, arbetsskada, föräldrapenning vid tillfällig vård avbarn och smittbärarpeng. I samma motion yrkande 3 föreslåsförändringar inom arbetsskadeförsäkringen. Bl.a. föreslås attbevisregeln skärps, att reglerna för livränteberäkning ändras såatt livräntorna bättre svarar mot normal och skälig inkomst samtatt försäkringen privatiseras.Gudrun m.fl.(v) begär i motion 1992/93:Fi94 yrkande 15att beslutar sänka taket i sjukförsäkringen till 5,5basbelopp.Utskottet ställer sig i princip bakom regeringens förslag tillsaneringsprogram för de offentliga utgifterna i de delar somberör utskottets område, men avstår från att närmare gå in på deolika delarna i programmet med hänsyn till avsaknaden avkonkreta förslag.Som närmare behandlats i utskottets avgivna betänkandeSfU17 har regeringen utfärdat direktiv för en beredning meduppdrag att lämna förslag till en ny ordning för lagfästaförsäkringsersättningar vid sjukdom och arbetsskada. Utskottethar med hänvisning till denna utredning avslagit olikamotionsyrkanden om den framtida utformningen av försäkringarna ifråga, och utskottet anser att finansutskottet inte bör gå in ien närmare prövning av utformningen av försäkringarna eller demnäraliggande försäkringsersättningar såsom tillfälligföräldrapenning, närståendepenning, eller smittbärarpenning utanavstyrka bifall till motionerna Fi93 yrkandena 3 och 4 och Fi94yrkande 15. Däremot vill socialförsäkringsutskottet i anslutningtill de nämnda motionsyrkandena i motion Fi93 och yrkande 17 imotion Fi92 allmänt framhålla önskvärdheten av att man strävarefter att åstadkomma så enhetliga nivåer som möjligt inomsocialförsäkringssystemet. Utskottet vill dock erinra om att densplittrade bilden när det gäller nivåer inom sjukförsäkringenoch angränsande försäkringsgrenar har uppstått som en följd avde beslut som fattats vid innevarande , och vilka del ännu inte börjat tillämpas. Dessa beslut är vad gällersjukförsäkringen en följd av de olika besparingsförslag somöverenskoms mellan Socialdemokraterna och regeringen vid dens.k. Utskottet hade gärna sett att beslutenhade präglats av mer långsiktighet och bättre analyseradekonsekvenser ur ekonomisk och administrativ synpunkt samt urrättvisesynpunkt. Utskottet ifrågasätter också om de besparingarsom åsyftats kommer att infrias och utskottet återkommer nedan idenna fråga vid behandlingen av medelsanvisning till anslagetBidrag till sjukförsäkringen. Utskottet finner att det kommeratt bli en angelägen uppgift för den nämnda beredningen meduppgift att utforma en ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna att analysera effekterna av deändringar som gjorts i dessa försäkringar och till dem knutnaandra ersättningsformer och konstruera ett nytt system sompräglas av rationalitet och trygghet för individen. Någotsärskilt tillkännagivande härom med anledning av motion Fi92yrkande 17 anser utskottet inte påkallat.Utskottet anser också att beredningens arbete vad avserfinansieringen av den nya ordningen för sjukförsäkringen böravvaktas innan några riktlinjer ges eller omedelbaraförändringar vidtas i nuvarande avgiftssystem. Utskottetavstyrker sålunda bifall till motion Fi92 yrkandena 11--14.I motion 1992/93:Fi94 yrkande 4 begärs att pensionstillskottetskall höjas från nuvarande av basbeloppet, sedan dettareducerats , till av basbeloppet. Vidare begärs iyrkande 14 att arbetsgivaravgifterna skall höjas med 3procentenheter fr.o.m. den 1 juli 1993.Utskottet har i sitt av godkända betänkande1992/93:SfU14 avstyrkt ett motsvarande yrkande om höjning avpensionstillskotten med hänvisning till att det i rådande svårastatsfinansiella läge saknas möjlighet att ytterligare ökastatens utgifter. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet, som vill erinra om de administrativa svårigheter somär förenade med en höjning av arbetsgivaravgifterna vid etthalvårsskifte, anser inte att det finns skäl för den avmotionärerna förordade höjningen av dessa avgifter. Utskottetavstyrker sålunda bifall till motion Fi94 yrkandena 4 och 14.Bilaga 4 () Bidrag för vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen m.m.Det nya statsbidragssystemet för bl.a. landstingen har medförtatt utrymmet för ersättningarna som utges från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen minskat . I förra åretskompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 del