bet · GG01BoU11 · 1993-03-25 00:00:00 — Dessutom bör nedtrappningen avbostadssubventionerna göras i en sådan takt att oönskade socialaeffekter inte uppstår.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna Bo226 (s) samtBo235 (s) yrkandena 1, 2 och 4 anfört om behovet av förändringari finansieringssystemet bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14.beträffande förändringar i finansieringssystemetatt med anledning av motionerna 1992/93:Bo226 samt1992/93:Bo235 yrkandena 1, 2 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9.Reduktionen av bostadssubventionerna (mom. 15), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Den av" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening skall eventuella framtidanedskärningar i bostadssubventionerna spridas jämnt över helabeståndet och även över alla typer av upplåtelseformer. Detinnebär bl.a. att den beslutade besparingen skallfördelas på hela beståndet bostäder och på allaupplåtelseformer. En sådan fördelning är enligt utskottetsmening nödvändig av såväl boendekostnadsskäl som rättviseskäl.En besparing enbart genom minskade räntebidrag skulle innebäraatt drygt en femtedel av de boende får bära de ökadeboendekostnaderna -- något som naturligtvis inte kan accepteras.En fördelning av de ökade boendekostnaderna på helabostadsbeståndet får dessutom anses vara nödvändig för attundvika fortsatta påfrestningar på fastighetsmarknaden.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna Bo238 (s)yrkande 2 och Bo239 (v) yrkande 1 anfört om att besparingar inombostadssektorn skall fördelas på hela bostadsbeståndet och påalla typer av upplåtelseformer bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15.beträffande reduktionen av bostadssubventionerna år1994att med anledning av motionerna 1992/93:Bo238yrkande 2 och 1992/93:Bo239 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10.En utredning av fastighetskrisen (mom. 17)i (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "De svårigheter" och på s. 17 slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Det finns många tecken på att den fastighetsskris som vi nuupplever långt ifrån är över. Krisen har i hög graddrabbat andra fastigheter än bostadsfastigheter. I takt med attkrisen fortskrider kommer dock bostadsfastigheterna att berörasi ökande grad. I vissa allmännyttiga bostadsföretag är denekonomiska situationen nu sådan att de riskerar att komma påobestånd. Om så blir fallet skulle instabiliteten på marknadenöka och ge ytterligare minskat förtroende på kapital- ochpenningmarknaden. För att motverka denna utveckling måsteomedelbara åtgärder vidtas.Enligt utskottets mening måste regeringen därför ochmed hjälp av kvalificerade, utomstående bedömare utreda hurfastighetsmarknaden kan stabiliseras. I uppdraget bör även ingåatt bedöma konsekvenserna av den besparing på räntebidragen med3 miljarder kronor som regeringen och Socialdemokraterna fattatprincipbeslut om. Resultatet av dessa överväganden börsjälvklart presenteras innan regeringen förelägger ettförslag i frågan.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17.beträffande en utredning av fastighetskrisenatt med anledning av motion 1992/93:Bo248 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11.Markvillkoret och den kommunala förmedlingsrätten (mom.21), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Det bör" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse:Avgörande för en framgångsrik bostadspolitik är att den är välförankrad där den skall förverkligas, dvs. Detbetyder att kommunerna även måste få ett avgörandeinflytande över stadsplaneringen och fördelningen av bostäder.Enligt utskottets mening bör kommunerna ges detta inflytandebl.a. genom att markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten återinförs som förutsättning förstatligt stöd till bostadsfinansieringen. Dessa villkor utgörviktiga medel för kommunerna när det gäller att bedriva denbostadspolitik som svarar mot kommunernas önskemål.