bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Skolan skall ge sammanhang,överblick, förståelse för helheter och samband. Mot dennabakgrund anser motionärerna (yrkande 4) att ämnenasamhällslära och naturlära skall införas i årskurserna etttill sex. I de tre högre årskurserna skall nuvarande indelningav undervisningen i naturorienterande och samhällsorienterandeämnesområden bestå. Motionärerna ser stora fördelar med attundervisningen inom dessa områden bedrivs ämnesövergripande.Kursplan bör därför utarbetas för resp. ämnesgrupp.Riksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 10uttala att kursplaner skall utformas för samhällslära resp.naturlära. Sådana gemensamma rubriker ger, menar motionärerna,en indikation på att dessa ämnen så långt möjligt bör studerasutifrån en helhetssyn.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. föreslagna nya kursplanerna skall beskrivas ämnets syfte,mål och krav samt dess uppbyggnad och karaktär. Därmed markerasgränsdragningen mellan det nationella ansvaret att ange mål förverksamheten och det professionella ansvaret att organiseraundervisningen och att välja innehåll inom de ramar somkursplanerna anger. Undervisningen skall i det nya styrsystemetmed utgångspunkt i kursplanerna lokalt kunna organiseras påolika sätt. Det finns alltså enligt utskottets mening inteheller i fortsättningen något som hindrar att denaturorienterande och samhällsorienterande ämnena -- biologi,fysik, kemi, teknik resp. geografi, historia, religionskunskap,samhällskunskap -- behandlas ämnesövergripande eller som teman.Däremot garanterar separata kursplaner med tydliga krav på vadeleven skall lära sig inom ämnet, att alla ämnen verkligen blirbehandlade . Utskottet vill vidare peka på attskolans arbete måste organiseras på olika sätt beroende påelevernas ålder, mognad, kön m.m. Den enskilda skolan ochläraren kan lägga upp undervisningen på det sätt som bäst ledermot målet. Enligt utskottets mening finns det en garanti i denämnesövergripande lärarutbildningen för ett utvecklingsarbete idetta avseende. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attriksdagen bör avslå motionerna 1993/94:Ub1 yrkandena 3 och 4samt 1993/94:Ub12 yrkande 10.Undervisningen i historia tas upp i två motioner. Enligtmotion 1992/93:Ub509 (fp) yrkande 2 i denna del kan en brahistorieundervisning fungera som vaccinering mot odemokratiskaströmningar. Motionärerna vill att skall uttala attutförlig -- och sakligt korrekt -- historieundervisning omandra världskriget och nazisternas folkmord måste varaobligatorisk. Enligt motion 1992/93:Ub491 (m) stimuleraselevernas historieintresse om undervisningen till att börja medutgår från det lokala perspektivet, hembygdens historia.Utskottet vill först erinra om vad utskottet tidigare i dettabetänkande anfört om insatser på skolans område motfrämlingsfientlighet och rasism, i vilket sammanhangundervisning om Förintelsen har sin självklara plats.Regeringen redovisar nu sin avsikt att fastställa en separatkursplan för ämnet historia. I betänkandeKursplaner för (SOU 1993:2), som skall ligga tillgrund för regeringens fortsatta arbete, anges för ämnethistoria bl.a. att undervisningen skall utveckla elevernasförmåga till kritisk analys av olika framställningar av detförgångna i massmedier och i propaganda. Vidare anges att inteminst i den moderna historien måste också de mörka ochdestruktiva sidorna lyftas fram i undervisningen. Människansmöjligheter att påverka ett historiskt förlopp och därmed taansvar för vad som sker gör att historien måste studeras ävenur ett etiskt perspektiv. Utskottet anser i likhet medmotionärerna att sådana markeringar måste göras tydligt.I fråga om vikten av kunskap om det lokala historiska arvethar utskottet ingen annan uppfattning än motionären. Det äremellertid skolans och lärarens ansvar att skolarbetet läggsupp på ett stimulerande sätt så att de nationella målen ikursplanen nås.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda attriksdagen avslår motionerna 1992/93:Ub491 och 1992/93:Ub509yrkande 2 i denna del.