bet · GH01SoU2 · 1993-10-12 00:00:00 — Mellan 6 och 8 miljonerskadas allvarligt av ingreppet.I två motioner begärs översyn av abortlagen.I motion 1992/93:So418 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag till en positivändring i abortlagen i syfte att stärka fostrets rätt till liv(yrkande 3). Motionären anser att den nuvarande abortlagenbygger på en rad principer som är felaktiga. Lagen ger enoinskränkt rätt för en individ över en annan individ. Egentligenger det argument som framfördes för den nuvarande lagen,nämligen om individens rätt att bestämma över sin kropp, skälför en restriktiv abortlag, anser motionären. Det ofödda barnetkan inte artikulera sin rätt att bestämma över sin kropp. Därförbör samhället ställa sig som garant för det ofödda barnet.Den nuvarande abortlagen har enligt motionären lastat överhela ansvaret på den enskilda kvinnan. Samhället tvår sinahänder. Den enskilda kvinnan har fråntagits det stöd som kanbehövas mot påtryckningar utifrån. Även det ofödda barnets faderhar enligt motionären fråntagits inflytande över situationen.I motion 1992/93:So496 av och (kds) yrkas att hos regeringen begär enöversyn av abortlag i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkande 1). Motionärerna anser att en allsidigöversyn av abortlagen bör ha som huvudsyfte att diskutera ochklarlägga lagens innebörd när den grundideologi som lagen byggerpå -- synen på fostret som en del av kvinnans kropp --övergetts.I två motioner begärs att tidsgränserna för abort skärps.I motion 1992/93:So412 av m.fl. (c, m, fp,kds, nyd) yrkas dels att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att skärpatidsgränsen för abort från artonde till tolfte veckan (yrkande1), dels att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aborter mellan tolfte ochartonde veckan endast skall ske efter särskilt tillstånd(yrkande 2).Enligt motionärerna är antalet aborter fortfarande mycket förhögt (över 30 000) och takten som de sjunker med är alltför låg.Artonde havandeskapsveckan som en övre tidsgräns för abort utansärskilt tillstånd bör enligt motionärernas uppfattningomprövas. En anledning till en skärpning av attityderna är har gått ifrån uppfattningen att se fostret som en delav kvinnans kropp och att man i stället utgår ifrån att modernoch barnet är två individer.Ett annat tungt vägande skäl för en ändring av tidsgränsen är,enligt motionärernas mening, att den medicinska forskningen lettfram till att man kan rädda barn ända ned mot tjugondeveckan, vilket ställer sjukvårdspersonalen inför ett svårtetiskt dilemma: att jämngamla barn både kan räddas ochaborteras.Abort får aldrig ses som en teknisk fråga om t.ex. olikapreventivmedelsmetoder. Det är viktigt att den etiskt motiveradekänslan för att det faktiskt råder en intressekonflikt bevaras.Det finns hos många en djupt grundad insikt om att fostretsvärde inte får trädas för när. Genom de många aborterna fruktarmotionärerna att en avtrubbning av respekten för livet kan ske.I motion 1991/92:So424 av m.fl. (c)framförs ett liknande yrkande.Abortförebyggande insatserMotionerTre motioner tar upp behovet av olika undersökningar kringabortverksamheten.I motion 1992/93:So475 av m.fl. (fp)begärs sålunda ett tillkännagivande om kartläggning av orsakernabakom ofrivilliga graviditeter och av upplevelserna av en abort(yrkande 3). Motionärerna anser att en kontinuerligkartläggning av orsakerna bakom ofrivilliga graviditeter och enuppföljning av upplevelserna av en abort bör initieras t.ex. avSocialstyrelsen och i samarbete medlandstingen.I motion 1992/93:So512 av () yrkasett tillkännagivande om en undersökning av varför kvinnor väljerabort, i avsikt att utarbeta ett abortförebyggandeåtgärdsprogram.I motion 1992/93:So496 av och (kds) begärs en utvärdering av den abortförebyggandeverksamheten (yrkande 2). Motionärerna vill att demöjligheter som står till buds för att sänka antalet aborteranalyseras i ett vidare samhällsperspektiv.Flera motioner behandlar abortförebyggande