bet · GG01AU12 · 1993-03-11 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag tillanslag för att främja sysselsättningen för arbetshandikappade. Ienlighet med dessa förslag förordar utskottet att sammanlagt12700 anvisas för sådana åtgärder, varav irunda tal till yrkesinriktadrehabilitering, till lönebidrag m.m. och4900 till bidrag till driften avSamhallkoncernens företag.När det gäller lönebidrag till kulturinstitutioner redovisasett regeringsförslag till omfördelning av anslagsmedel. I sammaavsnitt av betänkandet tillstyrker utskottet förslag frånregeringen om att försök efter utländska förebilder görs med enny stödform, bidrag till stödpersoner åt handikappade.I de inledande avsnitten av betänkandet kommer utskottet in påden allmänna inriktningen av arbetslivspolitiken med anledningav vad som anförs i budgetpropositionen och en socialdemokratiskpartimotion. Vidare diskuteras om företagshälsovården börregleras genom lag eller kollektivavtal. Några initiativ i dessafrågor föreslås inte av utskottet.I fråga om Arbetslivsfonden föreslås att dess verksamhet,såsom regeringen förordar, skall vara avvecklad till den 1 juli1995. Själva bidragsgivningen skall med regeringens förslag varaavslutad . Utskottet anser att den Centralaarbetslivsfonden efter prövning skall kunna medge en länsfondatt lämna bidrag även efter denna tidpunkt och anger villkorenhärför.Till betänkandet har Socialdemokraternas företrädare fogatreservationer om arbetslivspolitikens inriktning och omföretagshälsovården samt ett särskilt yttrande.Vänsterpartiets företrädare i utskottet har avgett enmeningsyttring. I proposition 1992/93:100, bilaga 11() föreslår regeringen -- efterföredragning av statsrådet -- att riksdagendels under punkternaC 1 (s. 65--67)till för /94 anvisar ettramanslag på ,C 3 (s. 67--70)att till Yrkesinriktad rehabilitering för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på ,C 4 (s. 71)att till Yrkesinriktad rehabilitering:Utbildningsbidrag för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,C 5 (s. 71--72)att till Yrkesinriktad rehabilitering:Uppdragsverksamhet för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,C 6 (s. 72--78)1. att godkänner vad som anförts i propositionen ombidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade under enanställnings (avsnitt 2.3),2. att godkänner vad som anförts i propositionen omförsöksverksamhet med bidrag till stödpersoner åt handikappade(avsnitt 2.5),3. att till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,C 7 (s. 79--85)att till Bidrag till /94 anvisar ett reservationsanslag på ,C 8 (s. 85)att till Bidrag till för vissaskatter m.m. anvisar ett förslagsanslag på ,dels beträffande Arbetslivsfonden (s. 24--26)att godkänner vad som anförts i propositionen omavveckling av Arbetslivsfondens verksamhet.Skrivelse från regeringenI regeringens skrivelse 1992/93:153 bereds tillfälleatt ta del av vad som anförts i denna om konvention ochrekommendation om arbetsvillkor inom hotell, restauranger ochliknande anläggningar. 1992/93:A214 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de långsiktiga ekonomiska målen förSamhall AB,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av åtgärder för att stärkaSamhallsföretagens verksamhetsinriktning och ekonomi /94,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör vara berett att kunna levaupp till förslag om en långsiktigsuccessiv utbyggnad av antalet arbetstillfällen.1992/93:A226 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsi fråga om en bred och utvecklingsinriktad översyn av de s.k.kulturvårdsföretagens uppgifter, huvudmannaskap och finansieringm.m.1992/93:A232 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen till anslaget C 6. