bet · GH01TU9 · 1993-12-08 00:00:00 — Regeringenanser att denna service även fortsättningsvis bör erbjudas äldreoch handikappade i glesbygden och att därför börersättas för kostnaden härför.8.3 Statens betalningssystemBakgrundDet statliga betalningssystemet består avstatsverkets checkräkning (SCR) i samt statenskoncernkontosystem CassaNova i Postgirot. CassaNova bygger påPostgirots koncernkontosystem, men har anpassats efter statenssärskilda behov av redovisning och information.Riksrevisionsverket () företräder och kontrollerar SCR medanslutna postgirokonton samt betalningssystemet i övrigt.Huvuddelen av de statliga betalningarna förmedlas viaPostgirot och Riksbanken.Regeringens förslagI propositionen föreslås att statens koncernkontosystemCassaNova skall ägas och tekniskt förvaltas av Postgirot BankAB. Det är enligt RRV en oskiljaktig del av Postgirotsbokföringssystem och därmed en integrerad del av Postgirot. Attförlägga driften någon annanstans än i Postgirot är enligt RRVen praktisk omöjlighet. Staten skall genom RRV ha full insyn ochbeslutanderätt i frågor som rör statens betalningssystem.Postgirot får ingen ersättning för förvaltningen. Informationensom hanteras inom systemet skall vara förbehållen staten genomRRV.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet har angett att man inte har någon erinran motvad som i propositionen anförs om statens betalningssystem ochfortsatt huvudmannaskap för statens koncernkontosystemCassaNova.8.4 KreditmarknadsbolagRegeringens förslagPostens affärsområde och Kassa bedriver vissfinansieringsverksamhet vid sidan av postverksamheten, framförallt kreditförmedling åt Nordbanken. Övrig verksamhet bestårhuvudsakligen av betalningsförmedling åt Postgirot och bankernasamt brev- och pakettjänster.I propositionen anges att affärsområdet och Kassa skallombildas till ett aktiebolag, som huvudsakligen skall bedrivapostverksamhet. Den finansieringsverksamhet som bedrivs iBank och Kassa bör överföras till ett nybildatkreditmarknadsbolag, . De verksamheter som detnya bolaget skall få bedriva är att förmedla krediter,betalningar och andra finansiella tjänster. På samma sätt somnär det gäller anges att de begränsningar avverksamheten som skall gälla i kreditmarknadsbolaget skallskrivas in i bolagsordningen. Vidare sägs det att ibolagsordningen bör föreskrivas att denna i vissa väsentligadelar inte får ändras utan regeringens godkännande. Inte helleri fråga om detta bolag bör regeringen, utan att först hörariksdagen, godkänna ändringar i bolagsordningen som medför attbolagets verksamhetsförutsättningar ändras.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker att den finansieringsverksamhetsom nu bedrivs inom affärsområdet och Kassa överförs tillett nybildat kreditmarknadsbolag, . Deriktlinjer som regeringen föreslår för bolaget är enligtnäringsutskottets uppfattning väl avvägda. Näringsutskottetnoterar att det härutöver finns utrymme för bolaget attdistribuera ytterligare finansiella tjänster, t.ex. genom enutökning av den typ av samverkan med banker som för närvarandeförekommer med Nordbanken och Sparbanken.8.5 är ansvarig myndighet för funktionen postbefordraninom totalförsvaret. I uppgiften ingår att utarbeta underlag förstatsmakternas beslut om målen för denna funktion under krig.Vidare skall den funktionsansvariga myndigheten bl.a. samordnaberedskapsförberedelser samt planera och budgetera dessa,samordna och genomföra krigsplanläggning samt svara för attpersonal utbildas. Ansvaret omfattar ocksåpostbefordringsföretagens beredskapsplanläggning ochpersonalkontroll.Postverkets nuvarande kostnader för totalförsvarsåtgärderuppgår till ca . står i dagsjälvt för dessa kostnader.Regeringens förslagRegeringen föreslår att som tillsynsmyndighetinom postområdet övertar funktionsansvaret för postbefordraninom totalförsvaret.Enligt propositionen skall merkostnader för särskildaberedskapsåtgärder för postbefordringen finansieras överstatsbudgeten. Ett postbefordringsföretag bör därför kompenserasav staten om det vidtar åtgärder som har sin grund i beredskaps-och försvarsaspekter och som går utöver vad andra verksamheterav betydelse för totalförsvaret blir ålagda. Omfattningen avdessa åtgärder bör enligt regeringen tills vidare hållas pånuvarande nivå. Regeringen föreslår därför atttillsynsmyndigheten får disponera samma belopp som Postverketanvänder för ändamålet för upphandling av nödvändiga tjänsteroch utrustning från de postbefordringsföretag som är av intressei beredskapssammanhang.