bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Enligt regeringens meningligger det därför ett stort värde i att samtliga i en fakultetingående disputerade forskare och lärare ges möjlighet att ival påverka sammansättningen av ledamöter i forskningsråden. Degällande bestämmelserna ger universitets- ochhögskolestyrelserna goda möjligheter att ge elektorsvalen denpraktiska utformning som är den mest ändamålsenliga, exempelvisgenom anordnande av poströstning, anförs det i propositionen.Regeringen tar i anslutning till sina överväganden omforskningsrådsorganisationen upp frågan om långsiktighet iforskningen i ett speciellt hänseende. Med hänvisning till debehov som kan föreligga av garanterad medelstilldelning förviss grundläggande forskning föreslår regeringen att det skallbli möjligt för forskningsråden att besluta om stöd för ensexårsperiod. kan råden besluta om beviljande av medelavseende treårsperioder. Det bör ankomma på regeringen att angevilken högsta andel av rådens anslag som får bindas avfleråriga beslut.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringenförordat i fråga om bemyndigande för forskningsråden ochForskningsrådsnämnden (FRN) att besluta om medelstilldelningför högst sex år.Under förevarande avsnitt av propositionen föreligger iövrigt inget ärende till riksdagen.ForskningsrådsnämndenMot bakgrund av att FRN har ett särskilt ansvar förgränsöverskridande forskning inom områden som är angelägna frånsamhällets synpunkt anser regeringen att nämnden bör kunna få iviss mån förändrade uppgifter.Regeringen föreslår att nämndens verksamhet skallkoncentreras till att ge stöd till områden som i breda termeranges av riksdag och regering. Med hänvisning till attuniversitetens och högskolornas forskningsinformation börförstärkas, föreslås att medel för ändamålet (10 miljonerkronor) förs över från FRN:s anslag till anslaget Vissasärskilda utgifter för forskningsändamål. Även i fortsättningenbör dock FRN ha ansvar för nationella informationsinsatser.Regeringen föreslår -- i avsnittet Vissa anslagstekniska frågor-- även förändringar i vad avser FRN:s fördelning av medel fördyrbar utrustning. Detta senare förslag tar utskottet upplängre fram (s.62 f.).Regeringen anser att FRN genom omfördelning inom sitt anslagbör fördubbla sina insatser för kvinno- ochjämställdhetsforskning. I enlighet med förslag från FRN bör engästprofessur i kvinnoforskning med inriktning pånaturvetenskap inrättas vid nämnden. Den bör enligtpropositionen finansieras genom omfördelning inom nämndensanslag.FRN bör öka insatserna för ungdomsforskning genom att FRNavsätter ytterligare 500000kr härför.Regeringen föreslår att FRN får ett fortsatt ansvar förlongitudinell forskning, särskilt interdisciplinär sådan medinriktning på psykosociala frågeställningar.Nämnden bör genom omfördelning kunna finansiera vissainsatser inom energisystemområdet.Då det är viktigt att forskarutbildningen ökar också inomområden som FRN stöder, bör enligt regeringen nämnden inomramen för de medel som den disponerar fortsättningsvis avsättabelopp för stöd till studiefinansiering inom forskarutbildning.Regeringen begär ett godkännande av vad den i avsnittetSlutsatser förordat beträffande . Vidareföreslår regeringen att till Forskningsrådsnämnden:Forskning och forskningsinformation för /94anvisar ett reservationsanslag på samtgodkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95och 1995/96 som angetts i propositionen, nämligen oförändraderesurser. Under anslaget : Förvaltningberäknar regeringen ett ramanslag på 8936000kr samt begäratt godkänner de riktlinjer för de närmast följandetvå åren som angetts, nämligen oförändrade resurser.Ett par motioner tar upp frågan om sammansättningen avFRN:s styrelse. I motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 43begärs ett uttalande av om principen försammansättningen. Den bör även fortsättningsvis vara attgruppen samhällsföreträdare, främst riksdagsledamöter, skallutgöra majoriteten i nämnden och att