insatser.I motion 1992/93:So412 av m.fl. (c, m, fp,kds, nyd) yrkas ett tillkännagivande om att alla kvinnor sombegär abort alltid skall erbjudas stöd och rådgivning (yrkande3).Motionärerna framhåller att anledningen till att en kvinnahamnat i en abortsituation i många fall beror på den socialasituation som hon befinner sig i. Motionärerna menar att varjeabortsökande kvinna skall erbjudas rådgivning som ger möjlighetatt diskutera olika frågor och som ger den abortsökande stöd ochupplysningar om samhällets möjligheter till hjälp och stöd omhon väljer att föda sitt barn.I motion 1992/93:So417 av Skånberg m.fl. (kds) begärsett tillkännagivande om vikten av åtgärder i syfte att kunnaminska antalet aborter (yrkande 2). Det förebyggande ochstödjande arbetet för att fler graviditeter skall få fullföljasmåste enligt motionärerna uppmuntras. Detta kan enligt dem skeexempelvis på följande sätt.1. Mödrahälsovården skall utgå ifrån att graviditeten är någotpositivt för föräldrarna och att graviditeten skall fullföljas.2. Preventivmedelsrådgivningen skall vara väl utbyggd ochtillgänglig i hela landet.3. Ingen skall behöva anföra brist på lämplig bostad som skälför abort. Samhället skall ställa upp med bostad ochbostadsbidrag för den som har behov av det.4. Ingen skall för sina studiers skull behöva begära abort.Studiemedel och stödundervisning för att "ta igen" förloradestudier skall erbjudas.5. Stödfamiljer skall vid behov kunna erbjudas som hjälp åtensamstående mödrar den period man önskar före och efter barnetsfödelse.6. Abortsökande skall delta i ett obligatoriskt samtal medläkare, kurator eller motsvarande.För att ett effektivt socialt stödprogram skall kunna tas frambehövs enligt motionärerna bra underlag om varför kvinnor väljerabort. Det borde därför företas en undersökning om motiven föraborten med tonvikt på vilket stöd man önskar för att inte väljaabort.I motion 1992/93:So418 av () begärs etttillkännagivande om att den abortsökande skall delta iobligatoriska samtal med läkare, kurator eller motsvarande ochatt även fadern skall ha möjlighet att delta i sådana samtal(yrkande 2). I motionen yrkas också ett tillkännagivande omatt mödrahälsovården skall utgå från att graviditet är någotpositivt för föräldrarna och att graviditeten bör fullföljas(yrkande 1).I motion 1992/93:So467 av m.fl. (v)yrkas tillkännagivanden dels om vikten av att förebygga oönskadegraviditeter (yrkande 1), dels om gratis p-piller tillkvinnor mellan (yrkande 2), dels omungdomsmottagningar (yrkande 3) och dels om en enhet med ettkontinuerligt, nationellt och övergripande ansvar för detabortförebyggande arbetet (yrkande 4).Motionärerna konstaterar att antalet utförda aborter minskatårligen. Det är angeläget att samhället på olika sätt verkar föratt få ner aborttalen utan att inskränka på aborträtten. Detbästa sättet att minska antalet aborter är enligt motionärernaatt förebygga oönskade graviditeter. Försök i bl.a. mederbjudande om gratis p-piller till kvinnor mellan 18 och 20 årreducerade aborterna.Motionärerna föreslår att staten erbjuder gratis p-pillereller annat preventivmedel åt alla kvinnor under 21 år.Kostnaderna torde till stor del uppvägas av uteblivna kostnaderför de aborter som därigenom undviks. Upplysning och rådgivningär ett annat utomordentligt bra sätt att förebygga oönskadegraviditeter.Det är viktigt att det för alla ungdomar finns tillgång tillungdomsmottagningar som ger rådgivning om sex och samlevnad,preventivmedel och hur man skyddar sig mot sexuellt överfördasjukdomar. Ungdomsmottagningarna är särskilt viktiga i detförebyggande arbetet mot unga kvinnors oönskade graviditeter.Tidigare har det funnits en enhet på som haftansvar för det abortförebyggande arbetet. Den är nubortrationaliserad. arbetar visserligen medett abortförebyggande program men har inget övergripandesamhällsansvar för detta. Motionärerna föreslår att en enhetinrättas -- antingen under -- som har ett kontinuerligt, nationellt ochövergripande ansvar för det