bet · GG01BoU10 · 1993-03-11 00:00:00 — Ett program för reparation, om- och tillbyggnad av bostäderm.m. för i betänkandet fram förslag till ettROT-program i de delar det avser stöd för reparation ochbostadsförbättringsåtgärder (det s.k. RBF-stödet), räntebidragför ombyggnad av bostäder där ansökan inkommit samtbidrag för ombyggnad av äldrebostäder. Utskottets förslag idenna del innebär en närmare precisering av det ROT-program somfinansutskottet förordat i betänkandet1992/93:FiU10. Övriga delar i det ROT-program somfinansutskottet dragit upp riktlinjerna för redovisas dessutom isina huvuddrag.Regeringens förslag om slopade räntebidrag vid ombyggnad avsmåhus tillstyrks av utskottet. Förslagen avseendesubventionsreglerna för ombyggnader av flerbostadshus sompåbörjas samt RBF-stödet avstyrks med hänvisningtill det förordade ROT-programmet.De motioner som inte omfattas av utskottets tillkännagivandeom utformningen av åtgärderna i ROT-programmet avstyrks avutskottet.Till betänkandet har fogats en reservation (s) och tvåsärskilda yttranden (s) resp. (nyd). Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 8() föreslagit1. att godkänner vad i propositionen förordats ifråga om räntestöd för reparation och underhåll av hyres- ochbostadsrättshus,2. att godkänner vad i propositionen förordats ifråga om räntesubventioner för ombyggnad av småhus,3. att godkänner de ändringar i fråga omräntesubventioner för ombyggnad av flerbostadshus som förordatsi propositionen. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1992väckta motionerna:1992/93:Bo203 av () vari yrkas att rikdagenbeslutar att avskaffandet av RBF-stödet senareläggs ochsamordnas med övergång till konventionell beskattning för deallmännyttiga bostadsföretagen.1992/93:Bo206 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsatsning på kloka framtidsinvesteringar.1992/93:Bo210 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att byte av fönster skall ingå i definitionenför "ombyggnad".1992/93:Bo218 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en plan för byggandet i länenligt punkterna 1--6.1992/93:Bo219 av och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en del av de pengar som avsätts tillarbetsmarknadsåtgärder specialdestineras till räntesubventioneravseende lån till ROT-arbeten på vatten- och avloppsstammar ihus och mark.1992/93:Bo220 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetslösheten i den värmländskabyggbranschen.1992/93:Bo221 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett ROT-program för bostadshus m.m.1992/93:Bo235 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ombyggnader måste få ett sådantfinansiellt stöd att de kan genomföras utan drastiskahyreshöjningar.1992/93:Bo236 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår budgetpropositionens förslag omavskaffande av räntestödet för underhåll av hyres- ochbostadsrättshus,2. att beslutar att regler för räntebidragför ombyggnader får gälla för ombyggnader som påbörjas , omansökan inlämnats till länsbostadsnämnden ,3. att beslutar att ombyggnader av äldrebostäderunder 1993 får ske enligt ombyggnadsregler,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadspolitik och byggande iVästernorrland.1992/93:Bo238 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna attombyggnader, för vilka ansökningar om räntebidrag inlämnats tilllänsbostadsnämnderna , får påbörjas med1992 års regler,6. att som sin mening ger regeringen till känna attombyggnader av äldrebostäder får ske enligt 1992 årsombyggnadsregler,7. att inte godkänner förslaget i proposition1992/93:100, bil. 8, avseende avskaffandet av räntestödet förunderhåll och reparationer i hyres- och bostadsrättshus (RBF),8. att inte godkänner förslaget i proposition1992/93:100, bil. 8, avseende avtrappningen avombyggnadsreglerna för hyres- och bostadsrättshus.1992/93:Bo239 av m.fl. (v) vari yrkas4. att