företrädarna såsomhittills har att utse vetenskapliga ledamöter. Ett likartatförslag framförs i motion 1992/93:Ub132 (fp) yrkande 1.Utskottet konstaterar att något förslag om förändradsammansättning av inte lagts fram av regeringen.Mot bakgrund av de båda nu förevarande yrkandena vill utskottetbetona att de hittillsvarande principerna för styrelsenssammansättning skall ligga fast. Med det anförda avstyrkerutskottet yrkandena.Enligt motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 47 innebärregeringens förslag beträffande inriktningen av FRN:sarbete att nämndens möjligheter att ta egna initiativ och påeget ansvar identifiera och stödja angelägen forskning minskas.Förslaget bör därför avvisas. Goda möjligheter tillsjälvständiga initiativ och nysatsningar i begränsad skala ärväsentliga förutsättningar för en av FRN:s viktigasteuppgifter, nämligen att bidra till ökad pluralism och vitaliteti forskningen genom att fånga upp nya, ofta tvärvetenskapliga,frågeställningar. Yrkande 2 i motion 1992/93:Ub132 (fp) är avlikartad innebörd. Motionären menar att regeringens förslaginnebär att FRN:s möjligheter att bidra till pluralism ochförnyelse inskränks i takt med att de fria medlen minskar.Som framgått av det föregående har FRN ett särskilt ansvarför gränsöverskridande forskning inom områden som är angelägnafrån samhällets synpunkt. Utskottet har inget att erinra motvad regeringen nu förordar, nämligen att verksamheten vidnämnden koncentreras till att ge stöd till områden som i bredatermer anges av riksdag och regering. I propositionen anges ettantal sådana ämnesområden. Utskottet har kortfattat redogjortför dessa. Utskottet, som i det följande särskilt tar uppregeringens förslag om en gästprofessur i kvinnoforskning medinriktning på naturvetenskap, har inget att erinra mot vadregeringen förordat i nu berört avseende och föreslår därmedatt motion 1992/93:Ub128 yrkande 47 och 1992/93:Ub132 yrkande 2avslås.I motionerna 1992/93:Ub114 (s), 1992/93:Ub132 (fp) yrkande 3och 1992/93:Ub144 (c) begärs ett tillkännagivande avriksdagen om vad i motionerna anförs om FRN:sforskningsinformation. Motionärerna motsätter sig denföreslagna ändringen i FRN:s nuvarande uppgift när det gällerforskningsinformationen och åberopar att FRN byggt upp enomfattande kompetens på området, som riskerar att gå förlorad.Enligt motion 1992/93:Ub132 föreligger en risk i den föreslagnaöverföringen av medlen till ett annat anslag för att användasför universitetens och högskolornas forskningsinformation, dådenna kan användas i eget rekryteringssyfte. Enligt denförstnämnda motionen bör inte bara återförastill FRN, dess anslag bör även tillföras medel förlöntagarorganisationernas samarbete med universitet ochhögskolor för kunskapsspridning.Även i motionerna 1992/93:Ub121 (v) yrkande 35 och1992/93:Ub128 (s) yrkande 44 delvis avstyrks med likartademotiveringar förslaget om ändring i FRN:sinformationsverksamhet. I den senare yrkas i denna del attriksdagen anslår till FRN:sforskningsinformation och för spridning avforskningsinformation med syfte att forskningsresultat skallkunna utnyttjas inom arbetslivet. Även i den förra motionenyrkas att anvisar till FRN:sverksamhet utöver vad regeringen föreslagit.Utskottet, som återkommer i det följande tillmedelsberäkningen under anslaget till FRN, vill med anledningav regeringens förslag och motionerna anföra följande.Utskottet instämmer i vad motionärerna har anfört om FRN:sinsatser när det gäller att sprida information omforskning. Det finns all anledning att uppskatta nämndenskompetens och erfarenhet på området.Utskottet delar emellertid regeringens uppfattning att det nubör läggas ett större ansvar på universitet och högskolor attansvara för forskningsinformationen och att därmed även vissasärskilda medel bör avsättas för ändamålet. Dessa avsesfördelas av regeringen till universitet och högskolor. Avpropositionen framgår att effekterna på läroanstalternas arbetemed forskningsinformation kommer att bli föremål för