bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Det offentliga skolväsendet (mom. 54), , , Per , , och alla (s) anför:Redan i januari föreslog vi socialdemokrater som ett led i kampen motarbetslösheten kraftfulla åtgärder för att öka den reguljära utbildningen.Minst 50 000 ungdomar i åldern skulle erbjudas utbildning iform av ett tredje gymnasieår . Vi föreslog även attkomvux skulle få 20 000 ytterligare platser. Riksdagsmajoriteten avslog våraförslag.Regeringen har äntligen accepterat vår syn på behovet av ytterligareutbildningsplatser.Genom den fördröjning i tiden som blivit resultatet av det sena förslaget harviktiga månader av planeringstid för såväl kommunerna som de blivande elevernagått till spillo.6. Grundavdraget (mom. 75)anför:Ny demokrati vill särskilt understryka att det justerade grundavdraget är attbetrakta som en krisavgift som betalas av dem som har arbete och tjänarhyggligt på arbetet. Andra av de krisåtgärder som vidtas innebär attersättningsnivåerna i transfereringssystemen sänks. Av rättviseskäl är detdärför viktigt att de som har höga inkomster bidrar till krisens lösning.Samtidigt måste detta ske utan att öka marginalskatterna. En höjd marginalskattskulle nämligen försämra företagarklimatet och därmed minska antalet produktivaarbeten. Den tekniska lösningen att ta bort grundavdraget för statliginkomstskatt löser i stort sett detta problem.Vi vill också understryka att åtgärden är tidsbegränsad till . Efter år1995 hoppas vi nämligen på att den ekonomiska krisen är på väg att lösas.Det förtjänar slutligen att påpekas att de förändringar utskottet föreslår iförhållande till kompletteringspropositionen, och som Ny demokrati varit med omatt genomföra, totalt sett kommer att leda till ett minskat skattetryck.7. Turistmoms (mom. 76)anför:Ny demokrati understryker att den sänkta turistmomsen, som med rätta kankallas semester- och resemoms, genom att tillämpas från kangöra det billigare för svenskar att semestra i . Denna effekt ärsärskilt välkommen under rådande arbetslöshetssituation, eftersom åtgärdenenligt expertisens bedömning ger minst 10 000 nya helårsarbeten. Vidare kanbetalningsbalansen förväntas förbättras med . Åtgärden äralltså mycket intressant ur såväl nationalekonomisk som privatekonomisk ochsysselsättningsmässig synpunkt.I andra sammanhang har det påpekats hur väsentligt det är att minskaungdomsarbetslösheten. Erfarenheten visar att en stor del av de 10 000 nyajobben kommer att besättas av just ungdomar.8. Skatt på livsmedel (mom. 77)anför:Hög mervärdesskatt på livsmedel får enligt Ny demokratis mening inte strypakonsumtionen så hårt att ytterligare företag slås ut med ökad arbetslöshet somföljd. En sänkning av mervärdesskatten på livsmedel från nuvarande 21 till 9%som vi föreslagit i motion Fi93 (nyd) är en god injektion åt ekonomin, särskiltsom nedskärningarna i transfereringssystemen kan verka efterfrågedämpande.Kostnaden för sänkningen är beräknad till , mennettobortfallet blir troligtvis lägre, eftersom konsumtionen av andra varor ochtjänster kan förväntas öka. Momskostnaden för landstingen och kommunerna blirdessutom lägre.Enligt min mening är det att beklaga att en sänkning av mervärdesskatten pålivsmedel inte kunde innefattas i den överenskommelse som nåddes underutskottsbehandlingen mellan Ny demokrati och regeringspartierna.9. Mervärdesskattens generella nivå (mom. 78)anför:Den allmänna mervärdesskatten bör, som föreslås i motion Fi93 (nyd) yrkande78, användas som stabiliseringspolitisk regulator, om konsumtionen skulle visasig bli alltför låg under /94. Utskottet borde enligt min meningha ställt sig bakom ett uttalande om detta i betänkandet.10. Företagsbeskattning (mom. 85)(nyd) anför:Om de förslag genomförs som presenteras i promemorian Ds 1993:28Beskattning av enskild näringsverksamhet kommer ett flertal av Nydemokratis yrkanden i partimotionen (Fi93) på området att tillgodoses. Detfinns dock några