abortförebyggande arbetet.I motion 1992/93:So475 (fp) yrkas ett tillkännagivande omabortförebyggande åtgärder (yrkande 5). Det behövs enligtmotionärerna en kraftfull satsning på abortförebyggande åtgärderutformade med tanke på målgruppen. Det som passar för ungdomarär kanske inte gångbart när det gäller att nå de äldrekvinnorna. Det behövs enligt motionärerna en delmetodutveckling. Motionärerna anser att skolans sex- ochsamlevnadsundervisning måste effektiviseras ochungdomsmottagningsverksamheten byggas ut. Motionärerna anservidare att i samarbete med landstingen,mödrahälsovården, företagshälsovården och skolan bör initieraabortförebyggande åtgärder också riktade till litet äldrekvinnor. Dessa åtgärder kan med fördel kopplas till arbetet medatt förebygga sexuellt överförbara sjukdomar.I motion 1992/93:So510 av m.fl. (s)yrkas tillkännagivanden dels om sex- och samlevnadsundervisning(yrkande 2), dels om att försök bör göras med friapreventivmedel (yrkande 3). Alternativet till abort ärenligt motionärerna inte att tvingas föda ett icke-önskat barn.Alternativet är att undvika de icke-önskade graviditeterna.Detta görs genom förebyggande arbete, upplysning och utbyggdpreventivmedelsteknik.Motionärerna pekar på att när satsade på utbyggnad avförebyggande verksamhet och p-piller sjönk antalet aborter ochär nu 5,3 per tusen kvinnor i åldrarna 15--. I ärmotsvarande siffra 20,4. När 1990 gjordeförsök med att dela ut gratis p-piller till tonårsflickor mellan15 och sjönk antalet aborter per tusen kvinnor från 38till 26. Liknande erfarenheter finns från på70-talet och . Båda dessa handladeom en ökad sex- och samlevnadsundervisning i skolor och blandpersoner som i sitt arbete kom i kontakt med barn och ungdom.Det handlar enligt motionärerna om kunskap och möjligheter tillbra preventivmedel.BakgrundEnligt abortlagen (1974:595) avgörs frågan om abort föreutgången av 12:e havandeskapsveckan av kvinnan själv. Hon fårvägras abort endast om åtgärden skulle medföra allvarlig faraför hennes liv eller hälsa. För abort efter men föreutgången av fordras i princip, utöver vad som gällervid abort , att det företas en särskildkuratorsutredning. Om kvinnan inte medges abort, är läkarenskyldig att hänskjuta frågan till förförnyad prövning. Efter 18:e graviditetsveckan får abort företasendast i undantagsfall. För sådan abort krävs tillstånd avSocialstyrelsens rättsliga råd. Tillstånd får lämnas endast omdet föreligger synnerliga skäl för åtgärden. Tillstånd får intelämnas om det finns anledning anta att fostret är livsdugligt.Någon exakt tidsgräns anges sålunda inte i abortlagen. Påvetenskapens nuvarande ståndpunkt räknar man med att somär 23--kan fås att överleva och att denna tidsgränsinte inom överskådlig tid skall kunna förskjutas nedåt. Den övregränsen för när abort kan medges är enligt Socialstyrelsensrättsliga råd den 22:a graviditetsveckan. Om det kan antas attfostret är livsdugligt, får tillstånd endast lämnas omgraviditeten på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnanmedför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. Av aborternasker före utgången av . sena aborter dvs. sådana som utförs efter utgången av 18:ehavandeskapsveckan. Antalet sena aborter har minskat mycketstarkt sedan början av 1970-talet.En omfattande utvärdering av abortlagen och olika åtgärder isyfte att förebygga aborter genomfördes av 1980 årsabortkommitté och redovisades i betänkandet (SOU 1983:31)Familjeplanering och abort -- Erfarenheter av en nylagstiftning.I slutbetänkandet från utredningen om det ofödda barnet,1989:51 anges bl.a. (s. 61) att en kvinna som övervägerabort alltid kan få kontakt med en kurator för samtal.Enligt vissa undersökningar är det av dem som genomgår abortföre utgången av 12:e graviditetsveckan som hade haftkuratorskontakt. Efter denna tidpunkt hade haft sådankontakt. Skillnaderna är stora mellan sjukvårdsdistrikten.Mannen är sällan med vid kuratorsbesöket. Han är dock oftare medhos kuratorn än i något annat