ensärskild uppföljning. FRN bör, anför regeringen, även ifortsättningen ha ansvar för nationella informationsinsatser,för vilka FRN kommer att ha särskilda medel. Det kan enligt vadutskottet inhämtat röra sig om insatser riktade till skolor,ungdomar och om insatser för populärversioner avforskningsresultat till medborgarna. Utskottet vill också pekapå att alla forskningsråd inom sina ramar har ansvar för attinformera om forskningsinsatsernas resultat. Regeringen börnoga följa hur råden uppfyller detta sitt informationsansvaroch delge detta i nästa forskningsproposition.Utskottet tillstyrker vad regeringen förordat om FRN:sforskningsinformation, och föreslås sålunda avslåmotionerna 1992/93:Ub114, 1992/93:Ub121 yrkande 35 i dennadel, 1992/93:Ub128 yrkande 44 i denna del, 1992/93:Ub132yrkande 3 och 1992/93:Ub144.I motionerna 1992/93:Ub128 (s) yrkande 26 och 1992/93:Kr7 (s)yrkande 5 begärs tillkännagivande av omintensifierade insatser för ungdomsforskning. Motionärernaåberopar satsningar som gjordes i den förra forskningspolitiskapropositionen, som möjliggjort att en mer mångfacetteradforskning har uppnåtts. Det är av stor vikt att denna mångfaldkan bibehållas och stödjas även i fortsättningen. I motion1992/93:Ub128 (s) yrkande 44 i denna del föreslås att 7,5miljoner kronor avsätts för bl.a. forskning om ungdomarslevnadsförhållanden.Av propositionen framgår att FRN i samband med 1990 årsforskningspolitiska beslut fick i uppdrag att fördela medeltill ungdomsforskning. För /93 avsätter FRNdrygt för detta ändamål. Från deungdomsforskningscentra som byggts upp redovisas övervägandepositiva erfarenheter. I propositionen noteras att fleraforskarstuderande arbetar med avhandlingsprojekt inomungdomsforskningens område. Utskottet anser liksom motionärernaatt det är angeläget att det görs insatser för ungdomsforskningoch erinrar om att regeringen -- vilket redan framgått -- anseratt FRN bör avsätta ytterligare för dennaforskning. Härutöver avser regeringen att från trettondehuvudtitelns () anslag E 2. Bidrag tillcentral och lokal ungdomsverksamhet m.m. ställa en halv miljonkronor till FRN:s förfogande för ändamålet. Utskottetkonstaterar att FRN därmed kan stödja forskning om ungdom medminst 5 miljoner kronor.Utskottet anser att motionärernas önskemål beträffandeungdomsforskningen i huvudsak är tillgodosett med de åtgärdersom redovisats i propositionen och som utskottet ställer sigbakom. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna1992/93:Ub128 yrkandena 26 och 44, det senare yrkandet i dennadel, samt 1992/93:Kr7 yrkande 5.Som utskottet redan har redovisat föreslår regeringen atten gästprofessur i kvinnoforskning med inriktning pånaturvetenskap inrättas vid FRN.Utskottet tillstyrker förslaget såvitt avser självainrättandet av gästprofessuren, men anser att den bör inriktasmot teknik och naturvetenskap samt placeras vid iLinköping och ingå i den temaorienterade forskningen vid TemaTeknik och Social Förändring (Tema T). För ändamålet bör 1miljon kronor föras över från anslaget E 15.Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation ochför en femårsperiod anvisas under anslaget till iLinköping: Forskning och forskarutbildning. Utskottet, somåterkommer till beräkningen av anslagen tillForskningsrådsnämnden och föreslåratt med anledning av regeringens förslag underSlutsatser som sin mening ger regeringen detta till känna.I övrigt har utskottet inget att erinra mot vad regeringenförordat beträffande Forskningsrådsnämnden.När det gäller medelsberäkningen under anslaget E 15.Forskningsrådsnämnden: Forskning och forskningsinformation harregeringen beräknat 83006000kr för /94samt oförändrat anslag för återstoden av planeringsperioden.Dock avses medel för verksamheten vid Kollegiet församhällsforskning, SCASSS, föras över till iUppsala inför i perioden. I anslagsbeloppet /94 ingår för dyrbarvetenskaplig utrustning.I motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 44 i denna del föreslås,som redan framgått, att