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet erinrar i sitt yttrande -- 1993/94:FöU2y --om att kommunikationsverken har utomordentligt stor betydelseför totalförsvaret. I de senaste försvarsbesluten har högprioritet givits åt åtgärder för att säkerställa en godberedskapsnivå inom dessa områden. I samband med de förändringarsom nu vidtas avseende verksamhetsformerna är det därför viktigtatt beredskapsfrågorna uppmärksammas och ges en grundligbehandling. Den uppnådda beredskapsnivån får inte försämras tillföljd av ändrade verksamhetsformer. Snarare bör krav kunnaställas på en förbättring till följd av den effektivisering somsker.Försvarsutskottet framhåller vidare i sitt yttrande att detär viktigt att ansvaret för beredskapsplaneringen klartdefinieras. Lösningen av dessa frågor anges kommaatt kräva kontinuitet och stabilitet. Det är också viktigt attta till vara den kompetens som finns inom området.Försvarsutskottet konstaterar mot denna bakgrund attberedskapsfrågorna uppmärksammats och getts en grundligbehandling i regeringens förslag. Enligt försvarsutskottetsmening har förutsättningar därmed skapats för att bibehålla engod beredskapsnivå. Den valda organisationsformen för attbehandla beredskapsfrågorna bör emellertid följas upp ochutvärderas då erfarenheter vunnits.I en avvikande mening från Socialdemokraterna framförs atten bolagisering innebär ett första steg mot en privatisering somur försvarssynpunkt är negativt.8.6 Internationellt samarbeteI propositionen anges att utvecklingen av det internationellasamarbetet på postområdet går mot att en åtskillnad görsmellan operatörsfunktioner och regulatörsfunktioner. Medoperatörer avses sådana företag eller myndigheter som ombesörjerden praktiska postverksamheten medan regulatörer är demyndigheter som bl.a. uppställer regler för postverksamheten.Regeringen bedömer att när det gäller de uppgifter i detinternationella samarbetet som har karaktären avmyndighetsutövning är det naturligt att tillsynsmyndigheten viden bolagisering av träder i ställe. Dettainnebär bl.a. att huvudansvaret för de ingångnaöverenskommelserna inom ramen för ()flyttas till tillsynsmyndigheten i den utsträckning det rör sigom regulatörsuppgifter.För operatörsfunktionen bedöms att är detenda möjliga valet det blivande statliga postbolaget, Posten AB.Regeringen föreslår därför att det bör ankomma på attföreträda i frågor som avser affärsmässig och operativverksamhet på postområdet, t.ex. taxor och system för avräkningoch tekniska standarder.8.7 har utvecklat ett postnummersystem för atteffektivisera det nationella sorterings- och transportsystemet.Postnumren gör det möjligt för att åstadkomma enrationell och effektiv postdistribution till lägsta möjligakostnad.Enligt regeringens mening tillgodosespostbefordringsföretagens intressen bäst genom att det statligapostbolaget övertar förvaltningen av postnummersystemet. Bolagetmåste dock ha skyldighet att informera tillsynsmyndigheten innanviktigare ändringar genomförs liksom att offentliggöra beslutadeändringar innan de genomförs. Härigenom tillgodosesäven andra intressenters behov av tid för införande av nyauppgifter i sina adressregister och andra register.8.8 AnslagsfrågorI propositionen anges att myndighetsverksamhet enligt denföreslagna postlagen i princip skall finansieras med avgifter.Regeringen anser emellertid att kostnader för upphandling avsamhällsåtaganden samt för totalförsvarets behov bör finansierasöver statsbudgeten. Regeringen beräknar att dessa ersättningarkommer att uppgå