led i abortvården. Kvinnor somhaft kuratorskontakt före aborten erbjuds praktiskt taget alltidkontakt även efter abortingreppet. Få kvinnor utnyttjar dock denmöjligheten.När det gäller sena aborter (efter 18:e graviditetsveckan)anför utredningen (s. 62) att ett framträdande drag iabortutvecklingen är minskningen avdessa aborter. Ännu gjordes (1 098 aborter) avalla aborter senare än . hade denna siffrasjunkit till (256 aborter). Siffran har därefter i stortsett varit . gjordes 227 aborter efter 18:eveckan. Enligt utredningens uppfattning finns det inte anledningatt längre upprätthålla kravet på en kuratorsutredning om abortbegärs efter 12:e graviditetsveckan. I stället föreslås attkvinnan alltid skall erbjudas kuratorsamtal oavsett när abortenbegärs. Kvinnan är däremot inte skyldig att samtala med kuratorninnan abort utförs. Utredningen föreslår att det sjukhus ellerannan sjukvårdsinrättning som har utfört aborten skall ha enlaglig skyldighet att erbjuda kvinnan (föräldraparet)samtalskontakt efter abort. I första hand torde det varakuratorns uppgift att ge detta stöd. Kvinnan (föräldraparet) ärinte skyldig att ställa upp på en sådan kontakt.Utredningen anser inte att det finns etiska, medicinska ellerpsykologiska skäl att sänka 18-veckorsgränsen. Någon ändring avnuvarande ordning föreslås därför inte. Inte heller finnerutredningen någon anledning att ändra den övre gränsen förabort, dvs. Det bör enligt utredningen ankomma påSocialstyrelsens rättsliga råd att följa den medicinskautvecklingen på området och vid behov sänka den gräns som förnärvarande gäller för när abort skall vara tillåten, dvs. När det gäller frågan om att ange förutsättningar förtillstånd till abort efter 18:e graviditetsveckan anserutredningen inte att skäl finns att ändra det nuvarandebegreppet "synnerliga skäl".Enligt utredningens uppfattning utgör 18:e graviditetsveckan , och inom den framtid som kan överblickas, i sig enbetryggande säkerhetsmarginal till livsduglighet. När det gällerden yttersta gränsen för abort, dvs. livsduglighet, konstaterarutredningen att på vetenskapens nuvarande ståndpunkt somär 23--kan bringas överleva och att man inomprematurvården inte räknar med att denna tidsgräns skall kunnaförskjutas inom överskådlig tid. Barnets andningsorgan ärdessförinnan inte tillräckligt utvecklat för att det ens medmycket effektiv intensivvård skall kunna överleva. Utredningenfinner därför inte någon anledning att ändra denna gräns förabort. Enligt vad utredningen anser sig kunna konstatera ärSocialstyrelsens praxis vad gäller beviljande av sena aborternumera mer restriktiv än tidigare och överensstämmer därför välmed lagstiftningens intentioner.Utredningens förslag bereds efter remissbehandling fortfarandei Socialdepartementet.Statsrådet besvarade en fråga iriksdagen om han anser att det finns skäl att ändra den gällandeabortlagstiftningen. Enligt statsrådet finns det inte några skälatt ändra den gällande lagstiftningen.Socialstyrelsen publicerade rapporten (SOS-rapport1990:39) Förslag till abortförebyggande program. I rapportenpresenteras det abortförebyggande arbetet i landet. Vidare angesi rapporten mål för det abortförebyggande arbetet och lämnasförslag till åtgärder på främst regional och lokal nivå.Styrelsens epidemiologiska centrum ger i Statistiskameddelanden ut statistik om aborter.Antalet aborter minskade åter . Då utfördestotalt 34 849 aborter mot 35 1991 och 37 1990.Minskningen är mest markant bland de yngre kvinnorna. Underförsta var det totala antalet aborter 16 926.Under samma tid var antalet tonårsaborter 2 429 mot 3 201 resp.2 745 och 1992.Antalet sena aborter var 223, 166 och år 1990226. har konstaterats en viss underrapportering. Hurstor denna var har dock inte kunnat fastställas.Folkhälsoinstitutet har numera övertagit Socialstyrelsenscentralt samordnande funktion när det gäller abortförebyggandearbete.Folkhälsoinstitutet har ett samordnat program på detta områdebenämnt sexualitet och hälsa. Framför allt har