anvisar merän vad regeringen föreslagit. Av förstärkningen avser 10miljoner kronor FRN:s forskningsinformation, 7 miljoner kronorspridning av sådan information om forskningsresultat som kannyttjas inom arbetslivet samt bl.a.forskning om kooperation, folkrörelser och ungdomarslevnadsförhållanden. I samma motion yrkande 46 föreslås attmedel för dyrbar vetenskaplig utrustning inte skall beräknasunder detta anslag. Med hänvisning till att samhälletssärskilda stöd via FRN till forskning på kooperationens områdeupphörde i och med /92 begärs i motion1992/93:Ub153 (s) ett tillkännagivande av om vad imotionen anförts om stödet till kooperationsforskning. Enligtförslag i motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 35 i denna del bör10 anvisas utöver regeringens förslag.Utskottet har i det föregående förordat att den av regeringenföreslagna gästprofessuren i kvinnoforskning skall placeras iLinköping och att motsvarande medel () skallföras över från förevarande anslag till iLinköping.I övrigt hänvisar utskottet till sina ställningstaganden idet föregående beträffande och föreslåratt för /94 anvisar 82006000kr.Beträffande förslaget om stöd till kooperationsforskning,hänvisar utskottet till sin motivering i det föregående(s.44) för avslag på motion 1992/93:Ub656 om forskning ikooperativa frågor vid tillstyrker de i propositionen angivna riktlinjernaför resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 med denändring som följer av den nu av utskottet förordademinskningen. Motionärernas förslag om ökade resurser förnämnden bör avslås av riksdagen.Såvitt avser anslaget : Förvaltningtillstyrker utskottet såväl det av regeringen föreslagnaanslagsbeloppet som de i propositionen angivna riktlinjerna förresurserna för de båda närmast följande budgetåren, vilkainnebär en oförändrad nivå.Utskottet behandlar i detta avsnitt yrkande 5 imotion 1992/93:Ub127 (s), vari föreslås att skallanslå till förverksamheten vid . Dettaär en relativt nybildad nätverksorganisation som samordnar FoUinom området kommunikationshandikapp i landet. Motionärernaåberopar att förutsättningarna för att bedriva forskning inomområdet är särskilt gynnsamma i Örebro.Utskottet vill med anledning av motionen understrykabetydelsen av forskning och utveckling på handikappområdet ochkonstaterar att det i ges goda förutsättningar för sådanverksamhet. Som påpekas i motionen är flera verksamheterförlagda till vilka spelar en viktig roll för döva ochhörselskadade och deras möjligheter till utbildning. Liksomregeringen konstaterar utskottet att olika nätverk ochcentrumbildningar har skapat nya möjligheter för en positivutveckling av interdisciplinär handikappforskning.Utskottet är emellertid inte nu berett att tillstyrkayrkandet.Temaorienterad forskningTemaorienterad forskning är gränsöverskridandevetenskaplig verksamhet som tar sin utgångspunkt i olikaforsknings- eller problemområden. Den bedrivs vid Universiteteti och utgör en sektion av den filosofiska fakultetensamt leds av ett temaråd. Verksamheten är uppdelad på femteman. Forskning och forskarutbildning har bedrivits vid TemaTeknik och Social Förändring (Tema T) samt Tema Vatten i Naturoch Samhälle (Tema V) . Året därefter tillkom tvåteman: Tema Hälso- och Sjukvården i Samhället (Tema H) och TemaKommunikation (Tema K). Det femte temat, Tema Barn (Tema B),inleddes år 1988.Universitetsstyrelsen och temarådet har föreslagit ett nyttforskarutbildningsprogram benämnt Natur-teknik-samhälle.Om temarådet vill skapa ett nytt forskarutbildningsprogramkring grundläggande frågor om naturen och det modernasamhället, anser regeringen att detta bör ske genomomfördelning av tillgängliga resurser. Vidare tillstyrkerregeringen att undersöker förutsättningarna förett nytt tema om etnicitet. Detta bör ske inom befintligaramar. Regeringen föreslår att till temaorienterad forskninganvisas sammanlagt 42434000kr och oförändrade resurserför de därpå två följande budgetåren. Regeringen återkommertill medelsberäkningen under