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /94 anvisar 250 000 000 krtill lönebidragstjänster utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 6 636 203 000 kr.1992/93:A240 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tydliga och samstämmiga direktiv till AMS,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lönebidragsreduceringar som leder tilluppsägningar av arbetshandikappade.1992/93:A243 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ifråga om en bred och utvecklingsinriktad översyn av de s.k.kulturvårdsföretagens uppgifter, huvudmannaskap ochfinansiering.1992/93:A251 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att anslaget för alkohol- och drogförebyggande insatser påarbetsplatser skall kunna fördelas till varje ideell, fackligeller arbetsgivarorganisation.1992/93:A254 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det ytterst allvarliga läget påarbetsmarknaden för handikappade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en utvärdering av de flexiblalönebidragen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ytterligare platser medlönebidrag,4. att hos regeringen begär att en ordentliginventering görs av de handikappades situation påarbetsmarknaden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsbiträde för handikappade,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av medel för att genomföraförsöksverksamhet med stödpersoner för arbetshandikappade.1992/93:A255 av (-) vari yrkas att riksdagentill Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad regeringen föreslagit,eller således 6636203000 kr.1992/93:A256 av och () variyrkas att hos regeringen begär att begränsningen somavser bidrag till arbetsbiträde slopas enligt vad i motionenanförts om handikappades möjlighet att få ett sådant bidrag.1992/93:A258 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utvärdering av de flexibla lönebidragen.1992/93:A264 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring iarbetsmiljölagen enligt vad i motionen anförts om ansvaret förarbetsmiljöarbetet,2. att hos regeringen begär förslag tillfinansiering av företagshälsovården enligt vad i motionenanförts,3. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om information om arbetsmiljön lagrad i enkunskapsbank och i företagens redovisning enligt vad i motionenanförts,4. att hos regeringen begär förslag till lag om attge Arbetarskyddsstyrelsen ett övergripande ansvar förarbetsmiljöverksamheten,5. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av arbetsmiljölagen att arbetsgivaren får ett ansvar attställa resurser till förfogande för arbetsmiljöarbetet,6. att hos regeringen begär förslag till lag omsekretess vid arbetet med hälso- och miljöskydd inom företagen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudansvaret för rehabilitering,utredningar och åtgärder samt bestraffning vid arbetsskador ochi arbetsmiljöärenden.1992/93:A267 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida inriktningen av politiken förarbetslivets förnyelse,17. att hos regeringen begär att ett förslag omobligatorisk företagshälsovård utarbetas med en inriktning somanges i motionen.1992/93:A276 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att intensifiera ansträngningar att gehandikappade ett eget arbete.1992/93:A284 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska anslaget till med2100000000 kr i förhållande till anslaget i proposition1992/93:100,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ändra lönerna i för de ickeprioriterade grupperna till en nivå som motsvarar gällandearbetslöshetsersättning eller annat bidrag som de är berättigadetill,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om besparing på 2 som måsteuppnås genom i mom. 2 angivet sätt eller genom införande avkortare arbetstid för icke prioriterade grupper.1992/93:A425 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den fortsatta verksamheten vidArbetslivsfonden.7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för aktiva insatser för små ochmedelstora företag.