bet · GG01SoU19 · 1993-04-20 00:00:00 — Stöd och service till vissa funktionshindrade Motioner med anledning av propositionen I betänkandet behandlas regeringens proposition 1992/93:159 omstöd och service till vissa funktionshindrade och 12 motionersom väckts med anledning av propositionen. I betänkandetbehandlas också vissa motionsyrkanden från den allmännamotionstiden 1993.Utskottet tillstyrker propositionen. Utskottet föreslår dockett tillkännagivande till regeringen när det gäller frågan omavveckling av vårdhemmen och specialsjukhusen. Med anledning aven s-motion föreslår utskottet, som inhämtat yttrande frånsocialförsäkringsutskottet, också en översyn av 16-årsgränseninom den allmänna försäkringen.Övriga motioner avstyrks.S-ledamöterna framför i olika reservationer sin uppfattningbl.a. om välfärdspolitiken som grundläggande för en fungerandehandikappolitik och om behov av att annan lagstiftning utvecklasför att tillgodose de funktionshindrades behov. S-ledamöternabegär tillkännagivanden också om försöksverksamhet med dagligverksamhet, i fråga om avvecklingen av vårdhem ochspecialsjukhus samt om avgifter och tillgänglighet när detgäller färdtjänsten. I proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade har regeringen ()föreslagit att anta förslag till1. lag om stöd och service för vissa funktionshindrade,2. lag om införande av lagen om stöd och service för vissafunktionshindrade,3. lag om assistansersättning,4. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),5. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),6. lag om ändring lagen (1962:381) om allmän försäkring,7. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),8. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),9. lag om ändring i ,10. lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott,11. lag om ändring i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhemm.m.,12. lag om ändring i lagen (1992:1529) om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar,13. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighetför vård av barn, m.m.,14. lag om ändring i lagen (1988:1419) om försöksverksamhetinom , hälso- och sjukvårdens samtomsorgsverksamhetens område,15. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529),16. lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisktvångsvård.Regeringen har vidare föreslagit17. att under femte huvudtitelns förslagsanslagBidrag till föräldraförsäkringen för /94 anvisar9 utöver vad som föreslagits i prop. 1992/93:100 bil.6,18. att till Kostnader för statligassistansersättning för /94 under femtehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 1 ,19. att till Vissa statsbidrag inom handikappområdetför /94 under femte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,20. att under femte huvudtitelns ramanslagRiksförsäkringsverket anvisar utöver vad somföreslagits i prop. 1992/93:100 bil. 6,21. att under femte huvudtitelns ramanslagSocialstyrelsen anvisar utöver vad som föreslagitsi prop. 1992/93:100 bil. 6,22. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts i fråga om habilitering och rehabilitering(avsnitt 5),23. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts i fråga om hjälpmedelsförsörjning (avsnitt6),24. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts i fråga om små och mindre kändahandikappgrupper (avsnitt 7),25. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts i fråga om tolktjänst (avsnitt 10),26. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts i fråga om kostnadsfrågor och uppföljning(avsnitt 11).Regeringen () har i bilaga 2föreslagit1. att under åttonde huvudtitelns anslag Bidrag tillvissa handikappåtgärder inom folkbildningen för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad som föreslagits i prop.1992/93:100 bil. 9,2. att under åttonde huvudtitelns förslagsanslagTimersättning vid vissa vuxenutbildningar för /94anvisar utöver vad som föreslagits i prop.1992/93:100 bil. 9.Två lagförslag i propositionen har överlämnats till annatutskott för beredning, nämligen förslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), som har överlämnats tillskatteutskottet, och förslaget till lag om ändring i lagen(1992:1529) om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, som har överlämnats tilljustitieutskottet.