II) aviseradesdärför att en översyn behövdes av systemet med ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. har fastställten utgiftsram för ersättningarna till ,varav i allmän sjukvårdsersättning (prop.1992/93:17, SfU6, rskr. Från den allmännasjukvårdsersättningen skall avräknas vad som under föregående årutbetalats från försäkringen till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster som uppförts på en förteckning hosförsäkringskassan. Det belopp som skall avräknas årsallmänna sjukvårdsersättning uppgår till 1 725 miljoner kronor.I propositionen anges att för har regeringen föravsikt att föreslå att slopa skatteutjämningsavgiften.Efter denna åtgärd och en reducering med ,som motsvarar den tillfälliga återbetalningen , återståren total utgiftsram på ca att fördelamellan sjukvårdshuvudmännen. Vidare erinras i propositionen omatt regeringen förelagt ett förslag om nationellthusläkarsystem för vilket sjukvårdshuvudmännen avses fåfinansieringsansvaret och som innebär ett första steg i en frietableringsrätt för läkare samt att en översyn företagits avläkarvårdstaxan med utgångspunkt i att ett system med husläkareinförs över hela landet. Föredragande statsrådet anför att föratt gå vidare med etableringsfrihet för övrigaprivatpraktiserande läkare krävs system som dels gör det möjligtför sjukvårdshuvudmännen att leva upp till sittplaneringsansvar, dels garanterar de privata vårdgivarna enmöjlighet att driva sin verksamhet på i huvudsak samma villkorsom de offentligt verksamma vårdgivarna. Statsrådet understrykerockså att sjukvårdshuvudmännen måste ha en reell möjlighet attkontrollera hälso- och sjukvårdens kostnadsutveckling.Statsrådet anser att finansieringsansvaret och därmedadministrationen för de nu försäkringsanslutna läkarna ochsjukgymnasterna bör föras över till sjukvårdshuvudmännen vidingången av och att detta skapar goda förutsättningarför en avveckling av nuvarande etableringsbegränsningar förspecialistläkare . Avsikten är att regeringensenare skall återkomma till med ett mer detaljeratförslag om hur förändringarna skall genomföras, om vilkenreglering som krävs för detta samt hur en effektivkostnadskontroll skall kunna åstadkommas. I propositionen angesatt någon avräkning av de utbetalda ersättningarna frånförsäkringen till de privata vårdgivarna inte skall ske frånersättningarna till sjukvårdhuvudmännen för . Vidareanges att skall få i uppdrag att medutgångspunkt i specialisttaxeutredningens förslag, somremissbehandlats, utarbeta ett förslag till ny läkarvårdstaxa.Slutligen erinrar statsrådet om det utredningsarbete som pågårinom HSU 2000 (dir. 1992:30), och han framhåller att vad han nuföreslagit får självfallet inte vara något hinder förutredningens överväganden och förslag.I propositionen hemställs att riktlinjerna för ändringar isystemen med ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen fr.o.m. godkänns avriksdagen.I två motioner, motion 1992/93:Fi96 av och (nyd) och motion 1992/93:Fi110 av (-),motsätter sig motionärerna att sjukvårdshuvudmännen övertarkostnadsansvaret för och administrationen av ersättningar tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. I motion Fi96framhålls att förslaget innebär att landstingens makt ökar ochbefästs och motionärerna anser att det, mot bakgrund av HSU2000:s utredningsarbete, finns starka skäl att inte låsa fastutvecklingen till landstingsmodellen. I motion 110 begärs etttillkännagivande om att regeringen bör avvakta resultatet avutredningens arbete innan man beslutar om ersättningssystem förden privata sjukvården.Socialförsäkringsutskottets majoritet (m, fp, c, kds och nyd)har i sitt avlämnade yttrande SfU5y till socialutskottetöver proposition 1992/93:160 om husläkare m.m. tillstyrkt bifalltill propositionen. Utskottet kan i det nu förevarande ärendet,liksom föredragande statsrådet, konstatera att landstingen redani dag reellt har det finansiella ansvaret för de privataförsäkringsanslutna vårdgivarna. Utskottet anser därför att detföreliggande förslaget är konsekvent i förhållande till detförslag om finansiering av husläkarnas verksamhet som utskottettillstyrkt. Utskottet har i sitt förenämnda yttrande tillsocialutskottet närmare redogjort för direktiven till HSU 2000och därvid framhållit att ett beslut om ett husläkarsystem intefår vara ett hinder för HSU 2000 att arbeta enligt de direktivsom