Ämnet religionskunskap och dess innehåll behandlas i tvåmotioner, båda väckta före läroplanspropositionen. Enligtmotion 1992/93:Ub437 (kds) måste kristendomsundervisningensjälvfallet ges en mycket central roll inom ämnet (yrkande 4).I denna kristendomsundervisning bör bibelkunskapen alltjämt ståi centrum, betonar motionären (yrkande 3). Också i motion1992/93:Ub902 (m) yrkande 1 påpekas behovet av att det kristnabudskapets ställning stärks inom religionskunskapsämnet.Utskottet anser att det kursplaneinnehåll för ämnetreligionskunskap som regeringen redovisar i propositionen itillämpliga delar stämmer överens med motionärernas yrkanden.Undervisningen i ämnet religionskunskap skall, enligtpropositionen, fördjupa elevernas kunskaper om religion och gedem tillfälle att reflektera över varje människas etiska ochmoraliska ansvar, samt utveckla respekt för rätten till en egenlivsåskådning. Ämnet skall också ge kunskaper om den kristnatrons föreställningsvärld som en grund för förståelse av hursvensk och västerländsk kultur och samhällsutveckling påverkatsoch påverkas av och tro. Utskottet utgår frånatt eleverna även fortsättningsvis, som det uttrycks i gällandeläroplan (Lgr 80), skall få vidgade kunskaper om den kristnareligionen med i centrum. Med det anförda anserutskottet att syftet med motionerna är tillgodosett, varförmotionerna 1992/93:Ub437 yrkandena 3 och 4 samt 1992/93:Ub902yrkande 1 avstyrks av utskottet.En viktig del av undervisningen i svenska bör vara,enligt motion 1992/93:Ub451 (kds), att lära eleverna användaett vårdat tal- och skriftspråk. Detta syfte bör klart framgåav kursplanen i ämnet.Utskottet hänvisar till att regeringen i propositionen angersin avsikt att i den fortsatta beredningen av kursplanen förämnet svenska särskilt uppmärksamma behovet av språkligsäkerhet, språkriktighet och god språkbehandling. Medhänvisning härtill bör avslå motionen.I tre motioner pläderas för undervisning i barn- ochungdomskunskap med den inriktning av ämnet somLäroplanskommittén föreslagit. I motionerna anförs att det ärviktigt att eleverna får möjlighet att vidga sina kunskaperbåde om sig själva och andra människor för att få en stabilgrund inför vuxenlivet. Enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande14 bör barn- och ungdomskunskap få en egen kursplan inom detsamhällsorienterande ämnesområdet. Det är enligt motion1993/94:Ub12 (v) yrkande 15 i denna del allvarligt att ämnetbarn- och ungdomskunskap helt har försvunnit i regeringensförslag till kurs- och timplan. I motion 1993/94:Ub30 (fp)begärs ett tillkännagivande om att barn- och ungdomskunskapgörs till ett ämnesövergripande kunskapsområde (yrkande1). bör därvid, anför motionären, få i uppdrag attutforma kommentar- och referensmaterial som stöd för de läraresom inom sina resp. ämnen skall ta upp frågor kring barn- ochungdomskunskap (yrkande 2).Utskottet citerar ur förslag tillkursplan för barn- och ungdomskunskap (SOU 1993:2, s. 25) attämnet skall "bidra till att eleven skaffar sig kunskaper om sinegen och andras utveckling och behov. Ämnet skall stödjatonåringens utveckling, stärka identiteten och bidra till attskapa tilltro till den egna sociala förmågan. Undervisningenskall ge förutsättningar för att kunna möta och respekteramänniskor med olika värderingar och ursprung, ge kunskaper omsamlevnadsfrågor och därigenom främja jämställdhet mellankvinnor och män. Frågor om framtid, studier och arbete skallockså vara en del av ämnet." Regeringen anser i propositionenatt det inte bör fastställas någon kursplan i barn- ochungdomskunskap utan att ämnets föreslagna innehåll börinarbetas i övriga kursplaner.Utskottet erfar av remissyttranden över Läroplanskommitténsbetänkande att det finns en brist på behöriga lärare i barn-och ungdomskunskap. Utskottet anser det då extra viktigt att debehöriga lärare som finns engageras i att görakommentarmaterial och ämnesövergripande förslag tilltemaundervisning. Kunskapsavsnitten i barn- och ungdomskunskapingår i