anslaget till iLinköping.Utskottet har i det föregående föreslagit att medel (1 miljonkronor) tillförs den temaorienterade forskningen vid TemaTeknik och Social Förändring för en gästprofessur ikvinnoforskning med inriktning på teknik och naturvetenskap.Den temaorienterade forskningen bör sålunda anvisas sammanlagt43434000kr för /94. Utskottet har i övrigtinget att erinra mot vad regeringen förordat beträffande dentemaorienterade forskningen.5. KvinnoforskningI de forskningspropositioner som har lagts fram under1980-talet har jämställdhetsforskning hört till de områden somprioriterats. Vid i inrättades år 1982en professur i kvinnohistoria. Genom 1984 årsforskningspolitiska beslut tillkom fem forskartjänster ijämställdhetsforskning vid (). Ytterligare en sådan tjänst har senareinrättats där. finns vidare vid rådet engästprofessur för framstående kvinnlig forskare (professur).Vid forskningspolitiska beslut beslötsom ökat stöd till kvinno- och jämställdhetsforskningen delsgenom resursförstärkning till fora för kvinnliga forskareoch kvinnoforskning, dels genom inrättande av tre professurer ikvinno- och jämställdhetsforskning, varav två inomsamhällsvetenskaplig och en inom medicinsk fakultet. Motbakgrund av förslaget i den då föreliggande propositionen attlägga ned Delegationen för jämställdhetsforskning (JÄMFO) ochmed anledning av ett antal motioner beslöt atttillföra () ytterligare medel för attstödja kvinno- och jämställdhetsforskning.Hösten 1992 antog en ny högskolelag (1992:1434). Idenna föreskrivs uttryckligen att jämställdhet alltid skalliakttas i högskolornas verksamhet (5§). I specialmotiveringenanför lagstiftaren att bestämmelsen inskärper en skyldighet atti alla sammanhang i verksamheten vid våra universitet ochhögskolor se till att inte någon missgynnas på grund av sittkön. Upprätthållandet av regeln har setts som en avförutsättningarna för en god utveckling vid våra lärosäten.I den nu föreliggande propositionen konstaterar regeringenatt alltför få kvinnor deltar i forskning ochforskarutbildning. Det är ett jämställdhetsproblem, men ocksåett kvalitetsproblem. Värdefull förmåga går förlorad förforskningen genom den könsmässiga snedrekryteringen.I propositionen (s.173f.) redovisas en del statistiskauppgifter om fördelningen mellan fakulteterna och andelenkvinnor när det gäller nyantagna forskarstuderande och avlagdadoktorsexamina och hur den förändrats /82 till1991/92. Där ges också en redovisning av den genomsnittliganettostudietiden (medianantal läsår) för dem -- män resp.kvinnor -- som avlade doktorsexamen /91 och medelåldernför dem som avlade doktorsexamen /91. att andelen kvinnor bland de nyexaminerade doktorernaökade från till . Under sammatid steg andelen kvinnor bland de nyantagna forskarstuderandefrån till . Kvinnorna är sålunda fortfarande i klarminoritet totalt sett, även om det finns stora skillnadermellan fakulteterna. Kvinnornas andel bland de nydisputeradehar ökat vid alla fakulteter utom teologisk och juridisk. Denmest markanta ökningen har skett inom medicinsk fakultet. Därutgjorde de kvinnliga doktoranderna av de /92 och svarade för en tredjedel av doktorsexaminasamma år. Inom teknisk fakultet har kvinnornas andel bland denyintagna nästan fördubblats och uppgick läsåret1991/. Kvinnornas andel av avlagda doktorsexaminavid teknisk fakultet /92 var 23%.Fördelningen mellan kvinnor och män bland universitets- ochhögskolelärarna har ändrats ytterst litet de senaste åren.Under perioden 1987--1991 har andelen kvinnor blandforskarassistenterna legat något . Under samma tidhar kvinnornas andel bland dem som avlagt doktorsexamen ökatfrån till . Inom tjänstekategorin högskoleadjunkthar andelen kvinnor varit . Bland högskolelektorernahar andelen kvinnor stigit från . Andelenkvinnliga professorer ligger på en fortsatt synnerligen lågnivå; en ökning från kan noteras för denna gruppunder perioden --1991.I propositionen framhålls att en stor outnyttjadbegåvningsreserv finns bland kvinnorna.Chefen för