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetslivsfondernas medel.1992/93:So268 av m.fl. (v) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till en lag omallmän företagshälsovård i syfte att nå gruppen med en högalkoholkonsumtion.1992/93:So449 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett samlat program förförebyggande och rehabiliterande arbetshälsovård i enlighet medvad i motionen anförts. InledningI betänkandet redovisar utskottet regeringensanslagsframställningar under avsnittet Arbetslivsfrågor i åretsbudgetproposition. Det gäller anslagen till ,samt till yrkesinriktad rehabilitering, till särskilda åtgärderför arbetshandikappade och . och andra forskningsinstitutioneråterkommer utskottet till i betänkande 1992/93:AU14.Innan utskottet går in på dessa anslagsfrågor behandlarutskottet i de närmast följande avsnitten några allmänna frågorom arbetslivspolitikens inriktning och om företagshälsovårdensamt ett förslag i propositionen om att avvecklaArbetslivsfonden.När det gäller det aktuella läget på utredningsområdet skallhär antecknas att Handikapputredning på försommaren1992 avgav sitt slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhälle föralla med förslag om bl.a. anställningsfrämjande åtgärder och omarbetshjälpmedel. Betänkandet är fortfarande underremissbehandling.Företagshälsovårdsutredningen, som tillsattes ,presenterade betänkandet (SOU 1992:103) FHU92, som harvarit ute på remiss. När det gäller arbetsmiljölagen pågår förnärvarande en översyn av lagen i vissa delar. Den skall varaklar i höst.I fråga om Arbetslivsfonden har regeringen uppdragitåt en utredare att överväga hur erfarenheterna från fonden skallföras vidare. I uppdraget ingår att föreslå hur samordningen avstatens insatser och kunskapsspridning inom arbetslivsområdetskall äga rum.På det arbetsrättsliga området kan noteras att Utredningenom avreglering av arbetsförmedlingsmonopolet avlämnade sittbetänkande . utfärdaderegeringen tilläggsdirektiv till den nu verksammaArbetsrättskommittén. Ett delbetänkande väntas från kommitténinom kort.Den 15 februari uppdrog regeringen åt en sakkunnig attöverväga begreppet social dumping och ändringar imedbestämmandelagen (""). tillkallades enutredare med uppgift att se över ledighetslagarna -- Utredningenom ledighetslagstiftningen ().Slutligen erinrar utskottet om att det sedan tidigareföreligger betänkanden från -- (SOU1991:13) Spelreglerna på arbetsmarknaden -- och från Utredningenom mer flexibla regler för arbetstid och semester -- (SOU1992:27 Årsarbetstid. Beträffande regeringens behandling avdessa betänkanden hänvisas till redovisningen ibudgetpropositionen (s. 19--21).ArbetslivspolitikI den föreliggande delen av budgetpropositionen (s. 17--18)ger arbetsmarknadsministern en sammanfattande redovisning försin syn på den aktuella utvecklingen på arbetslivsområdet.Bortsett från Arbetslivsfonden föreslås här inte någraförändringar i den förda politiken.Socialdemokraterna hävdar i partimotion A267 att det för enfortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse krävs politiskainitiativ på ett antal områden. Motionärerna anger särskiltekonomiska styrmedel, kompetensutveckling, aktivtarbetsmiljöarbete, arbetstider och arbetsrätt. Motionärernamenar att i takt med att jobben förbättras och blir merinnehållsrika kommer utslagningen från arbetslivet att minskaoch det rent mänskliga lidandet att bli mindre. kommerproduktiviteten på arbetsplatserna att öka och konkurrenskraftenatt stärkas. Likaså minskar samhällets kostnader för ohälsa ochutslagning.Som en följd av denna politik har mycket positiva resultatredan uppnåtts och ett intensivt förändringsarbete pågår påarbetsplatserna. Motionärerna gör dock gällande att den offensivde beskriver försvåras av regeringen, som enligt derasuppfattning uppenbarligen inte är intresserad av att driva