följande områdenansetts centrala under de tre första årens verksamhet vidinstitutet:Bevakning av preventivmedelsrådgivningens utveckling. Specielluppmärksamhet ägnas det utåtriktade arbetets utveckling isamband med förändrat sjukvårdssystem.Metodutvecklingsarbete i storstäderna, med inriktning på attnå utsatta grupper.Stöd till landstingens abort- och STD-förebyggande arbete,vilket bl.a. innebär konferenser för politiker,nätverksseminarier, dokumentation av metoder.Forskning om orsakerna till aborttals upp- och nedgångar,t.ex. utvärdering om sambandet mellan subventionering avp-piller och sänkta aborttal.Kvalitativ forskning om ungdomars sexuella mönster. Specielltgruppen 20--. En rad kvalitativa studier initieras.Utvärdering av lokala sex- och samlevnadsprojekt.Metodutveckling inom sexual- och samlevnadsundervisningen.Sexualupplysning till tonårspojkar, med fortsatt genomförandeav utbildning av manliga sexualupplysare.Institutet anordnade tillsammans med Socialstyrelsensepidemiologiska centrum ett seminarium Aborterna --upp och ner -- om aborternas variationer och förebyggandeinsatser. En rapport från seminariet skall presenteras inomkort.Tidigare behandlingFrågan om en förutsättningslös översyn av hela abortlagenbehandlades senast i betänkandet 1989/90:SoU4. Utskottetvidhöll sin tidigare uppfattning att några skäl att göra ensådan översyn inte hade framkommit och avstyrktemotionsyrkandet. Reglerna om sena aborter behandlades också ibetänkandet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisningtill regeringens kommande överväganden med anledning av det dåjust avlämnade betänkandet från utredningen om det oföddabarnet.Frågor om det abortförebyggande arbetet har vid fleratillfällen behandlats av utskottet. I betänkandet1990/91:SoU4 anförde utskottet bl.a. följande:Utskottet har med stigande oro kunnatkonstatera en årlig ökning av antalet aborter. En vissstagnering har dock ägt rum . Utskottetvill framhålla att det abortförebyggande arbetetmåste bedrivas aktivt. Kommuner och landsting måste nogaanalysera behovet av åtgärder för att åstadkomma en minskning avaborterna och avsätta resurser för detta arbete. Arbetet måste iförsta hand syfta till att minska antalet oönskade graviditeter.Detta förutsätter framför allt en väl fungerandepreventivmedelsrådgivning.Ungdomarna är en mycket viktig grupp att nå i detabortförebyggande arbetet. I likhet med motionärerna ochsocialstyrelsen i det nya handlingsprogrammet vill utskottetframhålla ungdomsmottagningarnas roll. Mottagningarna har visatsig kunna nå ungdomarna och få dem att ta itu med problemen. Detär viktigt att finna nya vägar i det abortförebyggande arbetet.Alternativa rådgivningsmottagningar håller nu på att växa fram.Dessa mottagningar kommer förhoppningsvis också att kunnautveckla goda metoder för att nå kvinnor i abortsituationer.Utskottet har inte minst i HIV- och aidssammanhang framhållitbetydelsen av sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Det ärviktigt att denna undervisning kan utvecklas och nå fram tilleleverna. Utskottet har också tillstyrkt särskildastatsbidrag till utveckling av sex- ochsamlevnadsundervisningen.-- -- --Vid sin senaste behandling av abortfrågan noterade utskottetatt arbetade med att ta fram ett särskilthandlingsprogram för att förebygga aborter. Detta program är nuklart. Programmet innehåller en rad olika förslag till åtgärder.Socialstyrelsen betonar att det lokalt förankrade arbetet ilandstingen måste förstärkas. Även haruppmanat landstingen att verka för en bättre samordning avresurser för STD- och abortförebyggande verksamhet. Utskottetanser det angeläget att handlingsprogram meddess omfattande förslag till insatser verkligen kan föras ut ipraktiskt arbete i landstingen. Utskottet förutsätter attregeringen snabbt prövar de förslag i socialstyrelsenshandlingsprogram som förutsätter regeringens medverkan.Vad utskottet anfört föreslogs som sin mening geregeringen till känna. följde utskottet (rskr. 26).