begär förslag från regeringen för att ökaombyggnadsverksamheten,7. att beslutar att ändra förordningen omräntebidrag till ny- och ombyggnad så att alla permanentnytillkomna bostäder ges samma schablonbidrag som nyproduceradebostäder,8. att beslutar att ombyggnad av äldrebostäderunder 1993 bör ske ombyggnadsregler,9. att beslutar att ansökningar om räntebidrag förombyggnad som inlämnats skall få påbörjas med1992 års regler,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-program,12. att för /94 anvisar280000000kr till räntekostnad för statliga garantier på3500000 för lågräntelån till olika former avROT-verksamhet.1992/93:Bo240 av i (kds) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ett avskaffande av RBF-stödettidsmässigt bör samordnas med en övergång till konventionellbeskattning av de bostadsföretag som schablonbeskattas.1992/93:Bo247 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om att ibalansräkningen aktivera den typ av åtgärder som RBF-stödetomfattar även sedan RBF-stödet har avskaffats,2. att -- under förutsättning att avskaffandet avRBF-stödet senareläggs enligt motionens förslag -- beslutar atträntebidrag för RBF-åtgärder endast skall utgå för avbidragsunderlaget.1992/93:Bo249 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att densnarast bör inkomma med ett ROT-program.1992/93:A425 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av infrastruktursatsningar ochROT-program för västregionen.1992/93:A426 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av infrastruktursatsningar ochROT-program för län.1992/93:A445 av Axel m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett ROT-program för Gävleborgslän.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på ROT.1992/93:N317 av m.fl. (s) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av offensiva insatserinom byggområdet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-satsningar inom kommunala lokaler.1992/93:Ub443 av m.fl. (kds, m, fp, c) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser för att se övervattenledningsnäten.1992/93:Ub502 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ROT-program för upprustning av skolansarbetsmiljö.I ärendet har skrivelser inkommit från Vi , ,, , , ,och SvenskaByggnadsarbetareförbundet.Vissa uppgifter om bostadsproduktionen ochbyggsysselsättningenFörhållandena inom bostads- och byggnadssektorerna hargenomgått flera förändringar , medbl.a. stora förskjutningar mellan ny- ochombyggnadsverksamheten. För omkring stod flerlägenheter tomma än under efterkrigstiden.Nyproduktionen av bostäder minskade kraftigt under1980-talets första år för att nå sin lägsta nivå , dåendast 27 500 lägenheter påbörjades. Under de år dånyproduktionen låg på en låg nivå genomfördes i ställetomfattande reparations- och ombyggnadsåtgärder ibostadsbeståndet. Ett s.k. ROT-program (Reparation, Ombyggnad,Tillbyggnad) infördes med flera olika stödformer somsyftade till att stimulera förnyelsen av bostadsbeståndet.Ombyggnadsverksamheten omfattade vid mitten av 1980-taletårligen omkring 30000 lägenheter i flerbostadshus.Bl.a. till följd av den låga nyproduktionen av bostäder ibörjan av ökade antalet bostadssökande ochefterfrågan på småhus. började nyproduktionen ökaoch tilltog fram t.o.m. då ca 67000lägenheter påbörjades. ökade ävenbyggnadsinvesteringarna i näringslivet, och nyproduktionen avkontor och industrilokaler var omfattande. Bakom dennautveckling låg bl.a. avregleringen av kreditmarknaden.Byggnadssektorn karakteriserades aven överhettning som medförde snabbt stigande byggkostnader.För att möta den tilltagande överhettningen på byggmarknadeninfördes senare del olika regleringar för atthålla tillbaka byggandet. Avsikten var framför allt att skapautrymme för nyproduktion av bostäder genom att på olika sättreglera annat byggande än bostadsbyggande.Under de senaste åren har vi åter