undantag. Det gäller yrkande 69 om den schablonmässigtberäknade räntan då kapitalet i verksamheten är negativt, yrkande 70 om attkapitalunderlag för beräkning av skatteutjämningsreserv nollställs under vissaförutsättningar, yrkande 71 om att kvittning av inkomst av tjänst motunderskott i näringsverksamhet skall gälla generellt och icke tidsmässigtbegränsas, yrkande 72 om att periodiseringsfonder införs, yrkande 73 om attföretagen ges möjlighet till viss avsättning av lönesumman till en obeskattadlönereserv, yrkande 43 om investeringsavdrag på för samt yrkande44 om engångsavskrivning på maskiner m.m. som startavdrag.Till dessa frågor avser Ny demokrati att återkomma när regeringen lägger framen proposition baserad på ovanstående promemoria.11. Punktskatter (mom. 87)(nyd) anför:Utskottet utgår i betänkandet från att regeringen vid behov återkommer tillriksdagen med förslag till harmonisering av skatterna till de nivåer som gällerinom EG. Det är bra. Vi anser att det är särskilt viktigt att de skatter ochavgifter som är konkurrenshämmande beaktas.Ett exempel på oönskade effekter för av skatter som inte ärEG-anpassade är att företagen väljer att expandera eller flytta delar av sinverksamhet till ett annat land. Detta kan hända om svenska företag får ökadekostnader på grund av t.ex. miljöskatter. Följden kan då bli minskadearbetstillfällen i , trots att miljön ej förbättras, eftersom de flestamiljöföroreningar är gränsöverskridande. Detta är särskilt olyckligt i ensituation när just arbetslösheten är ett stort problem. Både punkt- ochmiljöskatter måste därför EG-anpassas.Vi utgår från att regeringen särskilt beaktar svenska företagskonkurrensförmåga vad gäller skatter och avgifter.12. Flyktingminister (mom. 109)(nyd) anför:Jag anser i enlighet med motion Fi93 yrkande 27 att särskild statsrådspostbör inrättas för flyktingfrågor. Det finns ett uppenbart behov av enflyktingminister som arbetar med dessa frågor på heltid. Frågan omarbetsfördelningen inom regeringen är emellertid enligt regeringsformen enangelägenhet för regeringen och i vissa fall för statsministern, varför jagavstår från att reservera mig.13. Bostadssubventioner (mom. 114)anför:Regeringen och Socialdemokraterna kom överens om besparingari bostadssektorn med netto 1994. Ny demokrati motsatte siginte besparingen som sådan men angav att man kunde göra motsvarande besparingarpå biståndet i stället. Detta vann inget gehör hos regeringspartierna eller hosSocialdemokraterna.Trots att gått sedan uppgörelsen träffades harregeringspartierna och Socialdemokraterna inte kunnat enas om hur besparingarnaskall läggas ut. Detta är mycket olyckligt och har skapat stor osäkerhet ochoro hos människor.Socialdemokraterna har föreslagit att man skall skjuta på besparingen.Detta är inte heller tillfredsställande med tanke på den osäkerhet som följerav ett sådant förslag.Den tilltänkta besparingen i bostadssubventionerna ingår som ett led i Nydemokratis uppgörelse med regeringspartierna. En förutsättning för att Nydemokrati skulle kunna komma överens med regeringspartierna har varit att:stor hänsyn tas till de årgångar som har de högsta kostnaderna dvs.bostäder byggda ,att besparingen blir så liten som möjligt ,att besparingen i övrigt läggs ut så rättvist som möjligt.Detta har så långt möjligt åstadkommits. Ny demokrati hade hellre gjortmotsvarande besparing inom något annat område men kunde inte nå majoritet fören sådan linje.14. Långsiktigt besparingsprogram (mom. 120)() anför:Folkpartiet liberalerna har accepterat förslaget att det i det långsiktigaekonomiska saneringsprogrammet skall ingå en sänkning av ersättningsnivån iföräldraförsäkringen från till . Från vår sida har emellertidframhållits att det slutliga ställningstagandet i denna fråga bör bli beroendeav hur familjepolitiken i övrigt utformas. Om ersättningsnivån inte sänks fårmotsvarande budgetförstärkning åstadkommas på annat sätt.15. Långsiktigt