till per år.Medelsberäkningen fördelas på följande ändamål:24 miljoner kronor; Totalförsvarets behov av postbefordran.27 miljoner kronor; Befordran av blindskrift.20 miljoner kronor; Handikappservice i samband medpostservice.Regeringen har tidigare förordat att den nya regleringen avpostmarknaden och bolagiseringen av genomförs den 1februari 1994. För perioden från februari till juni 1994beräknas den sammanlagda ersättningen till 29,6 miljoner kronor.Regeringen föreslår att detta belopp anvisas på tilläggsbudget.För samma period föreslås vidare att Post- och telestyrelsensförvaltningskostnader täcks inom ramen för det ordinarie anslagsom disponerar för /94.8.9 MotionsförslagI motionerna T21 (v) och T25 (s) avstyrks regeringens förslagatt ombilda till ett aktiebolag. Följaktligenavstyrks även de regeringsförslag som sammanhänger med denföreslagna bolagiseringen.8.10 ställningstagandeRiksdagen har vid upprepade tillfällen slagit fast att allaskall ha tillgång till en väl fungerande post- och kassaservice.Trafikutskottet anser att detta mål bör bestå. Utskottet hardärför ingen erinran mot att regeringen ges bemyndigande attträffa avtal med om att upprätthålla post- ochkassaservice i hela landet. Som utskottet har anfört tidigareförutsätts att en löpande uppföljning görs över hur post- ochkassaservicen kommer att utvecklas.Trafikutskottet delar vidare finansutskottets bedömning omstatens betalningssystem. Utskottet tillstyrker följaktligen vadregeringen föreslår om äganderätten till statenskoncernkontosystem CassaNova.Utskottet instämmer i näringsutskottets uppfattning omkreditmarknadsbolaget. Utskottet tillstyrker följaktligen ocksåvad regeringen förordat om inriktningen av verksamheten i detnybildade kreditmarknadsbolaget.Utskottet anser det angeläget att de särskildasamhällsåtagandena på postområdet kan föras vidare i den nyaavreglerade miljön på postområdet. Utskottet anser att det är enprincipiellt riktig ordning att kostnaderna för särskildasamhällsåtaganden regleras genom avtal mellan staten ochaktuella postbefordringsföretag. Genom den föreslagnafinansieringsformen skapas en ökad grad av tydlighet isamhällets beställningar. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag om finansieringen avblindskriftsförsändelser och handikappservice.Beträffande totalförsvarsfrågorna delar trafikutskottetförsvarsutskottets uppfattning att regeringens riktlinjerinnebär att förutsättningar skapas för att bibehålla en godberedskapsnivå. Utskottet har tidigare behandlat frågan om enuppföljning av den nya lagregleringen och bolagiseringen avPostverket. Utskottet förutsätter att inom ramen för dettaarbete kommer även beredskapsmässiga frågor att behandlas sompåtalats av försvarsutskottet. Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund regeringens förslag om uppgifter inomtotalförsvaret och finansieringen av totalförsvarets behov avpostbefordran.Utskottet delar regeringens bedömning av hur börföreträdas i det internationella samarbetet. Utskottetförutsätter att berörda parter kan utveckla ett effektivtsamarbete för att undvika dubbelarbete och gemensamt verka föratt de postpolitiska målen främjas.Utskottet anser att det är mest ändamålsenligt att ansvaretför postnummersystemet vid bolagiseringen av fårövertas av det statliga postbolaget. Av hänsyn till övrigapostbefordringsföretag och externa intressenter bör dock PostenAB som föreslås vara skyldigt att informera tillsynsmyndigheteninnan viktigare ändringar beträffande postnumren vidtas ochoffentliggöra dessa innan ändringarna genomförs.Utskottet tillstyrker följaktligen att regeringen bemyndigasträffa avtal med om postnummersystemet.Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringensförslag om samhällsbetalda åtaganden. Utskottet har vidareförordat att skall bolagiseras , dvs.en månad senare än vad regeringen föreslagit. Härav följer attmedelsbehovet för upphandling av särskilda samhällsåtaganden börberäknas till 23,7 miljoner kronor.I samband med behandlingen av anslagsfrågor kan utskottetvidare konstatera att det tidigare ställningstagandet för enmervärdesskatt på för befordran av brevförsändelserpåverkar Postens resultat positivt som statensinkomster försämras. Utskottet förutsätter att regeringen isamband med budgetproposition redovisar förslag hurdenna icke förutsedda statsfinansiella resultatförsämring påuppskattningvis kan kompenseras genomen reducering av anslaget till för rikstäckandebetalnings- och kassaservice.9 Lagförslagen i propositionen9.1 Regeringens förslagI propositionen föreslås att antar en postlag.Postlagen har till syfte att fastställa grunden för den post-och kassaservice som skall erbjudas allmänheten. Lagen avsesockså ge statsmakterna möjlighet att kontrollera att depolitiska målen för post- och kassaservice uppfylls på enavreglerad postmarknad. I propositionen redovisas vidare vissaändringar i nu gällande lagstiftning. Dessa ändringar motiverashuvudsakligen av förslaget till postlag och förändradverksamhetsform för . I det följande beskrivshuvuddragen i regeringens lagförslag.Varför reglering?Som bakgrund för regeringens ställningstagande anges attdagens situation med möjlighet för flera konkurrerandepostföretag att etablera sig på marknaden förstärker behovet aven reglering på postområdet. Regeringen framhåller ipropositionen att det är av avgörande betydelse att statenskaffar sig ett instrument för att se till att vissagrundläggande behov av postkommunikation kan tillgodosesöverallt i landet.Till bilden hör vidare enligt propositionen att med frikonkurrens finns det risk för att den icke lönsamma postservicenförsämras om inget görs för att förhindra detta. Det ärnaturligt att nya postbefordringsföretag försöker koncentrerasig på den del av postverksamheten som ger störst vinster,framför allt företagspost i de större städerna vilket kanförsvåra situationen för det eller de företag som vill ellermåste ägna sig åt en rikstäckande postservice. Det är därför avavgörande betydelse att staten skaffar sig ett instrument föratt se till att vissa grundläggande behov avpostkommunikationer kan tillgodoses överallt i landet och intebara där den är lönsam. En reglering tjänar också syftet att gepostbefordringsföretagen vissa spelregler för sin verksamhet.Övergripande målDe nuvarande övergripande målen om rikstäckande post- ochkassaservice bör enligt regeringen ligga fast och anges i enpostlag. Det innebär att en daglig och rikstäckande brev- ochpaketbefordran skall tillhandahållas och enstaka brev och paketbefordras till enhetliga och rimliga priser. Vidare skall detfinnas en rikstäckande kassaservice som innebär att alla kansända och ta emot betalningar till enhetliga priser.Ansvaret för den grundläggande post- och kassaservicen skallenligt lagförslaget vila på staten. Staten kan sedan uppdra åtett eller flera företag att medverka till att en sådan servicefinns. Inledningsvis anges att en väl fungerande post- ochkassaservice i hela landet skall säkerställas genom avtal medblivande Posten AB.UppföljningI postlagen anges att regeringen själv eller genom enmyndighet fortlöpande skall följa utvecklingen på postområdetoch bevaka att post- och kassaservicen motsvarar samhälletsbehov. Därigenom ges regeringen möjlighet att kontrollera att degrundläggande krav på service som samhället ställer tillgodoses.Den snabba utvecklingen på kommunikationsområdet kan ocksåmedföra att förändrade eller nya krav behöver ställas upp.TillståndsanmälanEnligt förslaget till postlag gäller att den som vill bedrivapostverksamhet måste anmäla detta till tillsynsmyndigheten.Däremot fordras inget tillstånd. Företag som befordrar brevskall enligt lagen stå under myndighets tillsyn. Postlagen angervidare att postverksamhet skall skötas på ett tillfredsställandesätt så att avsändarnas och mottagarnas personliga integritetskyddas.Tystnadsplikt för brevBestämmelser om tystnadsplikt införs i postlagen och gällerbrevmeddelanden eller därmed jämställda försändelser.Tystnadsplikten gäller alla som fått tillgång till brev sombefordras