fått uppleva en snabbförändring både vad gäller bostadsefterfrågan och aktiviteteninom byggnadssektorn. Denna har sedan förstärkts och den prognossom presenteras i årets finansplan visar på ett fortsatt fallunder såväl innevarande år som år 1994.Diagram 1: Totala byggnadsinvesteringar och däravbostadsinvesteringar åren 1970--1994 (miljarder kronor i 1985års priser)Källa: , FinansdepartementetDen rådande lågkonjunkturen påverkade först byggandet avkontor och kommersiella lokaler. Påbörjandet av nya bostäder lågännu på en relativt hög nivå, men under detinnevarande året kan enligt en drastisk minskning avnyproduktionen väntas. Utbudet av bostäder är större än på mångaår, och priserna på villor och bostadsrätter har på mångaplatser i landet fallit kraftigt.Enligt bedömning har egentligabyggnadsarbeten påbörjats i 45000 lägenheter avseendenyproduktionen. I en prognos för nyproduktionen av bostäderunder räknar man med ett påbörjande av mellan 15000och 20000 lägenheter. Enligt motsvarande bedömningar avseendemoderniseringar av lägenheter har de egentligabyggnadsarbetena påbörjats i 35000 lägenheter iflerbostadshus. Ungefär samma ombyggnadsvolym väntas under år1993.Uppgifterna om bostadsproduktionen är emellertid förnärvarande mycket osäkra. Antalet i "formell" bemärkelsepåbörjade lägenheter är betydligt större än detovan redovisade antalet lägenheterna i projekt där de egentligabyggnadsarbetena påbörjats och bedömts fortgå. Detta beror påatt nya villkor för statlig bostadsbyggnadssubvention infördesden och att många byggherrar velat tillförsäkrasig om de tidigare gällande subventionsvillkoren genom attformellt påbörja byggnadsprojektet före årsskiftet.En fördelning av bostadsinvesteringarna på ny- resp. ombyggnadvisar att det funnits ett betydande samband dememellan. I tider med stor nyproduktion har sålundaombyggnadsverksamheten gått ned och när nyproduktionen harminskat har ombyggnadsverksamheten ökat. Detta sambandförefaller nu att brytas. Enligt prognoserkan således en samtidig nedgång i ny- ochombyggnadsinvesteringarna förväntas . Enbidragande orsak till att investeringarna i ombyggnader gått nedär att den genomsnittliga investeringen per ombyggd lägenhet harminskat kraftigt . Den genomsnittligainvesteringsnivån per ombyggd lägenhet ligger på ca225000 kr mot nästan det dubbla sedan.Diagram 2: Bostadsinvesteringarnas fördelning på ny- ochombyggnad --1994 (miljarder kronor i 1985 årspriser)Källa: , FinansdepartementetArbetslösheten bland byggnadsarbetare har under de två senasteåret stigit kraftigt. var problemetdet omvända. Bristen på byggnadsarbetare ansågs leda till enovanligt stor löneglidning som i sin tur bidrog till de snabbtökande byggnadskostnaderna under ett antal år.Enligt arbetskraftsundersökningar() ökade det genomsnittliga antalet sysselsatta inombyggnadsindustrin från 257000 till 1990.År 1991 uppgick årsmedeltalet till 312000. Därefter harantalet sysselsatta gått ned, och för uppgickårsmedeltalet till 273000 sysselsatta. Nedgången har därefterfortsatt och beräknades antalet sysselsatta uppgåtill 252000 (uppgiften justerad med hänsyn tagen till enomläggning av mätmetoden ). Även om den senareuppgiften, på grund av att den avser en enskild månad därsäsongsvariationer m.m. spelar in, inte är fullt jämförbar medde övriga belyser den en nedåtgående tendens.Arbetslöshetssiffrorna för branschen pekar i samma riktning.Frånsett vissa säsongsmässiga variationer har andelen arbetslösainom byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa (kassa 36) ökat sedanmaj 1990. uppgick andelen arbetslösa till2,, medan den hade ökat till 24,7 %.Diagram3: Arbetslösheten bland byggnadsarbetare åren1990--1993 (procent av medlemmarna i kassa 36)Källa: InledningI samband med riksdagsbehandlingen av proposition1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominväcktes motioner med förslag om olika former