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo238 (s) yrkande17 och Bo239 (v) yrkande 6 anfört om markvillkoret och denkommunala bostadsanvisningsrätten som villkor för statligt stödtill bostadsfinansieringen bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:21.beträffande markvillkoret och den kommunalaförmedlingsrättenatt med anledning av motionerna 1992/93:Bo238yrkande 17 och 1992/93:Bo239 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeOskar , , , , , och (alla s) anför:Regeringens bostadspolitiska arbeteI betänkandet behandlas motion Bo233 (s) med yrkande om attriksdagen skall göra ett tillkännagivande om att ettbostadsdepartement bör inrättas. avstyrkermotionsförslaget med motiveringen att det av regeringsformenföljer att regeringen självständigt har att avgöra vilkadepartement som skall inrättas. Utskottets ställningstagande idenna fråga är givetvis formellt helt riktigt och vi har därförinte reserverat oss till förmån för motionen. Detta kan dockinte avhålla oss från att vara starkt kritiska till den brist påintresse för bostadspolitiska frågor som den nuvaranderegeringen visar samt till den minst sagt splittradebehandlingsordning som tillämpas för detta centralasamhällsområde.Efter regeringsskiftet har de bostadspolitiska frågornafördelats ut över sex departementsområden. råddedet dessutom oklarhet om vilket departement som ansvarade förvissa frågor. Bristen på en samlad bostadspolitisk ledning harfått till följd att olika förslag från regeringen intesamordnas. Det saknas ett statsråd och ett departement somkänner ansvar för den samlade bostadspolitikens utformning.Detta är särskilt anmärkningsvärt i dagens läge medefterkrigstidens kanske allvarligaste situation på bygg- ochbostadsmarknaden. Byggarbetslösheten ökar starkt,boendekostnaderna riskerar att stiga till nivåer som är orimligaför en vanlig löntagare och stora problem finns inombostadslångivningen. Allt detta tillåts fortgå utan att någoninstans inom regeringen tar ett samlat ansvar. Även om många avproblemen inom bostadssektorn har sin grund i den rådandelågkonjunkturen har bristen på politiskt ansvar sannoliktbidragit till att problemen förvärrats.En rad exempel kan lämnas på följderna av att enbostadspolitisk ledning saknas inom regeringen. Ett av desenaste exemplen var när regeringen underlät att lägga framförslag om ett ROT-program i budgetpropositionen trots attriksdagen genom ett beslut hade beställt sådanaåtgärder. Detta fick till följd att man inom på korttid tvingades utarbeta ett ROT-program. Ett annat aktuelltexempel är den brist på samordning som tycks föreligga mellannyligen presenterade förslag om ett nytt bostadsbidragssystemoch väntade förslag på bostadsfinansieringsområdet.Även om vi har föga hopp om att tillsättandet av enbostadsminister i den moderatledda regeringen skulle medföranågon påtaglig förbättring av innehållet i regeringspolitikenskulle vi välkomna en sådan åtgärd. Bostadssektorns olikaföreträdare skulle åtminstone få en motpart att diskuteraproblemen inom sektorn med. Förutsättningarna för bredalösningar inom bostadpolitiken skulle också bli bättre.Mål för bostadsproduktionenDet står helt klart att vi riskerar att få enbostadsproduktion på en nivå långt under det verkliga behovetunder . Förutom de negativa effekter som dettafår på bostadsmarknaden riskerar vi att få en utslagning inombyggbranschen som försvårar att en nödvändigbostadsproduktion kommer till stånd. Vi förespråkar därför enlångsiktig strategi och ansvarstagande också från statens sidaför att en erforderlig byggkapacitet behålls och attnyproduktionen ligger på en rimlig nivå.Vi har genom reservationer i andra delar av detta betänkandeklargjort vår inställning till den förda bostadspolitiken. Därhar vi understrukit behovet av en kursomläggning vad gällerbostadspolitiken i stort och föreslagit olika åtgärder i syfteatt förbättra villkoren för bostadsbyggandet. Vi återkommer iett senare sammanhang med närmare preciseringar av hur ettsocialt bostadsprogram för återstoden av kanutformas.Ett särskilt stöd till vissa bostadsrättsföreningarKostnaderna i boendet har ökat kraftigt.Inte minst gäller detta de senare årgångarna av bostäder. Detbetyder att alla berörda parter nu måste medverka till att hållatillbaka kostnadsutvecklingen i bostadsbeståndet i allmänhet ochi de nyaste bostäderna i synnerhet. Sålunda bör de 3 miljarderkronor som avses läggas ut på bostadsmarknaden inteomfatta de senaste årens bostäder. Förutom stat och kommun harockså banker och kreditinstitut ett stort ansvar i dettasammanhang. Deras agerande får inte bli sådant att svårigheternaaccentueras. Det innebär bl.a. att kreditgivarna måste ta hänsyntill kostnadsutvecklingen på bostadsmarknaden. I de fallekonomiska svårigheter uppstår i t.ex. en bostadsrättsföreningbör lösningen bestå i ekonomisk rådgivning, omläggning av lånoch betalningsplaner eller andra liknande åtgärder. Även direktskuldsanering av det slag som är aktuellt för särskilt utsattaprivatpersoner bör kunna förekomma. Ett ansvarsfullt agerandefrån banker och kreditinstitut kan i hög grad bidra till attminska de uppkomna svårigheterna. Det är viktigt att bördornaför de boende fördelas så rättvist som möjligt.