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1. Motioner med anledning av propositionen 1992/93:So18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att grunderna för den generellavälfärdsmodellen bibehålls,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sysselsättningssituationen för människormed svåra funktionshinder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avgifter och tillgänglighet när det gällerfärdtjänst,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de ekonomiska problem som kan komma attuppstå för kommunerna genom att personer som har slutenpsykiatrisk vård omfattas av LSS,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tidpunkt för avveckling av vårdhem ochspecialsjukhus,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en samlad bild av denekonomiska situationen för människor med funktionshinder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om spridning av erfarenheter från projekt sombygger på funktionshindrades egen aktiva medverkan,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av att också andra lagar än LSSfungerar för att tillgodose funktionshindrades behov.1992/93:So19 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att någon högsta åldersgräns ej skallinföras avseende rätt till biträde av personlig assistent enligtden föreslagna lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett slutdatum för avveckling avvårdhem och specialsjukhus införs.1992/93:So20 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till enhjälpmedelslag enligt vad i motionen anförts om hjälpmedel efterfunktionshindrades behov,2. att till lag om assistansersättning 4 § gör etttillägg så att ersättning även kan utgå om särskilda skälföreligger enligt vad i motionen sägs om uppmjukning av förbudetmot att ersättning ej skall utgå vid intagning på statlig ochkommunal institution och vid gruppboende,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad flexibilitet vid bestämmande avperioder för assistansersättning,4. att beslutar att 65-årsgränsen för LSS skallslopas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en sysselsättningsgaranti och medel tillarbetsbefrämjande insatser för funktionshindrade,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en lagregel i socialtjänstlagenför att säkerställa färdtjänsten för personer medfunktionshinder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i LSS införa en regel som ger rätttill bistånd vid flyttning till annan kommun,8. att hos regeringen begär förslag till ensanktionsparagraf i LSS enligt vad i motionen sägs om ekonomiskasanktioner mot kommuner som inte fullgör de åtaganden de harenligt denna lag,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändringar i rättshjälpslagen så attpersoner med funktionshinder lättare kan få rättshjälp vidprocesser i socialförsäkringsmål,10. att beslutar att avvecklingen av de gamlavårdhemmen skall vara slutförd när LSS skall träda i kraft den 1januari 1994.1992/93:So21 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till personer som stammar.1992/93:So22 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förstärkt tillsynsansvar ochsanktionsmöjligheter med anledning av lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade.1992/93:So23 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sysselsättningsgarantin enligtHandikapputredningens förslag och behov av försöksverksamhet.1992/93:So24 av och i (kds) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att på annat sätt än genomen fast åldersgräns begränsa kretsen av personer som i lagenskall tillförsäkras fortsatt hjälp av personlig assistent.1992/93:So25 av och () variyrkas1. att beslutar att de som fått rätt till personligassistent får behålla denna rätt efter det attde fyllt ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas ansvar också för rätten tillråd och stöd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagen bör införas somomsorgsverksamheten blir en angelägenhet.1992/93:So26 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrad administration av studiestödet vidteckenspråksutbildning.1992/93:So27 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om höjdåldersgräns för tillfällig föräldrapenning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att se över åldersgränsen 16 åri den allmänna försäkringen.1992/93:So28 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtaltjänst för talskadade.1992/93:So29 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vårdhemsavveckling.Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:So225 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhandikapputredningens slutbetänkande.1992/93:So232 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en handikappombudsman.1992/93:So245 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kooperativa lösningars betydelse förhandikappade.1992/93:So287 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att vuxendövtolkar anställs i tillräcklig omfattning vidlandstingens tolkcentraler.1992/93:So290 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär en tidsplan förgenomförande av Handikapputrednings förslag,1992/93:So423 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förbättrad undervisning i punktskrift.1992/93:So454 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skapa bättre förutsättningar för enskildutvecklingsstörd att gentemot landsting och kommuner hävda sinrätt till särskilda omsorger.Yttranden m.m.Socialförsäkrings- och kulturutskotten har yttrat sig överpropositionen jämte motionerna. Yttrandena fogas tillbetänkandet som bilaga 2 och bilaga 3.Vidare har ett antal skrivelser inkommit från organisationermed synpunkter på förslagen i propositionen.Utskottet har vidare uppvaktats av ,och ().Närvarande vid uppvaktningen var också representanter frånSocialdepartementet. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny rättighetslag för personer medsvåra funktionshinder: lag om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). Lagen skall ersätta lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. och lagen(1965:136) om elevhem för vissa rörelsehindrade m.fl.Den nya lagen skall innehålla bestämmelser om särskilt stödoch särskild service till följande grupper:1. Personer med utvecklingsstörning och personer med autismeller autismliknande tillstånd.2. Personer med betydande och bestående begåvningsmässigtfunktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder, föranledd avyttre våld eller kroppslig sjukdom.3. Personer med andra och varaktiga fysiska eller psykiskafunktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, omdessa är stora och förorsakar betydande svårigheter i dendagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd ochservice.Lagens personkrets skall ha rätt till stöd och service i formav:rådgivning och annat personligt stöd,biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd tillsådan assistans,ledsagarservice,biträde av kontaktperson,avlösarservice,korttidsvistelse utanför hemmet,korttidstillsyn för skolungdom ,boende i familjehem eller i bostad med särskild service förbarn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet,bostad med särskild service för vuxna eller annan särskiltanpassad bostad för vuxna.Personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknandetillstånd samt personer med betydande och beståendebegåvningsmässiga funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålderskall ha rätt till daglig verksamhet.Vidare föreslås vissa tillägg i hälso- och sjukvårdslagen ochi socialtjänstlagen. I hälso- och sjukvårdslagen förslås tilläggom ansvar för habilitering och rehabilitering,hjälpmedel för funktionshindrade samt tolktjänst förvardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva ochhörselskadade. Vissa resursförstärkningar föreslås för attpåskynda utvecklingen av verksamheterna.I socialtjänstlagen föreslås tillägg för att klargörakommunernas skyldigheter dels vad gäller uppsökande ochupplysande verksamhet på äldre- och handikappområdet, dels attplanera sina insatser för personer med funktionshinder. Vidareförslås en utvidgning av tystnadsplikten inom enskild verksamhetpå så sätt att tystnadsplikt skall gälla inom all yrkesmässigtbedriven enskild verksamhet som avser insatser inomsocialtjänstlagen.Stödet till föräldrar till funktionshindrade barn föreslåsförstärkas genom ökat antal kontaktdagar inomföräldraförsäkringen, rätt till tillfällig föräldrapenning ivissa fall även när barnet inte är närvarande och höjdåldersgräns för vård av sjukt barn.Vidare föreslås utvidgat stöd för teckenspråksutbildning.Ny rättighetslag -- allmänna utgångspunkter samt mål förverksamhetenPropositionenI propositionen anförs att människor med handikapp i alltförliten grad fått del i välståndsutveckling. Många medfunktionshinder saknar tillträde till arbetsmarknaden.Levnadsförhållandena för familjer med barn med handikapp ärsvåra. Speciellt svåra förhållanden gäller för människor medallvarliga funktionsstörningar.Den svenska ekonomin går igenom en av sinasvåraste perioder anförs det i propositionen. Vår förmåga tillsolidaritet och inlevelse sätts då på speciellt hårda prov.Ibland förs den fördelningspolitiska debatten som om de flestasvenskar skulle vara "svaga". Det riskerar att dränka kraven påangelägna förbättringar för dem som har det allra svårast. Detär, framhålls det, angeläget att även i svåra tider finnautrymme för förbättringar för de mest utsatta, till vilkamänniskor med svåra