besparingsprogram (mom. 120)(nyd) anför:Ny demokrati har noterat att regeringen i sitt långsiktiga saneringsprogramtillgodoräknar sig budgetförstärkningar på under perioden1994--1998. Förstärkningarna skall uppnås genom att den offentliga sektornsutgifter begränsas med , genom att transfereringarna minskasmed , genom att inkomsterna ökas med ochgenom att ATP-systemet reformeras för motsvarande 5 miljarder kronor.Ny demokrati delar i princip regeringens syn på behovet avbudgetförstärkningar. Vi anser dock att den exakta fördelningen av beloppen ärorimlig att garantera. Sålunda kan enligt vår uppfattning besparingarna blistörre än vad regeringen förordar och skattehöjningarna mindre.Vi vill alltså inte binda oss för budgetförstärkningens beloppsmässigafördelning. Däremot anser vi att dess omfattning bör vara ca 80 miljarderkronor.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Ett skrämmande scenarioAv den prognos för den svenska ekonomin som utskottet redovisat i betänkandetframgår att den andel som och fram t.o.m. står utanför denreguljära arbetsmarknaden är av storleksordningen . Med stor sannolikhetär detta en underskattning. Flera faktorer talar för att utvecklingen iVästeuropa kan bli sämre än vad som antagits. I den reviderade finansplanensprognoser förutsätts också utan någon närmare motivering att hushållenssparkvot successivt kommer att minska. Men med tanke på bl.a. de försämringarav våra trygghetssystem som regeringen med stöd av Ny demokrati nu verkställerär det mer troligt att sparbenägenheten ökar. Mot denna bakgrund är enbedömning att 15--av arbetskraften kan komma att stå utanför denordinarie arbetsmarknaden inte orealistisk. I en framskrivning av prognosernafram t.o.m. ligger motsvarande tal väl . Den medelfristigakalkylen bygger på optimistiska antaganden om en god utveckling i vår omvärldoch ett fortsatt fall i hushållens sparkvot.Någon motsvarighet till denna förfärande utveckling på arbetsmarknaden finnsinte i efterkrigstidens . Den jämförelse som ligger närmast i tiden ärden svåra arbetslöshet som drabbade flera vid inledningen av1980-talet och som innebar att arbetslösheten permanentades på en hög nivå. Vadvi nu dessvärre kan konstatera är att regeringen i åretskompletteringsproposition accepterar denna utveckling. De åtgärder som nuföreslås är inarbetade i prognoserna.Mot här angiven bakgrund är det en självklarhet för att deninriktning av den ekonomiska politiken som presenteras ikompletteringspropositionen bestämt måste avvisas.Vänsterpartiets förslag till inriktning av den ekonomiska politikenFinanspolitikenFinanspolitiken har i rådande läge främst två viktiga uppgifter. Eftersom detakuta problemet i är låg efterfrågan måste finanspolitiken bidra tillatt stimulera inhemsk efterfrågan. Den andra uppgiften är fördelningspolitisk.Krisens bördor måste bäras rättvist.Om man studerar inlämnade motioner framgår att samtliga oppositionspartier --s, nyd och v -- vill sänka momsen helt eller delvis, permanent ellertillfälligt. En opposition som utgör en stabil riksdagsmajoritet.Samtliga oppositionspartier vill också öka skatteuttaget på högreinkomstskikt -- s och v genom höjd marginalskatt över brytpunkten, nyd och vgenom minskat grundavdrag. Fp, c och kds har uttryckt intresse för det senareförslaget. Fördelen med förslaget utifrån dessa partiers ståndpunkt är att detökar skatteuttaget -- men inte marginalskatten -- för höginkomsttagare.Den undersökning presenterat visar attinkomstskillnaderna ökat och att de fortsätter att öka om man utgår ifrån redanfattade beslut och regeringens förslag i kompletteringspropositionen. Jagförutsätter -- efter att noga ha studerat vad som sagts av samtliga ledandepartiföreträdare -- att alla riksdagspartier är överens om attinkomstutjämnande åtgärder är önskvärda om de kan åstadkommas utan andraskadeverkningar på ekonomin.Som ett alternativ kan då fördelningsfrågan brytas ut ur helheten. Om enmajoritet