utredningen fått om att förutsättningslöst pröva vilkenorganisations- och finansieringsmodell som kan vara bäst förhälso- och sjukvården. Föredragande statsrådet har som ovannämnts i nu förevarande ärende framhållit att vad han föreslagitbeträffande finansiering och administration av privata läkaresoch sjukgymnasters ersättningar inte får vara något hinder förutredningens överväganden och förslag. Utskottet kan under dennaförutsättning tillstyrka bifall till kompletteringspropositioneni nu behandlad del, varför utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Fi96 och Fi110.Anslag till Bidrag till sjukförsäkringenRiksdagen har i enlighet med förslag i budgetpropositionenberäknat de totala kostnaderna för sjukförsäkringen under nästabudgetår till . Under anslaget C 1. underfemte huvudtiteln har medel till Bidrag till sjukförsäkringenanvisats med , vilket motsvarar avkostnaderna för sjukförsäkringen (prop. 1992/93:100 bil. 6,SfU14, rskr. Regeringen har därefter i proposition1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor beräknat attutgifterna för sjukförsäkringen ökar under nästa budgetår med4 till följd av att rätten tillarbetsskadesjukpenning från arbetsskadeförsäkringen i principföreslås slopad fr.o.m. , varefter sjukpenning istället kommer att utges enligt sjukförsäkringens bestämmelser.Riksdagen har på förslag av utskottet i betänkande 1992/93:SfU17bifallit detta förslag. Med hänsyn till att regeringen därefteri kompletteringspropositionen lagt fram ytterligare förslag somberör anslaget har utskottet i betänkande SfU17 inte behandlatett förslag i proposition 1992/93:178 om att anslaget C 1.Bidrag till sjukförsäkringen skall ökas med 750 miljoner kronor.Utskottet överlämnar propositionen i denna del tillfinansutskottet för behandling.I kompletteringspropositionen har under tionde huvudtiteln() lagts fram förslag om att den somuppbär utbildningsbidrag skall få behålla detta vid sjukdomunder utbildningstiden. I konsekvens härmed föreslås att denförsäkrades sjukpenninggrundande inkomst skall vara vilandeunder utbildningstiden och sjukpenning skall endast utges om denförsäkrade förlorar inkomster som han har under utbildningstidenoch för vilka en s.k. studietids-SGI beräknats. De föreslagnaförändringarna innebär att kostnaderna för utbildningsbidragenökar och att utgifterna för sjukförsäkringen minskar med ettbelopp av , vilket innebär att belastningenpå anslaget C 1. Bidrag till sjukförsäkringen minskar med 15 %härav eller med . I propositionen hemställsatt med ändring av förslagen i propositionerna1992/93:100 och 1992/93:178 till Bidrag till sjukförsäkringenför /94 anvisar ett förslagsanslag på5353000000 kr.Utskottet vill i anslutning till de nämnda förslagen ommedelstilldelning närmare utveckla sin syn på några av deberäkningar av finansiella konsekvenser på anslaget Bidrag tillsjukförsäkringen som lagts fram i samband med förslag underinnevarande till ändringar som berört sjukförsäkringen.I proposition 1992/93:31 föreslogs bl.a. ändradekompensationsnivåer inom sjukförsäkringen, som innebar attkompensationsnivån på efter den i ett sjukfallsänktes till och efter den 365:e dagen till . Samtidigtsänktes kompensationsnivån för rehabiliteringspenningen, somutges till försäkrade som genomgår arbetslivsinriktadrehabilitering från . De årliga besparingarna av ensänkt kompensationsnivå till vid långa sjukfall beräknadestill . I propositionen förutskickades attregeringen skulle återkomma med förslag till sominnebar förändringar i förutsättningarna för tillämpning avkompensationsnivån . Förslag i detta hänseende har lagtsfram i proposition 1992/93:178. Förslagen innebär dels att enregel införs om att försäkrade som under de senaste 15 månadernahaft sjukperioder som sammanlagt omfattar minst utanatt uppehåll gjorts skall få sjukpenning enligtkompensationsnivån , dels att försäkrade som genomgårmedicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering skall kunnafå sjukpenning efter en kompensationsnivå på även efter den365:e dagen i ett sjukfall. Utskottet har ännu inte behandlatproposition 178 i denna del.I proposition 1992/93:31 framhölls i anslutning till förslagetom en kompensationsnivå på att målet borde vara att ingenlångtidssjukskriven som passerar ettårsgränsen får sinsjukpenning sänkt utan att andra alternativ än fortsattsjukpenning prövats.