tillsatte enarbetsgrupp, den s.k. JÄST-gruppen, med uppgift att lämnaförslag till åtgärder som förbättrarjämställdheten inom högre utbildning och forskning. Medutgångspunkt i rapporter från JÄST-gruppen och FRN föreslår nuregeringen ett tiopunktsprogram som i korthet innebär följande.Rådet för grundläggande högskoleutbildning anvisas 5 miljonerkronor för insatser i syfte attfrämja jämställdheten.För särskilda åtgärder i syfte att främja jämställdheten viduniversitet och högskolor avsätts årligenunder treårsperioden.FRN:s projektmedel för kvinno- och jämställdhetsforskningfördubblas genom omprioriteringar inom FRN:s anslag.Anslaget till ökas med förforskning och forskarutbildning inom området genus och teknik.En gästprofessur i kvinnoforskning med inriktning pånaturvetenskap inrättas vid FRN. Den finansieras genomomprioriteringar inom FRN:s anslag.Ett nationellt jämställdhetspris om 250000kr instiftas.Återstående utbildningsbidrag omvandlas tilldoktorandtjänster. Genom de sociala förmåner som är förenademed innehav av tjänst är förändringen av betydelse förjämställdheten.Vissa riktlinjer ges för den närmare fördelningen avstudiefinansieringen i syfte att prioritera områden med storainslag av kvinnliga studerande.En samlad utvärdering skall göras av de projekt som bedrivitspå senare år inom universitet och högskolor med sikte på ökadjämställdhet.Chefen för avser att hålla ettseminarium med landets kvinnliga professorer och andra kvinnorengagerade i vetenskapligt arbete. Syftet med seminariet är attsamla in erfarenheter, synpunkter och idéer och att stimuleradet programarbete som avses bli finansierat med de medel om7,som nämnts i det föregående.Jämställdhetsarbetet kommer också att beaktas i det pågåendearbetet med förändringar avseende anslagssystemet för forskningoch forskarutbildning.Utskottet konstaterar liksom regeringen att det är alldelesför få kvinnor som ägnar sig åt forskning. Även omtendensen, som framgår ovan, är positiv, har utvecklingen gåttmycket långsamt och är takten alltför långsam.Trots att den första kvinnan disputerade , var andelenkvinnor som disputerade endast ca 15%.Nu, , är av dem som disputerarkvinnor. Till detta kommer att andelen examinerade kvinnligadoktorer inom vissa vetenskapsområden är mycketliten, t.ex. det tekniska. Andelen kvinnor i traditionellhögskoleutbildning, som utgör basen för rekryteringen tillforskarutbildningen, är något högreän andelen män, 55%.Utskottet finner sammantaget de av regeringen föreslagnaåtgärderna tillfredsställande. Vissa förslag undertiopunktsprogrammet har regeringen lagt fram för riksdagensprövning i skilda avsnitt av propositionen. De behandlas avutskottet i motsvarande avsnitt i detta betänkande. I detföregående har utskottet behandlat forskarutbildningen och demotioner som väckts med anledning därav (s. 33 f.). Likaså harutskottet i det föregående behandlat förslag om FRN:sverksamhet (s.53), där utskottet föreslår en förändring avregeringens förslag om gästprofessuren i kvinnoforskning. Dennaprofessur med inriktning mot teknik och naturvetenskap börenligt utskottet placeras vid motbakgrund av att där finns utbildning av lärare i teknik samt enteknisk högskola och att det i fortsättningen inte skalltillsättas professorer vid forskningsråden (utskottetåterkommer till detta senare i det följande, s. 68). Utskottetbehandlar i det följande anslaget E 13. Vissa särskildautgifter för forskningsändamål, under vilket anslag bl.a.anvisas medel för fora för kvinnliga forskare och för åtgärderför jämställdhet inom universitet och högskolor.Det är också med uppskattning som utskottet kan konstateraatt fora/centra för kvinnliga forskare fungerar som nätverk förde kvinnliga forskarna. De olika former av utåtriktadverksamhet och nätverksarbete som fora/centra bedriver --framhålls det i propositionen -- är av stor betydelse förrekrytering av kvinnor till forskarstudier och forskning samtför att förbättra arbetsvillkoren för kvinnliga forskare ochforskarstuderande.