flera ämnen t.ex. biologi, idrott och hälsa,samhällskunskap, kemi och religionskunskap. Därav följer attämnet är väl lämpat för temaundervisning. Viktigt är atteleverna får möjlighet att diskutera egna och andra ungamänniskors värderingar, problem och möjligheter, liksomskillnader mellan pojkar och flickor, respekt för olikamänniskor och det växande barnets olika behov. I temastudiernabör också ingå diskussioner och undervisning som ger samhälletssyn på alkohol, narkotika och tobak samt undervisning om sexoch samlevnad utifrån ungdomarnas egna frågeställningar.Utskottet utgår ifrån att förslag kommeratt tjäna som underlag till kommentarmaterial. Motionerna1993/94:Ub1 yrkande 14, 1993/94:Ub12 yrkande 15 i denna deloch 1993/94:Ub30 avstyrks därmed av utskottet.Regeringen gör den bedömningen att en särskild kursplan försvenska som andraspråk -- som föreslagit-- inte skall fastställas. I fyra motioner läggs förslag framom sådan egen kursplan för ämnet.Sålunda påpekas i motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 15 attundervisningen i svenska som andraspråk till sin karaktär ärhelt skild från modersmålsundervisningen i svenska. En välgenomarbetad kursplan med en tydlig beskrivning av ämnetskaraktär och inriktning måste ligga till grund förundervisningen i ämnet. Ämnet har enegen metodik. Liknande motiveringar för att kursplan fastställsi ämnet förs fram i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 14.I motion 1993/94:Ub3 (fp) anmärks att syftet medundervisningen i svenska som andraspråk som det anges ipropositionen -- nämligen att ge eleverna sådana kunskaper attde kan övergå till den reguljäraundervisningen i svenska -- kan leda till att kommunerna iförtid placerar invandrarelever i vanlig undervisning (yrkande1). Att ett skolämne har en självständig plats i läroplanen ochen egen kursplan är, enligt motionärerna, av avgörandebetydelse för dess position på olika nivåer iutbildningssamhället. Det ger bl.a. högskolor och universitetunderlag för att kunna och våga utbilda lärare i ämnet (yrkande2). Likaså framhålls i motion 1993/94:Ub22 (fp) att det kommeratt bli oerhört svårt att rekrytera nya studenter och läraretill lärarutbildning i ett ämne som saknar kursplan. På siktfinns det risk för att den särskilda lärarkompetensen påområdet kommer att försvinna.Utskottet delar regeringens bedömning när det gällersvårigheterna att beskriva ämnet svenska som andraspråk i enkursplan med samma struktur som övriga ämnen har. Kursplanernaavses inte innehålla riktlinjer i fråga om arbetsmetodik utanendast mål att sträva mot och kravmål, dvs. mål att uppnå.Kravet blir då att kunna svenska. Utskottet kan inte finna attavsaknaden av en kursplan skulle förändra ämnets status ochdärmed leda till minskad lärarutbildning i ämnet. Utskottetförutsätter att den nya kursplanen i ämnet svenska tydligtkommer att ange att invandrarelever har rätt till undervisningi svenska som andraspråk enligt grundskoleförordningen (5 kap.13 §). Detta bör uttryckas i kursplanens text om ämnets syfteoch karaktär och vara en självklar åtgärd, bl.a. med hänsyntill de mål som eleven skall uppnå.Utskottet vill alltså både integrera och markeraundervisningen i svenska som andraspråk i den reguljärakursplanen för svenska. Därmed vill utskottet också göra klartatt den undervisning som lärarna i svenska som andraspråkbedriver är av stor och central betydelse för skolan. En annanviktig funktion, värd att understryka, är det stöd förinvandrarelever och den länk mellan skola och hem som lärarna isvenska som andraspråk utgör.Utskottet konstaterar att regeringen avser att ge Skolverketi uppdrag att publicera ett kommentarmaterial om undervisningeni svenska som andraspråk. Utskottet finner detta mycketangeläget och förutsätter att ett sådant material tas fram isamråd med dem som är ansvariga för lärarutbildningen i svenskasom andraspråk. Denna kommer att vara väl så viktigsom . Med hänvisning till vad utskottet anfört börriksdagen avslå motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 