kan enas om principen att omfördela en del av skatteuttaget från låg-till höginkomsttagare utan att försvaga de offentliga finanserna kan det intevara omöjligt att finna en teknisk lösning.Som framgår av yttrande i skatteutskottet var vi villiga attdiskutera alternativa förslag till skatteväxling med en bra fördelningsprofil.Det är bra att utskottet nu tar ett steg i riktning mot vårt förslag tillslopat grundavdrag för höginkomsttagare. Men utskottets förslag är bådetekniskt sämre och har en alltför svag fördelningseffekt. Man kan också noteraatt utskottets förslag innebär en betydligt högre marginalskattehöjning i vissainkomstskikt -- från -- än den som föreslås av Vänsterpartiet.Lägger man samman utskottets alla förslag blir fördelningsprofilen oacceptabel.Det kan här tilläggas att en starkare fördelningspolitik är inte baranödvändig av moraliska skäl, den är också nödvändig för att det skall blimöjligt att genomföra de besparingar som långsiktigt är nödvändiga. Svenskafolkets majoritet kommer nämligen aldrig att acceptera att dra åt sina egnasvångremmar om börsklippare och direktörer med fallskärmsavtal går fria.Förslaget att sänka momsen går också ut på att stimulera inhemsk efterfrågan.Tanken är att förmå hushållen att flytta fram sina konsumtionsbeslut ochsenarelägga sitt sparande. Ingen kan veta hur stark denna effekt är, delvishandlar det om psykologiska effekter. Eftersom låginkomsttagare konsumerar enstörre andel av sin inkomst än höginkomsttagare har också en momssänkning enbra fördelningsprofil.Jag vill understryka att det våldsamt ökande budgetunderskottet ochnödvändigheten av sänkta räntor gör det omöjligt att späda på underskottetytterligare. Det ställer stora krav på en ansvarsfull budgetpolitik. Jagåterkommer senare i denna meningsyttring till förslag till ettlångsiktigt besparingsprogram. I övrigt vill jag här hänvisa till förslagen imotion Fi94(v) och tidigare motioner i anslutning till finansplanen. Det börframhållas att kraftfull omfördelning måste ske så att det stora passivasparandeöverskottet som finns i delar av hushålls- och företagssektorn styrsöver till effektiv efterfrågan på konsumtionsvaror, investeringar och kommunalatjänster. Enbart så kan arbetslösheten effektivt bekämpas.PenningpolitikenRiksbanksfullmäktige har beslutat att under den rörliga växelkursenprisstabilitet fortfarande skall vara övergripande mål 1995 och följande år anges målet till en ökning av konsumentprisindex på2%, med en tolerans om +/- en procentenhet. Det är uppenbart att oviljan attnu mer kraftfullt sänka marginalräntan är ett resultat av dessa inflationsmål.Vänsterpartiet anser att både riksbanksfullmäktige och regeringen värderarinflationsbekämpningen alltför högt på arbetslöshetsbekämpningens bekostnad ochatt man överdriver riskerna för inflation om marginalräntan sänks ytterligarenu. underskattas riskerna och överskattas fördelarna vid ett svensktdeltagande i . Om nu skulle gå in för att uppfylla konvergenskravenmed sikte på framtida medlemskap skulle det låsa den ekonomiska politiken påett sätt som skulle göra det svårare att få ner arbetslösheten.De generella finans- och penningpolitiska åtgärderna måste fås att samverkaom vi skall kunna undvika att stannar kvar i en depression med myckethög arbetslöshet. Därtill kommer att dessa åtgärder måste kompletteras medselektiva åtgärder inom en mängd olika områden. Kommunerna får sålunda intetillåtas hamna i en sådan situation att de tvingas vidta åtgärder som späder påarbetslösheten. Arbetsmarknadspolitiken måste förstärkas. Dessa frågor tas upptill behandling längre fram i meningsyttringen.Utvecklingen på längre siktDen inriktning av politiken som förordar syftar till attminska arbetslösheten och budgetunderskottet också på . Ambitionenär att vidta åtgärder som bringar ned arbetslösheten till nivån i slutetav . Det kräver emellertid en omställning av ekonomin som möjliggörför att stå utanför