påförnyelsen utan i stället försöker försvaga löntagarnasställning, försvåra arbetsmiljöarbetet och försämra gällandeersättningar. Försämringar i arbetsskadeförsäkringen kommer atthårt drabba anställda på arbetsplatser med besvärligarbetsmiljö. Motionärerna föreslår med hänvisning härtill etttillkännagivande till regeringen av vad de anfört om denframtida inriktningen av politiken för arbetslivets förnyelse.När det gäller några av inslagen i det ovan återgivnaprogrammet har Socialdemokraterna i sin motion ställt särskildayrkanden. Ett av dem, om företagshälsovården, redovisarutskottet i nästa avsnitt av betänkandet. Ett andra yrkande, omkompetensutveckling, behandlas tillsammans med andra likartadeyrkanden i betänkande 1992/93:AU11. De två återståendeyrkandena, om jämställdhetsarbetet och om ändring iföräldraledighetslagen, kommer utskottet att anmäla i senarebetänkanden. Slutligen erinrar utskottet om att de nyligengjorda ändringarna i arbetsskadeförsäkringen behandlats avsocialförsäkringsutskottet (prop. 1992/93:30, SfU8, rskr. 142)och således faller utanför arbetsmarknadsutskottetsberedningsområde.Utskottet delar motionärernas åsikt att det under de senasteåren har uppnåtts positiva resultat i arbetsmiljöarbetet och attdet på många håll pågår ett intensivt förändringsarbete. Av storbetydelse för denna utveckling har varit dels 1991 årsreformering av arbetsmiljölagstiftningen, som i sina huvudlinjervann en bred enighet i , dels de initiativ ochekonomiska stimulanser till förändring och nytänkande påarbetsplatserna som blivit möjliga genom Arbetslivsfondensverksamhet.Som understryks i propositionen liksom i motionen behövs docken fortsatt intensifiering av insatserna. finns påmånga arbetsplatser miljöer med stor risk för olycksfall ochohälsa för de anställda. Förutom stora skillnader mellan olikayrkesgrupper i fråga om arbetsmiljörisker finns också betydandeskillnader i riskhänseende mellan kvinnor och män. Attytterligare minska arbetsskadorna, de långa sjukskrivningarnaoch förtidspensioneringarna är av största vikt såväl för denenskilde som för samhället.Utöver det förebyggande syfte som angivits skall en godarbetsmiljö med de synsätt som gäller även ge den enskildearbetstagaren möjlighet till inflytande, lärande och utveckling.Arbetsmiljöarbetet skall vara en integrerad del av verksamhetenmed medverkan av alla på arbetsplatsen. I propositionenframhålls att en god arbetsmiljö, sedd ur dettahelhetsperspektiv, är till gagn inte bara för individen utanäven är en förutsättning för att skapa ett produktivt ocheffektivt näringsliv.Vad nu återgivits innebär enligt utskottets mening att detinte finns några väsentliga skillnader i uppfattningen ombehovet av en god arbetsmiljö och ett fortsatt förändringsarbetepå arbetsplatserna. Med hänsyn härtill och med erinran om attutskottet avser att återkomma till de anslutande yrkandena imotion A267 anser utskottet att det inte finns behov förriksdagen att göra ett särskilt uttalande till regeringen ominriktningen av politiken för arbetslivets förnyelse. Motionensyrkande härom avstyrks sålunda av utskottet.FöretagshälsovårdDen tidigare statsbidragsgivningen till företagshälsovårdenupphörde med utgången av . Den i inledningen nämndaFöretagshälsovårdsutredningen har haft i uppdrag att utredaföretagshälsovårdens organisation och finansiering med anledningav avvecklingen av statsbidragen. Utredningens övervägandenföreligger, som också redan nämnts, i ett remissbehandlatbetänkande.I statsrådsberedningens förteckning över propositioner somskall avlämnas till aviseras enproposition om företagshälsovården till . Den 25februari informerade arbetsmarknadsministern kammaren om att haninte avser att förelägga enproposition i ämnet.I tre motioner föreslås en obligatorisk företagshälsovård,dvs. en genom lag fastlagd skyldighet för arbetsgivarna atttillhandahålla företagshälsovård åt sina