15, 1993/94:Ub3,1993/94:Ub12 yrkande 14 och 1993/94:Ub22.Flera motioner tar upp miljöfrågornas inplacering iämnen.I princip finns tydliga miljöaspekter i alla ämnen i skolan,anförs det i motion 1992/93:Ub422 (c). Miljöfrågornas mål attsträva mot och mål att uppnå bör finnas definierade ikursplanerna inom såväl naturorienterande resp.samhällsorienterande ämnen som i de praktisk-estetiska ämnena.Genom detta skapas förutsättningar för ämnesövergripandeundervisning, projekt och temaarbeten. Enligt motion1992/93:Ub443 (kds, m, fp, c) yrkande 1 är skolan ett viktigtforum för ett ökat miljömedvetande, varför denna utbildningbehöver stärkas ytterligare. Vikten av att de ekologiska ochmiljömässiga aspekterna vävs in i naturlärans olika momentpåpekas i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 11.Enligt motion 1992/93:Ub465 (m) måste utbildningen ielementär naturkunskap, bl.a. om ekologiska kretslopp,förbättras (yrkande 1). Motionärerna åberopar att miljökunskapenligt ett EG-program skall integreras i undervisningen inomEG. De anser att den svenska skolan på liknande sätt bör sökaintegrera miljökunskap i utbildningen. bör hosregeringen begära förslag till utbildningssatsningar som liggeri nivå med motsvarande inom EG (yrkande 2).Praktisk miljökunskap bör enligt motion 1992/93:Ub477 (c)vara ett särskilt ämne på skolschemat. Därmed avses att ensärskild undervisning i miljökunskap skall ges i kombinationmed praktik. Teoretiska kunskaper är nödvändiga men likanödvändigt är att kunna omsätta kunskaperna i praktiken, anförmotionären.Utskottet konstaterar att miljöfrågorna i propositionen sessom exempel på sådana ämnesövergripande kunskapsområden som detenligt regeringens bedömning är viktigt att beakta i detfortsatta arbetet med kursplanerna. Utskottet ställer sig bakomvad regeringen anfört om att skall utarbetakommentar- och referensmaterial som visar hur miljöfrågorna kanstruktureras och de krav på samordning mellan olika ämnen somdessa ställer. Utskottet vill erinra om att det ankommer påskolan och lärarna att lägga upp undervisningen. Med detanförda avstyrks motionerna 1992/93:Ub422, 1992/93:Ub443yrkande 1, 1992/93:Ub465, 1992/93:Ub477 och 1993/94:Ub12yrkande 11.Skolans ansvar för sexual- och samlevnadsundervisningen,ett annat område av ämnesövergripande karaktär, behandlas i ettantal motioner.Enligt motion 1993/94:Ub20 (s) bör det klart framgå avläroplanen att sexual- och samlevnadsundervisning ärobligatorisk och inte kan överlåtas till lokala överväganden(yrkande 1). Vidare måste ansvaret för denna undervisningfördelas över olika ämnen (yrkande 2). Därmed avsermotionärerna inte bara den biologiska utan även denpsykologiska och den sociala delen av sexual- ochsamlevnadsundervisningen. Det är också enligt motionärernaviktigt att innehållet i undervisningen blirverklighetsanpassat (yrkande 3). Eleven bör ges kunskaper föratt kunna förstå och hantera relationer inom familjen och medkamrater av båda könen. Andra viktiga inslag är frågor omkönsroller, sexualiserat våld samt sexuella minoriteter ochderas villkor. Enligt yrkande 6 i samma motion måste sexual-och samlevnadsundervisningen komma tidigt under skolgången;viss undervisning bör påbörjas redan på låg- och mellanstadiet,anser motionärerna. -- I motion 1992/93:Ub522 (s) yrkandena1--3 och 5, som väcktes innan denna proposition lades fram,diskuteras sexual- och samlevnadsundervisningens placering inomolika ämnen utifrån förslag.Syftet med sexual- och samlevnadsundervisningen bör -- enligtmotionerna 1993/94:Ub12 (v) yrkande 12 och 1993/94:Ub31 (fp)yrkande 1 -- vara att öka elevens möjlighet att upplevasexualitet som en positiv kraft i samlevnaden och att ge dekunskaper som behövs för att skydda sig mot oönskadegraviditeter och sexuellt överförda sjukdomar. Homosexualitetbör behandlas särskilt men även integreras i olika teman. Föratt undervisningen i sex och samlevnad skall fungera väl krävs,enligt den sistnämnda motionen, att ett tydligt ansvar fördenna skrivs in i kursplanen för biologi.I