Även i betänkandet 1991/92:SoU5 behandlades ett antalmotioner om abortförebyggande åtgärder. Då behandlades även ettmotionsyrkande om en skärpning av tidsgränserna för abort.Motionerna avstyrktes med hänvisning till att inteborde föregripa behandlingen av regeringens kommande förslag.Den närmare motiveringen har redovisats i det föregående.Senast behandlades frågor om abortförebyggande insatser avutskottet i betänkandet 1991/92:SoU15. Utskottetgjorde följande bedömning.Utskottet vill understryka vikten av att ettaktivt abortförebyggande arbete i enlighet med socialstyrelsenshandlingsprogram kommer till stånd och bedrivs på olika nivåer isamhället. skall enligt föreliggandedirektiv ägna uppmärksamhet åt frågor om sex och samlevnad, somär av stor betydelse ur abortförebyggande synpunkt. I dettaarbete har institutet möjlighet att låta utföra vetenskapligaundersökningar om t.ex. sexualvanor, bedrivaupplysningsverksamhet och vidta andra ågärder av det slag sombegärs i motionerna. Utskottet utgår från attfolkhälsoinstitutet gör de insatser som erfordras.Med det anförda avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna.När det gällde frågan om statliga subventioner avpreventivmedel förutsatte utskottet att regeringen följde främstp-pillerförsäljningen och vidtog erforderliga åtgärder.Utskottet avstyrkte därför en motion om sådana subventioner.Utskottets övervägandenUtskottet anser det mycket angeläget att antalet aborterminskar. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attaborterna fortsatte att minska ochatt minskningen var särskilt markant bland de yngre kvinnorna,där andelen aborter tidigare varit högst. Folkhälsoinstitutetbör enligt utskottet i samråd med Socialstyrelsensepidemiologiska centrum analysera förändringarna i aborttalen iolika delar av landet. Sambandet mellan förändringarna iaborttal och de förebyggande insatserna bör också närmarestuderas. En kartläggning bör ske för att närmare ta reda påorsaken till varför kvinnor väljer abort.För att åstadkomma en fortsatt minskning av aborterna är detenligt utskottet mycket angeläget att fortsätta arbetet på attstärka och förbättra de förebyggande insatserna. I motionernaredovisas olika förslag på förbättringar. Utskottet ser i dettasammanhang med oro på att antalet ungdomsmottagningar minskar,eftersom detta skulle kunna leda till att tonårsaborterna pånytt ökar. bör verka för en fortsattmetodutveckling när det gäller förebyggande insatser och för attdet förebyggande arbetet förs ut i det praktiska arbetet. Någonanledning att begränsa rätten till abort eller att nu se överabortlagstiftningen finns inte.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 1991/92:So424,1991/92:So504 (v) yrkande 1, 1992/93:So412 (c, m, fp, kds, nyd),1992/93:So417 (kds) yrkande 2, 1992/93:So418 (kds),1992/93:So467 (v), 1992/93:So475 (fp) yrkandena 3 och 5,1992/93:So496 (kds), 1992/93:So510 (s) yrkandena 1--3 och 5 och1992/93:So512 (kds). beträffande lagstiftningatt avslår motionerna 1991/92:So423, 1991/92:So514,1992/93:So417 yrkande 1, 1992/93:So486 och 1992/93:So502,res. 1 (s)2. beträffande äggdonationatt avslår motionerna 1992/93:So406, 1992/93:So413,1992/93:So436 och 1992/93:So497,3. beträffande aborteratt avslår motionerna 1991/92:So424, 1991/92:So504yrkande 1, 1992/93:So412, 1992/93:So417 yrkande 2,1992/93:So418, 1992/93:So467, 1992/93:So475 yrkandena 3 och 5,1992/93:So496, 1992/93:So510 yrkandena 1--3 och 5 samt1992/93:So512.res. 2 (s) - motiv.men. (v)den 12 oktober 1993På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), My (), () ochChatrine ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Lagstiftning (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 8 börjar med"Utskottet anser" och på s. 9 slutar med "1992/93:So502 (s)"bort ha följande lydelse:Utskottet har, när utskottet tidigare behandlat dessa frågor,förutsatt att regeringen noga följer utvecklingen på dettaområde och återkommer till med en proposition. Någotförslag har dock inte lagts fram.