av stöd i syfte attöka sysselsättningen inom byggsektorn och då speciellt inom dens.k. ROT-sektorn (= Reparation, Om- och Tillbyggnad).Bostadsutskottet avlämnade ett yttrande tillfinansutskottet över de förslag i propositionen och i motionernasom avsåg utskottets beredningsområde (1992/93:BoU2y). Iyttrandet framhöll utskottet vikten av att åtgärder vidtas isyfte att öka sysselsättningen inom olika delar av byggsektorn.Finansutskottet instämde i sitt betänkande i bostadsutskottetsuppfattning och betonade att sysselsättningsskapandeåtgärder inom byggsektorn också bör kunna inriktas mot vissaupprustningsbehov inom den offentliga sektorn (1992/93:FiU1). betänkande påpekades vidare att man erfarit attregeringen hade för avsikt att lägga fram förslag som leder tillökad ROT-verksamhet . Vad finansutskottetanfört i denna fråga gav regeringen till känna.I årets budgetproposition presenteras vissa förslag omförändrade villkor för stödformer av betydelse för den s.k.ROT-verksamheten. Vidare har under den allmänna motionstiden iett stort antal motioner tagits upp frågan om hurbyggarbetslösheten skall kunna begränsas genom olika former avstimulans för ROT-åtgärder såväl i bostadsbeståndet som ikommunala byggnader m.m. Förslag med denna inriktning berör iolika grad flera utskotts beredningsområden, i första handbostads-, finans-, arbetsmarknads- och skatteutskotten. Arbetetinom har fördelats så att den formella behandlingen avhuvuddelen av de aktuella förslagen görs av bostadsutskottet.Förslagen behandlas i detta betänkande. haremellertid utifrån de överväganden utskottet har att göraavseende den ekonomiska politikens inriktning den 25 februaritagit principiell ställning till behovet av åtgärder för attkomma till rätta med det svåra läget på arbetsmarknaden(1992/93:FiU10). Mot denna bakgrund har finansutskottet förordatatt beslut fattas om ett program som syftar till ökadROT-verksamhet . anför isitt betänkande:Enligt utskottets mening bör åtgärderna ha följandeinriktning:Den outnyttjade arbetskrafts- och produktionskapacitet somfinns skall användas för att förhindra ytterligare utslagning.Åtgärderna skall bidra till att öka den offentligasektorns sparande genom att indirekta effekter inräknas.Åtgärder som kan påräkna en betydande andel privatfinansiering bör prioriteras.Mot denna bakgrund anser utskottet att följande åtgärder börvidtas:1. Stöd för reparation och bostadsförbättringsåtgärderRBF-stödet (dvs. räntestödet för reparation av främstallmännyttans hyreshus) bör förlängas att gälla under åren 1993och 1994. Förslaget bör träda i kraft . Kostnadenberäknas till per år.2. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissakommunala byggnaderBidrag skall utgå till kommuner för reparation och underhållav skolor, sjukhem, ålderdomshem, daghem och vissakulturlokaler. Idrottsanläggningar, samlingslokaler ellerva-nätet bör inte omfattas av bidraget. Bidragsandelen bör vara30 %. Den totala kostnaden härför får uppgå till 800 miljonerkronor.3. Räntebidrag för ombyggnad av bostäderRegeringen bör bemyndigas medge att de ansökningar förombyggnad av bostäder som inkom så sent att deinte hann behandlas skall omfattas av regler.Åtgärderna kommer att omfatta ca 5000 lägenheter. Kostnadenberäknas till för år 1993.4. Ombyggnad av äldrebostäderSatsning i form av direktbidrag till ROT-verksamhet bör görasinom äldrebostäder till en kostnad av 120 miljoner kronor.Utskottet förutsätter att regeringen utformar reglerna.5. resurser för kulturmiljövård räknas upptillfälligt med 50 miljoner kronor.6. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenBidragsramen för konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenutökas med 15 miljoner kronor.7. Avdrag mot fastighetsskatten för vissa underhållsåtgärderSkattereduktion mot fastighetsskatten medges för villaägare,bostadsföreningar, bostadsrättsföreningar ochbostadshyreshusägare för underhålls- och reparationsåtgärdert.o.m. den 31 december 1994.Avdrag skall medges av direkta arbetskostnader underförutsättning att åtgärden utförs av momsregistrerat företag.Skattereduktionen medges endast för arbetskostnader somöverstiger per lägenhet, och skattereduktionen fåruppgå till maximalt , lika för alla. Den totalakostnaden beräknas till 1,5 miljarder kronor.8. RäntesubventionerÖverenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokraternahösten 1992 om besparingar på bostadssektorn om 3 miljarderkronor såsom de redovisas i finansutskottets betänkande1992/93:FiU1 (s. 86) ligger fast.Finansutskottet föreslår i detta betänkande att medel anvisasför underhåll och reparationer av vissa kommunala byggnader(punkt 2, ovan). Utskottet återkommer till detta.Finansutskottet förutsätter att vad utskottet här har anfört omåtgärder för att komma till rätta med det svåra läget påarbetsmarknaden beaktas av övriga utskott vid behandlingen avhithörande frågor . Förslag i dessa frågor börenligt utskottets mening föreläggas . Detbör ankomma på resp. utskott att ange den närmare utformningenav förslagen.Finansutskottets ovan återgivna ställningstagande om behovetav ett ROT-program har föregåtts av överläggningar mellanpartiföreträdare från flera olika utskott i syfte att uppnå enså bred överenskommelse som möjligt. Ställningstagandet harsåledes en bred förankring även bland bostadsutskottetsledamöter. Vid kammarbehandlingen avfinansutskottets betänkande 1992/93:FiU10 återremitteradesbetänkandet till utskottet för förnyad behandling. mening bör dock de riktlinjer för ettROT-program som lagts fram av finansutskottet ligga fast. förordat kommer därför att bilda utgångspunktför bostadsutskottets vidare överväganden i detta betänkande.De delar av programmet som avser åtgärder som faller inombostadsutskottets beredningsområde utvecklas och preciseras medbeaktande av förslag i budgetpropositionen och i motioner.Utskottet redovisar även föreliggande planer för det vidareberedningsarbetet inom i de frågor om ROT-programmetsinnehåll som inte formellt behandlas i detta betänkande.Betänkandet har för att underlätta samordningen mellanriksdagens olika beslut avseende ROT-programmet i det följandedisponerats utifrån samma punktindelning som återfinns i detovan återgivna avsnittet i finansutskottets betänkande. Därefterbehandlas vissa frågor om villkoren för stöd enligtROT-programmet och slutligen förslag i propositionen ochmotioner som inte har direkt anknytning till det förordadeROT-programmet. Utskottet vill dock inledningsvis redovisabehovet av ett ROT-program, en fråga som diskuteras såväl ibudgetpropositionen som i ett stort antal motioner.Behovet av ett ROT-programI inte mindre än 16 motioner förs fram krav på mer ellermindre omfattande program för att stimulera olika typer avROT-åtgärder. Gemensamt för förslagen är att de i hög grad utgårfrån den minskade sysselsättningen i byggbranschen. Programmenär ett sätt att tidigarelägga projekt som ändå skulle kommittill stånd och därmed öka sysselsättningen. De förordadeROT-programmen har i många fall en bred inriktning mot såvälbostäder som t.ex. kommunala byggnader m.m.Av motionsförslagen har sex en mera övergripande omfattning.I motion Bo219 (nyd) förs fram krav på stöd till ROT-arbetenpå vatten- och avloppsstammar i hus och mark. Förslag om ettROT-program för bostäder lämnas i motion Bo221 (s). I motionBo239 (v) hemställs om åtgärder för att ökaombyggnadsverksamheten (yrkande 4), ett ROT-program för bostäderoch kommunala fastigheter m.m. (yrkande 11) samt att ett anslagpå skall anvisas till räntekostnader förstatliga garantier om för lågräntelån tillROT-verksamhet (yrkande 12). Förslag om ett ROT-program förbyggsektorn förs också fram i motion Bo249 (nyd) liksom i motionFi211 (nyd) yrkande 16. Slutligen hemställs i motion Bo206 (c)att stöd skall kunna utgå för