motion 1993/94:Ub16 (c) framhålls att det är angeläget, omämnet barn- och ungdomskunskap inte skall inrättas, att sexual-och samlevnadsundervisningens obligatoriska ställning ihögstadiet garanteras på annat sätt. Ett särskilt ansvar böråläggas rektor för att denna undervisning ges. Härigenommarkeras vikten av sexual- och samlevnadsundervisningen utanatt denna därmed placeras in i ett visst ämne.Riksdagen bör enligt motion 1993/94:Ub26 (kds) uttala sig föratt skolans samlevnadsundervisning skall inriktas på att lyftafram äktenskapet som samlevnadsform, vikten av trohet ochrespekt samt föräldraskapets betydelse.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att sexual- ochsamlevnadsundervisningen tillhör de kunskapsområden som intebör behandlas isolerade utan på ett naturligt sätt bör ingå iundervisningen i olika ämnen. Utskottet noterar att regeringenavser att i läroplanen uttrycka ett särskilt ansvar för rektoratt bevaka att skolans arbete med kunskapsområden, där fleraämnen skall bidra, samordnas så att de bildar en helhet föreleverna. Enligt propositionen bör utarbetakommentar- och referensmaterial som kan användas iundervisningen. Utskottet förutsätter att sexual- ochsamlevnadsfrågorna blir sakligt och allsidigt belysta ikursplaner och kommentarmaterial utifrån skilda aspekter.Frågor om äktenskap, trohet och föräldraskap, som nämns avmotionärerna, har där en självklar plats, liksom hur samlevnad,relationer och sexualitet påverkas av könsrollsmönster. Det ärenligt utskottets uppfattning viktigt att också frågor omhomosexualitet får en saklig behandling. Utskottet föreslår medhänvisning till det anförda att motionerna 1992/93:Ub522yrkandena 1--3 och 5, 1993/94:Ub12 yrkande 12, 1993/94:Ub16,1993/94:Ub20 yrkandena 1--3 och 6, 1993/94:Ub26 och1993/94:Ub31 yrkande 1 avslås av riksdagen.ANT-verksamheten (alkohol, narkotika och tobak) i skolantas upp i sju motioner. Enligt motionärerna tyder mycket på attundervisningen om minskat i omfattning under de senasteåren. Det anförs i motion 1992/93:Ub482 (s) yrkande 2 attskolans ansvar för en god ANT-undervisning bör göras tydlig iläro- resp. timplan. Varje kommun bör enligt motion1992/93:Ub910 (fp) yrkande 1 i sin skolplan ange hurundervisningen skall anordnas. I motion 1992/93:So268 (v)yrkande 8 anförs att bör ges i uppdrag atteffektivisera skolornas ANT-verksamhet.I motion 1993/94:Ub25 (kds) påtalas som en brist ipropositionen att ANT-undervisningen fått en undanskymd plats.Enligt motionärens mening måste undervisning om alkohol,narkotika och tobak anges som obligatoriska moment igrundskolan inte minst för att säkerställa lärarutbildningen iANT-frågor (yrkande 1). Vidare bör skolorna åläggas att i denlokala arbetsplanen konkretisera denna undervisning (yrkande2). Rektors ansvar för ANT-undervisningen bör betonas (yrkande3). -- Liknande yrkanden om obligatoriska ANT-moment iundervisningen i framställs i motionerna1992/93:Ub450 (kds) i denna del och 1992/93:So293 (kds) yrkande4, båda väckta före läroplanspropositionen.Enligt motion 1992/93:Ju837 (nyd) yrkande 1 är det viktigtmed ökad upplysning, bl.a. i skolan, om narkotikansskadeverkningar för att motverka den opinion ute i somförespråkar en mer liberal narkotikapolitik.Utskottet anser i likhet med motionärerna att en saklig ochallsidig information om måste bedrivas i skolan. För attdetta skall ske på ett ändamålsenligt sätt bör insatserna motANT göras enligt en särskild handlingsplan, vilken med fördelkan ingå i kommunens skolplan eller i de enskilda skolornasarbetsplaner. Också anges i propositionen som exempel påsådana ämnesövergripande frågor, som bör stödja medkommentar- och referensmaterial. Likaså avses rektors ansvarför skolans arbete med kunskapsområden, vilket ansvar kommeratt uttryckas i läroplanen, att omfatta ANT-undervisning.Enligt utskottets mening är motionerna 1992/93:Ub450 i dennadel, 1992/93:Ub482 yrkande 2, 1992/93:Ub910 yrkande 1,1992/93:Ju837 yrkande 1, 1992/93:So268 yrkande 8, 1992/93:So293yrkande 4 och 1993/94:Ub25 därmed tillgodosedda och bör avslåsav riksdagen.I motion 1993/94:Ub13 (s) yrkande 1 anförs att skolan måstege eleverna kunskap att fungera som upplysta konsumenter.Momentet konsumentkunskap bör därför beredas ett garanteratutrymme inom ämnena samhällskunskap och hemkunskap.