anställda.Socialdemokraterna framhåller i partimotion A267företagshälsovårdens betydelse inte minst för de små ochmedelstora företagen. Med hänvisning till avvecklingen avstatsbidragen och till att det inte finns avtal omföretagshälsovård inom alla områden, exempelvis inte påLO/SAF-området, anser de att lagstiftning bör tillgripas, vilketockså, tillägger de, ligger i linje med åtagandenenligt gällande om företagshälsovården.Vänsterpartiet föreslår i partimotion So268 omalkoholpolitiken en lag om allmän företagshälsovård i syfte attnå gruppen med hög alkoholkonsumtion. För attföretagshälsovården i det arbetet skall få en friare ställninggentemot företagen förespråkar motionärerna att landstingenresp. de landstingsfria kommunerna övertar huvudmannaskapet.Hans Andersson m.fl. (v) anför i motion A264 att i de fallavtal inte kan träffas mellan parterna skall samhälletkomplettera med lagstiftning. Som målsättning anges att allaarbetstagare skall ha tillgång till företagshälsovård.Motionärerna anser att av regeringen skall begäraförslag till ändring i arbetsmiljölagen i enlighet med vad deanfört om ansvaret för arbetsmiljöarbetet.Utskottet utgår från att den i motionerna A264 och A267begärda lagstiftningen om företagshälsovård är att se som enandrahandsåtgärd, att tillgripa för det fall att det inte visarsig möjligt för parterna på arbetsmarknaden att träffa avtal omföretagshälsovården och dess organisation. finnsarbetsmiljöavtal endast på den statliga sektorn. Nya avtalträffades för denna sektor och -- förriksdagsområdet -- . Därutöver finns avtal omföretagshälsovård endast inom några branscher på den privatasektorn.I sitt meddelande till kammaren konstateradearbetsmarknadsministern att förhandlingar pågår mellanarbetsmarknadens parter inom såväl den privata som den kommunalasektorn om en avtalsreglering av företagshälsovården. Det varresultatet av dessa förhandlingar som han ansåg sig böraavvakta. Arbetsmarknadsministern tillade i kammaren att hanförutsatte att förhandlingsomgången skulle av "senastunder denna vår" och att han på sitt departement har "enfärdigskriven proposition, där det lagstiftas omföretagshälsovården, för det fall att de inte klarar av dennaförhandlingsomgång".På grund av de uttalanden arbetsmarknadsministern gjort ikammaren anser utskottet att det inte är påkallat för riksdagenatt i enlighet med yrkandena i motionerna A264 (v) och A267 (s)uppmärksamma regeringen på möjligheten att lagstifta omföretagshälsovård för det fall frågan inte regleras genom avtal.Utskottet avstyrker därför de aktuella yrkandena i dessamotioner. Inte heller anser utskottet att avalkoholpolitiska skäl bör inskrida med lagstiftning utan attförst pröva möjligheterna till avtalsreglering och avstyrkerdärmed även yrkandet om lagstiftning i motion So268 (v).Socialdemokraterna begär i partimotion A267 också förslag ominriktningen av en obligatorisk företagshälsovård. I deriktlinjer som förordas i motionen ingår att företagshälsovårdenskall vara en opartisk expertresurs, att det i verksamhetenskall ingå både fysisk och psykisk miljö liksom sociala frågor,att företagshälsovården i första hand skall arbeta medförebyggande arbetsmiljöverksamhet och att företagshälsovårdenskall uppfylla kraven i konvention på området, nr 161.I partimotion So449 om strategi för välfärden framställerSocialdemokraterna ett yrkande om ett samlat program förförebyggande och rehabiliterande arbetshälsovård, avsedd attinrättas inom ramen för en ny sjuk- och arbetsskadeförsäkring.Den föreslagna arbetshälsovården skall enligt motionen ha tilluppgift att ge alla arbetsplatser konsulthjälp i frågor somhänger samman med förebyggade friskvård, arbetsorganisation ocharbetsmiljö samt rehabilitering av anställda.Hans Andersson m.fl. (v) ger i motion A264 förslag tillutveckling av en kvalificerad företagshälsovård. Motionärernaföreslår därvid principer för