funktionshinder hör.En omfattande reformverksamhet för funktionshindradegenomförs, enligt propositionen, redan i statsbudgeten för1992/93. Viktigast är höjningen av vårdbidragen. Vidare harbidragen till handikapporganisationerna höjts kraftigt,rikstolktjänsten har fått ökade resurser, anhöriga tillmänniskor med vissa handikapp har fått möjlighet tillkostnadsfri texttelefon. Resurserna till bl.a. specialskolornaoch i skolan har ökatliksom anslagen till Särvux och till dagstidningar försynskadade. Arbetet för att skapa rimligare levnadsvillkor förmänniskor med funktionshinder måste , enligt föredraganden,fördjupas och intensifieras.En viktig utgångspunkt för insatserna för funktionshindradeär, anför föredraganden, den miljörelaterade handikappsyn sompräglat tänkandet . Enligt denna är handikappinte någon egenskap hos den enskilde, utan ett förhållandemellan skadan eller sjukdomen och personens omgivning. Ettsådant synsätt ställer stora krav på omvandling av såväl denfysiska miljön som servicen.I propositionen anförs att valfrihet och integritet ärde viktigaste begreppen inom handikappolitiken. Begreppen ärsammanlänkade genom att valfriheten stärker den enskildesintegritet. Den humanistiska människosynen där människan alltidär att betrakta som en individ med ett värde i sig ärgrundläggande. Ingen människa är mer värd än någon annan. Enovillkorlig rätt till respekt för människovärdet förändras inteav graden eller arten av funktionsnedsättning. De offentligaåtgärderna måste vara inriktade på att människor medfunktionshinder eller familjer med ett funktionshindrat barnskall kunna leva ett så normalt liv som möjligt.Vidare framhålls att målet för handikappolitiken ärdelaktighet och jämlikhet. Därför, anförs det, är denlagstiftning som föreslås inte detaljstyrande, utan syftartill att definiera rättigheter för människor medfunktionshinder. Den enskilde och i en del fall kommunerna geshärigenom möjligheter att utforma servicen på bästa möjligasätt.Målet för insatserna enligt den nya lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade (LSS) skall, anförs det, vara attfrämja människors jämlikhet i levnadsvillkoren och fulldelaktighet i samhällslivet. Verksamheten skall enligt lagenvara grundad på respekt för den enskildes självbestämmandeoch integritet. Ett avgörande beslut är att ge gravtfunktionshindrade rätt att själva välja personlig assistent.Många olika lösningar måste, enligt propositionen, kunnaväljas för att praktiskt organisera verksamheten: kooperativa,enskilda och offentliga. Detta bedöms leda fram till att ett merdifferentierat serviceutbud växer fram. I propositionenrefereras till Independent Living (STIL) som ettintressant försök att skapa alternativ till och ökavalfriheten för den enskilde. Behovet av kontinuitetunderstryks också.I propositionen anförs att välfärdspolitiken har sinutgångspunkt i människors skilda förutsättningar och behov.Levnadsvillkoren för personer med funktionshinder är i hög gradberoende av hur det omgivande samhället är utformat iförhållande till funktionshindrades förutsättningar och behov.Genom generella åtgärder kan levnadsvillkoren för personer medfunktionshinder förbättras som behovet av särskildaåtgärder minskas. Därutöver behövs individuella insatser medinriktning på den enskildes funktionshinder och behov. Ansvaretför dessa individuellt inriktade åtgärder åvilar främst kommuneroch landsting.Kommuner och landstings skyldigheter gentemot personer medfunktionshinder finns huvudsakligen reglerade isocialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjukvårdslagen(1982:763), lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. och lagen (1965:136) om elevhem förvissa rörelsehindrade barn m.fl. Socialtjänstlagen och hälso-och sjukvårdslagen är avsedda att omfatta samtliga i samhället.De är målinriktade ramlagar, dvs. de ger vissa mål förverksamheten men överlåter åt dem som tillämpar lagarna att medledning av förarbetena ge lagen ett närmare innnehåll.Socialtjänstlagen ålägger varje kommun det yttersta ansvaretför att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp debehöver. Enligt 6 § socialtjänstlagen har den enskilde rätt tillbistånd för sin försörjning och sin livsföring i övrigt om hansbehov inte kan tillgodoses på annat sätt. Den enskilde kanöverklaga ett avslagsbeslut och därmed få rättelse i högreinstans. Lagen preciserar dock inte vilka slags insatser man harrätt till och hur långt kommunens biståndsskyldighet sträckersig.Socialtjänstlagen ålägger också socialnämnden att verka föratt människor som av fysiska, psykiska och andra skäl möterbetydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta isamhällets gemenskap och leva som andra (21 §).Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa på likavillkor för hela befolkningen. Av hälso- och sjukvårdslagenframgår att med hälso- och sjukvård avses åtgärder för attmedicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador.Till hälso- och sjukvården hör också sjuktransporter.Habilitering, rehabilitering och ansvaret att tillhandahållatekniska hjälpmedel har knutits till sjukvårdshuvudmännensallmänna sjukvårdsansvar, utan att det funnits någon särskildbestämmelse om detta. I och med Ädelreformen 1992 har kommunernaövertagit ett visst hälso- och sjukvårdsansvar för personerboende inom särskilda boendeformer för service och omvårdnad,vid bostäder med särskild service och kommunaladagcenterverksamheter.Omsorgslagen tillkom med anledning av att det fanns behov avatt lyfta fram och särskilt reglera samhällets skyldighetergentemot en begränsad grupp människor. På samma sätt harelevhemslagen tillkommit. Dessa båda lagar är s.k. pluslagar,som är avsedda att ge avgränsade grupper en starkare ställning.I anslutning till beslutet om en ny omsorgslag (prop.1984/85:176, bet. SoU 1984/85:27, rskr. 1984/85:386) uttaladeriksdagen att den utvidgning av personkretsen som då gjordesborde ses som ett första steg i ett reformarbete och att allahandikappade barn och ungdomar borde ges samma stöd somomsorgslagens personkrets.Av den kartläggning gjort framgår att detkvarstår betydande klyftor på olika områden mellan människor medfunktionshinder och andra människor. I propositionen anförs attdet således visat sig att och hälso- ochsjukvårdens insatser inte alltid räcker till för att skapalevnadsförhållanden för funktionshindrade som är jämförbara medandra människors.Många vuxna funktionshindrade saknar egen bostad och ärhänvisade till att bo på institution eller i sitt föräldrahem.För många familjer med barn med funktionshinder fungerar intesamhällets stöd tillfredsställande. Möjligheten för mångafunktionshindrade att få personligt stöd är begränsad och iregel får de inte själva bestämma vem som skall ge stödet.Personer med omfattande funktionshinder är sällan delaktiga iarbetslivet och saknar ofta annan daglig sysselsättning.I propositionen anförs att alla funktionshindrade måste kunnatillförsäkras en god service och ett gott stöd oavsett var debor. Den decentralisering som pågår ökar möjligheterna tilllokala anpassningar. innebär ramlagstiftning ochdecentralisering av besluts- och ansvarsfunktioner att det kanbli svårare för funktionshindrade att hävda sina behov. Därförbör svårt funktionshindrades rättigheter i fråga om stöd ochservice i det dagliga livet regleras i en särskild lag. Lagenföreslås ersätta nuvarande omsorgslag och elevhemslag förrörelsehindrade.Den nya lagen föreslås innehålla bestämmelser om särskilt stödoch service som personer som ingår i lagens personkrets behöverutöver vad de får enligt annan lag. Vidare föreslås att lageninte skall innebära någon inskränkning i de rättigheter som denenskilde kan ha enligt andra lagar.Lagen föreslås vara en rättighetslag. Verksamheten enligtlagen skall främja jämlikhet i levnadsvillkor och fulldelaktighet i samhällslivet för de personer som omfattas avlagen. Målet skall vara att den enskilde får möjlighet att levasom andra.I propositionen anförs att även andra personer medfunktionshinder än de som omfattas av omsorglagenspersonkrets är beroende av samhällsinsatser av olika slag föratt kunna leva ett självständigt och oberoende liv. Flertalet avdessa personer bör redan nu kunna få sitt behov av stöd ochservice tillgodosett inom ramen för de åtgärder som reglerasgenom den mer generella lagstiftningen som socialtjänstlagen ochhälso- och sjukvårdslagen.I propositionen framhålls också betydelsen av attsocialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen utvecklas föratt tillgodose behov som personer med funktionshinder har. Vissatillägg föreslås också i dessa lagar liksom vissaresursförstärkningar för att påskynda utvecklingen avhabilitering och rehabilitering, hjälpmedel och tolktjänst.För personer med funktionshinder som är stora och förorsakarbetydande svårigheter i den dagliga livsföringen behövs dockenligt propositionen ett utökat stöd. Med funktionshinderavses ett förvärvat eller medfött fysiskt eller psykisktfunktionshinder på grund av sjukdom eller skada. För attomfattas av lagens personkrets krävs att funktionshindret skallvara stort och varaktigt. Det skall ha en sådan karaktäreller omfattning att det starkt påverkar flera viktigalivsområden .