i postverksamheten och avser såväl innehållet i brevetsom avsändares och mottagares identitet.Bolagiseras Postverket gäller inte längreoffentlighetsprincipen. Därför föreslås särskilda bestämmelserom tystnadsplikt i den nya postlagen, vilka därmed gäller allapostföretag.OffentlighetOffentlighetsprincipen kommer fortsättningsvis att gälla dedelar av Postens verksamhet som rör myndighetsutövning. Postens uppgifter vid allmänna val, postdelgivning,tullmedverkan m.m.Obeställbara försändelserPostlagen föreslås reglera hur obeställbara försändelser skallhanteras. Bestämmelserna kommer till skillnad från attgälla alla postföretag, men begränsas till enbart brev. Det blirtillsynsmyndigheten som kommer att ansvara för hanteringen avobeställbara brev. I en situation med flera postföretag blir detenbart tillsynsmyndigheten som får rätt att öppna obeställbarabrevförsändelser.Ansvar förutsätter avtalPostverkets nuvarande ansvarighetskungörelse upphör om Postenblir aktiebolag. Ansvarigheten föreslås i stället regleras ipostlagen och då enbart avse brevförsändelser.Frihet att ge ut inrikes frimärkenPostlagen föreskriver inga begränsningar av rätten att ge utfrimärken för inrikes brev. Regeringen förutser dock inte någotintresse hos andra postföretag än att ge ut frimärken.Däremot anger postlagen regler för användande av frimärken vidutrikes försändelser.Fortsatt röstning på postkontorenRikskatteverket föreslås bli central myndighet för alla formerav röstning i val om Posten bolagiseras. Regeringen anser attdet i de olika vallagarna bör föras in att poströstning, precissom , får ske på postkontoren och att Posten utserröstmottagare.Andra uppgifter som postdelgivning, utlämning av körkort ochhandläggning av flyttningsanmälan kommer även i fortsättningenatt kunna ske genom medverkan av Posten på uppdrag av myndighet.Regeringen föreslår att det skall vara möjligt attge dessa uppdrag även till andra postföretag.Postens tullkontroll blir kvarTullagen föreslås ändras så att blir skyldigt attmedverka vid tullkontroll av postförsändelser. Annars befararregeringen allvarliga förseningar på grund av det stora antaletförsändelser som passerar posttullanstalterna.Ny tillsynsmyndighetI propositionen anges att det självfallet är viktigt att kunnaförebygga uppkomsten av oseriös verksamhet liksom att iefterhand kunna ingripa mot konstaterade missförhållanden. Dettatorde enligt regeringens mening kunna uppnås även utan ett kravpå tillstånd, nämligen genom att låta postverksamheten i landetstå under tillsyn av en statlig myndighet. Sedan den 1 juli 1992finns en särskild myndighet, , som har hand omtillstånd och tillsyn m.m. på telekommunikationsområdet.Eftersom tillsynen på postområdet torde kräva förhållandevisbegränsade resurser anser regeringen att det saknas anledningatt tillskapa en särskild tillsynsmyndighet för detta område.Med hänsyn till detta och eftersom posttillsynen har vissaberöringspunkter med den verksamhet som utövas av Telestyrelsenenligt telelagen, förordar regeringen att styrelsen blirtillsynsmyndighet även på postområdet. En avtillsynsmyndighetens uppgifter blir att fortlöpande följautvecklingen på hela postområdet och bevaka att dengrundläggande postservicen motsvarar samhällets behov. Ipostlagen anges de formella befogenheterna och sanktioner sombehövs för att tillsynen skall kunna bedrivas på ett effektivtsätt.9.2 MotionsförslagI motionerna T21 (v) och T25 (s) avvisas regeringenslagförslag.9.3 yttrandeKonstitutionsutskottet föreslår i sitt yttrande --1993/94:KU2y -- en ändring i förslaget till postlag. i 19 § 3 om tystnadsplikt bör hänvisningen tillrättegångsbalken utformas så att den inte bara avserkvarhållande av försändelser utan också beslag av försändelser.Konstitutionsutskottet föreslår därför att föreskriften fårföljande lydelse: "3. uppgift som hänför sig till åtgärd attkvarhålla eller beslagta försändelser enligt bestämmelserna i 27kap. "anger vidare i sitt yttrande attuttrycket "postverket" förekommer i bådetryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Fråganom en redaktionell ändring i grundlagarna med anledning avförslaget om en bolagisering av bör enligtkonstitutionsutskottet kunna tas upp i samband med beredningenav de grundlagsförslag som beräknas bli inlämnade i december1993.9.4 ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att postmarknaden börlagregleras.En väl fungerande postservice är av stor samhälleligbetydelse. Angelägenheten av att postverksamhet kan bedrivas påett effektivt och tillförlitligt sätt, som denpersonliga integriteten kan skyddas, talar för att verksamhetenunderkastas vissa regler. I fråga om såväl brev som paket haravsändare och mottagare ett befogat krav på att förmedlingensker på ett effektivt och tillförlitligt sätt. Det är ocksåviktigt att avsändare och mottagare kan lita på att innehållet ipostförsändelser inte röjs. Detta gäller framför allt innehålleti brev, som generellt måste anses ha en förtrolig och personligkaraktär. Av detta följer att de förändringar som föreslås påpostområdet innebär en precisering och renodling avstatsmakternas politiska ansvar för post- och kassaservicenresp. ansvaret för att skapa spelregler som möjliggör ochstimulerar konkurrens inom postområdet.Utskottet anser att regeringens förslag till postlag synesvara väl ägnat att säkerställa att de av fastställdamålen för postverksamheten uppfylls. Enligt 1 § i förslaget tillpostlag skall det i landet finnas en rikstäckande postservicesom innebär att brev och paket kan nå alla oavsett adressort.Det skall finnas möjlighet för alla att få brev befordrade tillenhetliga och rimliga priser. Privatpersoner skall också hamöjlighet att få paket befordrade till enhetliga priser.Därutöver skall det finnas en rikstäckande kassaservice sominnebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emotbetalningar till enhetliga priser. Utskottet vill ocksåframhålla betydelsen av vad som anges i 2 § om regeringensansvar att följa utvecklingen på postområdet och bevaka attpostservice och kassaservice motsvarar samhällets behov.Beträffande postlagens lydelse ansluter sig trafikutskottettill uppfattning. Hänvisningen tillrättegångsbalken bör sålunda utformas så att den inte bara avserkvarhållande av försändelser utan också beslag av försändelser.Det betyder att 19 § första stycket punkt 3. bör ha följandelydelse: "3. uppgift som hänför sig till åtgärd att kvarhållaeller beslagta försändelser enligt bestämmelserna i 27 kap.rättegångsbalken. "Utskottet har i det föregående förordat en senareläggning avPostens bolagisering från , som regeringenföreslår, till . Som en följd av dettaställningstagande bör ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna i regeringens förslag till postlagerhålla av utskottet i bilaga 2 framlagt förslag tilllydelse. Vidare bör ikraftträdandebestämmelserna i regeringenssamtliga övriga lagförslag ändras på sätt som framgår avutskottets hemställan.Med de sålunda föreslagna ändringarna tillstyrkspropositionens förslag till postlag och samtliga övrigalagförslag.10 Adresshantering10.1 MotionsförslagI motion T27 (fp) konstateras att flyttar tvåmiljoner personer i landet. Dessutom ändrar sinapostnummer i 1,5 miljoner fall på grund av ändradedistriktsindelningar, nya kvarter m.m. Med en stor postmängdmåste det enligt motionären då och då bli fel som beror på attadressuppgifterna inte är korrekta. Kostnaderna förfelförsändelser är mycket stora. För att underlätta uppgiftenoch minska kostnaderna för felförsändelser anges att Posten harbyggt upp ett basregister över människor, företag och adresser iSverige. Detta skall innehålla alla postadresser och på siktfinnas i lokala postkontors terminaler för automatiskaadresskontroller. Posten levererar dessa ändringar tillfolkbokföringsregistret men också till SPAR-registret.Båda dessa register är enligt motionen beroende av att defår ändringarna snabbt och läsligt. Flyttningsanmälningar,postnummersystemet och basregistret kan användas till annat änatt garantera att post kommer fram till rätt adress.