företagshälsovårdens finansiering,upprättande av en kunskapsbank om arbetsskador, sjukfrånvarom.m. på arbetsplatserna, införande av ett övergripande ansvar påArbetarskyddsstyrelsen för arbetsmiljöverksamheten, skyldighetför arbetsgivarna att ställa resurser till förfogande förarbetsmiljöarbetet samt tydliga regler om sekretess vid arbetetmed hälso- och miljöskydd inom företagen. Motionärerna begärförslag till lagreglering av dessa frågor. Slutligen föreslårmotionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att detbehövs en klarare reglering av företagshälsovårdens,och yrkesinspektionens samverkans- ochansvarsområden.Utskottet har ovan anslutit sig till uppfattningen att man böravvakta möjligheterna att få till stånd en avtalsreglering avföretagshälsovården och dess verksamhet. Av detta följer attutskottet inte anser att det är aktuellt att nu dra uppriktlinjer för hur en lagstadgad företagshälsovård bör utformas.Utskottet avstyrker därför motionerna A264 och A267 imotsvarande delar. Vidare avstyrker utskottet yrkandet i motionSo449 om program för en arbetshälsovård som -- att döma avmotionen -- är avsedd att ersätta nuvarande företagshälsovård.Kenneth () föreslår i motion A251 etttillkännagivande till regeringen om medel för alkohol- ochdrogförebyggande insatser på arbetsplatser.Av motionen framgår att det gäller disposition av de s.k.MBL-medlen, alltså de medel ur Arbetsmiljöfonden som beviljatsför utbildning och information beträffande medbestämmande ocharbetslivsfrågor i övrigt. Av dessa medel har även lämnatsbidrag till projekt och information på alkohol- ochnarkotikaområdet. beslöt på förslag avregeringen att MBL-medlen skulle avvecklas fr.o.m. innevarandebudgetår. Det betyder att den förutsättning motion A251 byggerpå inte längre föreligger, och utskottet avstyrker därförmotionen.ArbetslivsfondenEn sammanfattande redogörelse för Arbetslivsfondens uppbyggnadoch hittillsvarande verksamhet lämnas i propositionen på s.24--26.Arbetslivsfondens verksamhet finansieras medarbetsmiljöavgifter, som arbetsgivarna erlade under periodenseptember --. Fonden består av en central fondoch 24 regionala fonder. Den skall lämna bidrag tillarbetsgivare för åtgärder för en förbättrad arbetsmiljö,förändrad arbetsorganisation samt tidig och aktivrehabilitering. Fonderna började sin verksamhet . Någon bortre tidsgräns för verksamheten har intefastställts.Den centrala fonden och de regionala fonderna har hittillsbeviljat bidrag med sammanlagt i runt tal 6 miljarder kronor.Vidare har statsmakterna genom beslut resp. hösten 1992tagit i anspråk sammanlagt försysselsättningsfrämjande åtgärder, dvs. för åtgärder utanförfondmedlens egentliga användningsområde. Fonderna disponerarenligt propositionen ca för nyabidragsbeslut. Enligt propositionen har den centrala fondenberäknat att de återstående medlen med nuvarande bidragstakträcker /94, dock längst t.o.m. förstakvartalet 1994.I propositionen föreslås mot denna bakgrund attArbetslivsfonden avvecklas successivt med sluttidpunkt den 1juli l995. Bidragsgivningen till åtgärder på arbetsplatsernaavslutas med utgången av . Om det finns speciella skälskall bidrag kunna lämnas även under första kvartalet 1994.Fondens verksamhet liksom dess administration avvecklas däreftersuccessivt och är helt avslutad l995. Efter den 1april l994 kommer fondens verksamhet i huvudsak att varainriktad på uppföljning av arbetsplatsprogram, utvärdering ochkunskapsspridning. Det förutsätts ankomma på regeringen att motbakgrund av vad som redovisats i propositionen ta de initiativsom behövs i fråga om avvecklingen.Inga-Britt m.fl. (s) förespråkar i motion A425 omarbetsmarknad och sysselsättning i västra attverksamheten vid Arbetslivsfonden skall fortsätta.Arbetsuppgifterna skall successivt övergå till utveckling av småoch medelstora företag, företrädesvis företag inom denkonkurrensutsatta sektorn.