installation av tilläggsruta m.m.I sju av motionerna förs fram förslag om regionalt inriktadeROT-program.Förslag om ett ROT-program m.m. lämnas i motion Bo218 (s)avseende , i motion Bo220 (s) avseende , imotion Bo236 (s) yrkande 4 avseende , i motionA425 (s) yrkande 2 avseende västregionen, i motion A426 (s)yrkande 1 avseende , i motion A445 (s) yrkande 2avseende samt i motion N317 (s) yrkande 15avseende Sörmland.Slutligen förs i tre motioner fram förslag om ROT-program somfrämst avser kommunala byggnader och anläggningar.Enligt motion N317 (s) yrkande 16 bör ett ROT-program förkommunala lokaler i införas. I motion Ub443 (kds, m,fp, c) yrkande 2 förordas insatser för att se övervattenledningsnäten. Förslaget i motion Ub502 (v) yrkande 6innefattar krav på ett ROT-program för upprustning av skolansarbetsmiljö.Till grund för förslagen i motionerna ligger, som framgårovan, främst en strävan att öka byggverksamheten och därigenomockså byggsysselsättningen. Även om sysselsättning primärt inteär en fråga för bostadsutskottet att behandla kan utskottetkonstatera att arbetsmarknadsläget nu är sådant att det finnsett uppenbart behov av sysselsättningsskapande åtgärder inombyggsektorn. Det är också bedömningar av läget påarbetsmarknaden som ligger till grund för det förslag tillROT-program som i sina huvuddrag förs fram av finansutskottetoch som till väsentliga delar preciseras och konkretiseras idetta betänkande. Det föreligger sålunda en bred enighet ombehovet av att genom särskilda åtgärder motverka nedgången ibyggsysselsättningen.På kort sikt leder nedgången i byggverksamheten till betydandekostnader för den enskilde, för byggsektorn och för samhället iform av ökad arbetslöshet och produktionsbortfall. En fortsattnedgång riskerar dessutom att leda till ytterligare kostnader pålång sikt. Som framhålls i budgetpropositionen (prop.1992/93:100 bilaga 8, s. 112) finns det en stor risk för attkapacitet slås ut i så stor utsträckning under de närmaste årenatt byggsektorn blir en löne- och inflationsdrivande trångsektor under nästa högkonjunktur. även ur ett långsiktigtperspektiv finns det enligt utskottets mening sålunda starkaskäl som talar för att åtgärder vidtas som bidrar till atttrygga en över tiden erforderlig byggkapacitet.Som framgår av det ovan anförda finns det, sett både i ettkortsiktigt och ett långsiktigt perspektiv, starka skäl somtalar för att omedelbara åtgärder vidtas för att ta till varaoutnyttjad arbetskrafts- och produktionskapacitet i byggsektorn.Enligt utskottets mening bör stimulanser införas som leder ökad ROT-verksamhet i första hand under åren 1993 och 1994.Som framgått ovan har finansutskottet den 25 februari 1993förordat att ett ROT-program utarbetas. Med anledning härav ochmed hänvisning till vad utskottet ovan anfört om behovet avett ROT-program bör inte de nu aktuella motionerna föranledanågon ytterligare åtgärd. Till den närmareutformningen m.m. av det nu förordade ROT-programmet återkommerutskottet nedan.Ett ROT-program . Räntestöd för underhållI det ROT-program som finansutskottet förordat ochbostadsutskottet ovan principiellt anslutit sig till ingår sompunkt 1 att det s.k. RBF-stödet, dvs. det bidrag som utgårenligt förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus, behålls . Idetta avsnitt behandlas förslag i budgetpropositionen och imotioner avseende RBF-stödet.Bidrag lämnas enligt RBF-förordningen för vissa underhålls-och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Bidragetutgår fr.o.m. av den beräknaderäntekostnaden för bidragsberättigade åtgärder. Till grund förränteberäkningen ligger en i huvudsak schablonmässigt beräknadkostnad för de utförda åtgärderna. Bidragstiden är 10 eller 20år beroende på hur åtgärderna kan nyttiggöras.I budgetpropositionen föreslås att RBF-stöd inte skall lämnasför åtgärder som , dvs. förpropositionens avlämnande, inte har påbörjats.