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Jag ansluter mig till följande reservationer (s):1.De bostadspolitiska målen (mom. 1)2.De allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 5)3.Bostäder för studenter och ungdomar (mom. 6)6.Bostadsplanering (mom. 10)7.En utredning om bostadsfinansieringens utformning (mom.13) 8.Förändringar i finansieringssystemet (mom. 14)9.Reduktionen av bostadssubventionerna (mom. 15)11.Markvillkoret och den kommunala förmedlingsrätten(mom.21)Jag delar även vad som anförts i det särskilda yttrande somavgivits av de socialdemokratiska ledamöterna avseenderegeringens bostadspolitiska arbete.Jag vill dessutom anföra följande vad gäller:Mål för bostadsproduktionen (mom. 4)Utskottet instämmer helt med vad som i motion Bo239 (v) anförsom vikten av att bibehålla en tillräckligbostadsbyggnadskapacitet. Detta är inte minst viktigt i denrådande lågkonjunkturen med en omfattande byggarbetslöshet.Omkring 30000 lägenheter behöver byggas under denärmaste åren. Det bör ankomma på regeringen att utforma denärmare förslagen om hur en bostadsproduktion på en rimlig nivåskall kunna upprätthållas. Vad utskottet med anledning av motionBo239 (v) yrkande 2 anfört i denna fråga bör som sinmening ge regeringen till känna.Ekologiskt byggande (mom. 11)ställer sig bakom de i motion Bo213 (v)framlagda förslagen om vissa uppdrag till avseendeekologiskt byggande och boende.Det är nödvändigt att de ekologiska principerna tillämpas ialla led i byggnadsprocessen och att förutsättningar skapas förett ekologiskt boende. För att detta skall bli möjligt måsteflera lagar och bestämmelser ändras. Det ekologiska synsättetmåste bilda utgångspunkt för i princip all verksamhet som styrsamhällsutvecklingen. För att stödja ett sådant förändratsynsätt krävs ökad kunskap på ett flertal områden och en planför att successivt introducera ekologiskt utformade bestämmelseri olika regelsystem. Den lista på uppdrag till sompresenteras i den aktuella motionen kan ses som ett första stegi ett sådant arbete.Vad utskottet ovan föreslagit bör med anledning avmotionen Bo213 (v) yrkandena 1, 2, 4 och 6 ge regeringen tillkänna.Ekokommunprojektet (mom. 12)är ett positivt inslag i arbetet för ettekonomiskt och ekologiskt uthålligt på alla nivåer. Ettaktivt deltagande från kommunerna är mycket viktigt för att detekologiska synsättet snabbt skall få genomslag. På den kommunalanivån finns också kunskapen om hur de lokala problemen bäst kanlösas.Som framhålls i partimotionen Jo707 från börEkokommunprojektets fortsatta verksamhet garanteras ett statligtstöd. bör sammanlagt15miljoner kronor användas för detta ändamål. Bostadsutskottettillstyrker också yrkande 4 i den aktuella motionen om att dettill för /94 anvisas 5miljoner kronor på ett nytt anslag i statsbudgeten.Stöd till flerbarnsfamiljer för förvärv av egnahem (mom. 22)Det stöd till flerbarnsfamiljer för förvärv av egnahem somtidigare funnits fyllde enligt utskottets mening en viktigfunktion för de familjer som kunnat utnyttja det. Även om kritikhar kunnat riktas mot enskildheter i stödet måste det anses hafyllt sitt avsedda syfte. Genom stödet har sålunda ett stortantal barnfamiljer givits möjlighet till ett bra boende.Behovet av ett stöd till barnfamiljer för husköp har sedanförvärvsstödet avskaffades inte minskat utan det är snararestörre . Bankerna är mycket restriktiva närfamiljer med låga inkomster vill köpa hus. Särskilt utanförstorstadsregionerna står äldre hus tomma därför att barnfamiljerpå orten inte har råd att köpa dem. Bl.a. dessa förhållandenmotiverar enligt utskottets mening att ett förvärvsstödåterinförs. Det bör därför uppdras åt regeringen att utredamöjligheterna att återinföra ett reformerat system medförvärvslån för barnfamiljer med låga inkomster.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo205 (v) anförtom ett stöd till flerbarnsfamlijer för förvärv av egnahem börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.4, 11, 12 och 22 borde ha hemställt:4.beträffande mål för bostadsproduktionenatt med anledning av motion 1992/93:Bo239 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11.beträffande ekologiskt byggandeatt med anledning av motion 1992/93:Bo213 yrkandena1, 2, 4 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12.beträffande Ekokommunprojektetatt med bifall till motion 1992/93:Jo707 yrkande 4till Ekokommunprojekt anvisar ett reservationsanslag på5000000 kr för /94,22.beträffande stöd till flerbarnsfamiljer för förvärv avegnahematt med anledning av motion 1992/93:Bo205 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,