EG. De pengar som skulle gått till EG:s budget ochde som svenska konsumenter tjänar på att slippa EG:s högre handelsmurar vid ettmedlemskap bör användas till en mer generös biståndspolitik men också till destrukturinvesteringar som krävs för en mer solidarisk handelspolitik.Hur ekonomi kan komma att utvecklas fram t.o.m. framgår avföljande försörjningsbalans. Försörjningsbalansen skall ses som ett alternativtill de medelfristiga bedömningar som redovisas i den reviderade finansplanen.Alternativ försörjningsbalans 1992 till 1998mdkr 92 Andel 92 Tillv % mdkr 98 Andel 98BNP 1 437 100 2 1 615 100Import 376 26 1 399 25Privat kons 772 54 0 772 48Statlig kons 117 8 0 117 7Kommunal kons 284 20 2 319 20Investering 239 17 5 320 20Export 401 28 3,5 486 30Denna försörjningsbalans skiljer sig från regeringens genom främst ökad andelkommunal konsumtion på den privata konsumtionens bekostnad. Eftersom privatkonsumtion till skillnad från offentlig har en relativt hög importandel, såleder våra förslag sammantaget till en förbättrad handelsbalans trots att vårexportprognos inte är fullt lika optimistisk som regeringens.Innan jag går över till utformningen av arbetsmarknadspolitiken ochVänsterpartiets långsiktiga besparingsprogram vill jag yrka bifall tillVänsterpartiets motionsyrkanden som behandlar den ekonomiska politiken,penning-, valuta- och statsskuldspolitiken, skattepolitiken,näringspolitiken, utbildningspolitiken och de socialförsäkringspolitiskafrågorna.Vänsterpartiets syn på arbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitikens inriktningDet krävs en mycket aktivare politik i enlighet med Vänsterpartietsalternativ om ekonomin skall kunna aktiveras och sysselsättningenupprätthållas. Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken som regeringen harvalt innebär att åtgärder, som när de infördes var avsedda att tillgripas isista hand, nu har förvandlats till ordinarie volymåtgärder. är detdock enligt min mening både billigare och ger väsentligt störresysselsättningseffekter att satsa på traditionella arbetsmarknadspolitiskainsatser som arbetsmarknadsutbildning, rekryteringsstöd ochberedskapsarbeten.I detta sammanhang kan dock nämnas att det finns starka skäl att återupprepavåra krav på att arbetet med en arbetstidsförkortning inleds i enlighet med vårännu ej behandlade motion i frågan. Det finns nu utrymme att inledaförsöksverksamhet med sex timmars arbetsdag på områden med särskilt storbelastning, t.ex. inom vården. Dessutom måste övertidsuttaget kraftigtbegränsas.Jag anser alltså att bör bifalla motioner Fi94yrkande2 om effektiv bekämpning av arbetslösheten samt Fi117 yrkandena 1, 2och 10 om sysselsättningspolitiken och om arbetsmarknadspolitikens inriktning.Särskilt bidragVänsterpartiet motsätter sig att "självrisken" i det särskilda bidraget ökas.Det är fel att lägga ökade bördor på dem som går i arbetsmarknadsutbildning.Enligt min mening bör bifalla förslag i motionFi117 yrkande 17 och avslå regeringens förslag beträffande det särskildabidraget vid arbetsmarknadsutbildning.Bidrag till utbildning i företagJag anser att bör bifalla förslag i motion Fi117yrkande6 om stöd till kompetensutbildning i arbetslivet i form av avdrag påarbetsgivaravgiften med 90kr per utbildningstimme.UngdomspraktikUngdomspraktiken har snabbt blivit en betydande volymåtgärd inomarbetsmarknadspolitiken, trots att olika undersökningar visar att det finnsmånga problem förknippade med verksamheten. Det är angeläget att nu få tillstånd en allsidig utvärdering som bedömer ungdomspraktikens effekter i vidmening i enlighet med vad föreslår i motion Fi117 yrkande21.De förslag till nya restriktioner vid anvisning till ungdomspraktik somregeringen har lagt fram är tveksamma till sin effekt. I enlighet med yrkandena22 och 23 i motion Fi117 bör avslå regeringens begäran om godkännandeav de restriktioner som det här är fråga om.Särskilt rekryteringsstödJag anser att det finns utrymme