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna att det ärangeläget att eleverna fostras till medvetna, kunniga ochansvarsfulla konsumenter. Utskottet ser det därför som positivtatt konsumentkunskap ingår bland de frågor som regeringen anserpå ett naturligt sätt bör integreras i undervisningen i olikaämnen. förslag till kursplan för ämnethemkunskap t.ex. innehåller mål som rör konsumentfrågor urolika aspekter. Det fortsatta kursplanearbetet bör avvaktas.Riksdagen bör således avslå motion 1993/94:Ub13 yrkande 1.I motion 1993/94:Ub14 (nyd) yrkande 4 begärs att riksdagenuttalar sig för att ett nytt skolämne, "vardagskunskap",införs. Detta bör enligt motionärerna innefatta undervisning ivardagspsykologi, gruppdynamik, konflikthantering,samarbetsträning, livräddning, barn- och ungdomskunskap,lära-känna-sig-själv etc.Utskottet finner inte skäl att förorda att ett nytt ämne medav motionärerna angivet innehåll införs. Däremot utgårutskottet från att de enskilda kursplanerna i olika ämnenkommer att innehålla mål som anknyter till vardagskunskaper.Motionsyrkandet bör enligt utskottet avslås av riksdagen.Förutsättningarna för trafikundervisning i skolan förcyklande barn bör utredas, anförs det i motion 1992/93:Ub512(nyd). Motionären menar att en sådan utbildning kan ges iårskurserna 4--6 av skolan med stöd av polisen. Efter godkäntprov bör en form av legitimationshandling utfärdas som bevis påelevens kompetens.Utskottet hänvisar till att enligt förslaget till läroplan(bil. A till prop.) har rektor ålagts ett särskilt ansvar föratt eleverna får undervisning om trafikfrågor. Hur dennaundervisning läggs upp avgörs lokalt. Med det anförda avstyrksmotionen av utskottet.5. Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystemPå grundval av förslag års skolberedning(, SOU 1961:30) infördes den nuvaranderelativa betygsättningen med en femgradig betygsskala, frånlägst 1 till högst 5. Betygen skulle fördelas i enlighet mednormalfördelningskurvan för samtliga elever i riket i kurser avsamma slag.Hösten 1990 tillkallades en parlamentarisk betygsberedningmed uppgift att ge förslag till ett nytt betygssystem igrundskolan, gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Den avgav sitt förslag Ett nytt betygssystemhösten 1992 (SOU 1992:86).I nu föreliggande proposition föreslår regeringen attriksdagen godkänner de riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem som anges i propositionen.Dessa är i huvudsak följande.Det nuvarande grupprelaterade betygssystemet skall övergestill förmån för ett mål- och kunskapsrelaterat system. Betygenskall relateras till kursplanernas mål. Det är enligtregeringen angeläget att framför allt undervisningen, men ävenbetygssystemet bidrar till en förståelseinriktadkunskapsutveckling.Utskottet har i det föregående (s. 38) behandlatkursplanernas struktur. De kommer att innehålla dels mål somundervisningen skall sträva mot, dels kravnivåer som i principalla elever skall nå efter fem resp. nio skolår. Medutgångspunkt i kravnivån för det nionde skolåret och med hänsyntagen till de mål utbildningen i skall sträva motbör ytterligare två nivåer över kravnivån specificeras ianslutning till varje ämnes kursplan och avse slutet av detnionde skolåret. Utöver den godkändnivå som i princip allaelever skall nå anges en nivå för god prestation och en nivåsom markerar utmärkt prestation av högsta kvalitet. Regeringenavser att uppdra åt att utarbeta ämnesspecifikabetygskriterier dels för kravnivån efter fem resp. nio skolår,dels för de två högre nivåerna för sista år. Tillpropositionen har som bilaga B fogats exempel på hurbetygskriterier kan utformas i ämnena musik, svenska ochmatematik.I propositionen förs utförliga resonemang om betygens olikafunktioner (s. 75 f.).