för att införa ett marginelltsysselsättningsstöd i form av nedsättning av arbetsgivaravgiften med 20procentenheter för nyanställd personal. Vid nyanställning av 55000 personerblir årskostnaden 2miljarder kronor.Förslaget kan genomföras om bifaller motion Fi117 yrkande4.ArbetslivsutvecklingJag tycker att det nu är dags för att säga ifrån och understrykaför regeringen att arbetslivsutvecklingen är en åtgärd som får tillgripasendast i sista hand. Jag ansluter mig därmed till motion Fi117 yrkande19.Otraditionella insatserYtterligare bör sättas av för otraditionella insatser ochöronmärkas för ungdomsprojekt. Jag stöder därmed motion Fi117 yrkande24.Bidrag till tidigareläggning av investeringar m.m.Till dessa bidrag bör anvisas 1miljard kronor, eller 800miljoner kronormer än med regeringens förslag som enligt min mening är alltför försiktigt. Jagbiträder på denna punkt motion Fi117 yrkande3.Sammanfattning beträffande medelsanvisning på står helt bakom det åtgärdsprogram som redovisar i motionFi117. Kostnaderna för de åtgärder som programmet omfattar avsertidigareläggning av affärsverksinvesteringar med 800miljoner kronor (seovan), rekryteringsstöd med 2000miljoner kronor (yrkande5),kompetensutveckling med (yrkande7), beredskapsarbetenmed (yrkande11), arbetsmarknadsutbildning ochutbildningsbidrag med (yrkande13), särskilt bidrag vidarbetsmarknadsutbildning med 271miljoner kronor (yrkande 18) samtotraditionella insatser med 300miljoner kronor (se ovan).Medelsbehovet på anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar således medsammanlagt i förhållande till vad regeringen harbegärt. På anslaget bör alltså för nästa budgetår anvisas40460655000kronor.Finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringenArbetsmarknadsfondens finansiering bör lösas på det sätt som redovisas imotion Fi117 yrkande 29 och som innebär att en procentenhet av den avVänsterpartiet i annat sammanhang föreslagna höjningen av arbetsgivaravgiftenavsätts som höjd arbetsmarknadsavgift.Övrigt om arbetsmarknadspolitikenPå arbetsmarknadspolitikens område ansluter jag mig till desocialdemokratiska reservationerna om utbildningsbidragens storlek (res.9),utbildningsbidrag med lånedel (res.10), försöksverksamhet medberedskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser (res.11)och ändring i lagen om arbetslivsutveckling (res.20). I övrigt vill jag göraföljande kommentarer.Långsiktigt besparingsprogramVänsterpartiet är överens med regeringen om att den offentliganettoskuldens tillväxt måste begränsas. Regeringens förslag tilllångsiktigt åtgärdsprogram är dock oacceptabelt.Det strukturella budgetunderskottet kan lättast opereras bort om det sker ikombination med kraftigt minskad arbetslöshet och en starkt utjämnandefördelningspolitik. Med de förslag lagt fram kan underskottet istatsbudgeten börja minska /94. Budgetåret därpå bör detfinnas utrymme för en större minskning genom att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna då sannolikt inte behöver bli lika stora som nu.De tunga posterna när det strukturella underskottet skall bantas måste bli enkombination av minskade transfereringar inom socialförsäkringssystemen ochbostadssubventionerna samt höjda skatter, med störst belastning på dem med högainkomster och stora förmögenheter. Kan man få ner arbetslösheten och åstadkommaen jämnare inkomstfördelning försvinner också automatiskt en del av dessainkomstöverföringar.För 1990-talet förespråkar bl.a. följande åtgärder påskatteområdet:kapitalbeskattningen skärps genom ökad likformighet,rätten till ränteavdrag begränsas,förmögenhetsbeskattningen läggs om och skärps,uttaget av energi- och miljörelaterade punktskatter ökas,företagsbeskattningen skärps och anpassas till OECD-nivå,fastighetsskatten breddas till att omfatta alla typer av fastigheter.Ett sådant åtgärdsprogram är en svångrem till vänster. Genom det kaninkomsterna öka med uppskattningsvis 30miljarder kronor.