bet · GG01NU27 · 1993-03-25 00:00:00 — 1992/93NU27ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:100 bilaga 13() littera B (näringspolitik m.m.) punkterna3 och 9,dels -- helt eller delvis -- sex motioner från allmännamotionstiden.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avstatssekreterare och departementsrådet , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillkostnader för omstruktureringsåtgärder m.m. i statliga företaginför förestående privatiseringar. Motioner (s; v) med krav påatt privatiseringarna skall stoppas avstyrks. Vidare avstyrkerutskottet motionsyrkanden (s) med begäran om att ettförvaltningsbolag för de statliga företagen på nytt skallbildas. I båda fallen får motionerna stöd i en reservation (s)och en meningsyttring (v).Även förslaget i budgetpropositionen om medel till AB Götakanalbolag för upprustning och drift av kanalen tillstyrks avutskottet. Motioner (s; fp) som går ut på att redan nuskall uttala sig om nivån på anslaget för /95avstyrks.Slutligen avstyrker utskottet en motion (s) om en förändradorganisation inom ; detta är en frågasom det i första hand ankommer på företaget att fatta beslut om,framhåller utskottet. I proposition 1992/93:100 bilaga 13 ()framlägger regeringen -- efter föredragning av statsrådet -- förslag om anslag m.m. under tolfte huvudtiteln /94. Under här angivna rubriker föreslås:B 3. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag m.m. (s.36)att till Kostnader för omstrukturering av vissastatligt ägda företag m.m. för /94 anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.B 9. Medel till AB kanalbolag för upprustning och driftav kanalen (s.44)att till Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen för /94 anvisarett reservationsanslag på . De motioner som behandlas här är följande:1992/93:N235 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om AB kanalbolags framtidaunderhållsbehov.1992/93:N236 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den förändrade organisationen inom Svenskarymdaktiebolaget.1992/93:N258 av Bo Finnkvist m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bilda ett förvaltningsbolag för statens företagför att få en bättre ledning,2. hos regeringen begär att försäljningen av statens företagoch naturtillgångar stoppas och att regeringen i ställetöverväger att bilda en statlig skogskoncern.1992/93:N281 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (12) att beslutar att återinföraförvaltningsbolaget /93:N313 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om AB kanalbolags framtida behov av medelför drift och underhåll.1992/93:N316 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandena att riksdagen14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statliga företag,15. beslutar återkalla bemyndigandet vad gäller regeringensrätt att sälja statliga företag, enligt vad i motionen anförts. Privatiseringen av statligt ägda företagPå förslag av regeringen beslutade i december 1991att privatisera vissa statliga företag (prop. 1991/92:69, bet.NU10). Regeringen bemyndigades att sälja statens aktier m.m. i34 angivna företag. Till dessa företag hör , , , AB (), () samt -- eftergenomförd ombildning till aktiebolag -- Statens vattenfallsverkoch . Vidare bemyndigades regeringen att avvecklaFörvaltningsaktiebolaget , vilket hade förvaltat statensaktier i ett antal hel- eller delägda företag. En särskildkommission, den s.k. (ordförande:tekn. ), har tillsatts med uppgift att bedömavissa centrala frågor kring varje enskilt försäljningsärende.I en reservation (s), som fick stöd i en meningsyttring (v),avvisades förslaget om försäljning av statens aktier i deaktuella företagen. Staten borde även fortsättningsvis ha enviktig roll som ägare av företag inom såväl basindustrier somandra branscher, anfördes det. Förändringar av det statligaägandet måste, sades det vidare, prövas från fall till fall ochi vederbörlig ordning underställas för beslut.I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 13 s.6)lämnas en redovisning över genomförda försäljningar.Beslut har fattats om försäljning av statens aktier i fyrabolag, nämligen , , () och NordiskaSatellitaktiebolaget. Vidare har -- bl.a. som en förberedelseinför en framtida privatisering -- ochDomänverket ombildats till aktiebolag, och DomänAB. Även verksamheten vid Statens hundskola har bolagiserats.Arbete på ytterligare privatiseringar av statliga företag pågårför närvarande inom regeringskansliet.I samband med överläggningarna mellanföreträdare för regeringen och Socialdemokraterna om vissaekonomisk-politiska åtgärder träffades en överenskommelse om attett moratorium i princip skulle införas för försäljning avstatliga företag. Detta skall enligt överenskommelsen intehindra omstruktureringar i de fall där sådana är lämpliga ochnödvändiga. En marknadsmässig bedömning skall göras av defortsatta möjligheterna till spridning av ägandet. Eventuellförsäljning skall föregås av samråd mellan regeringen ochSocialdemokraterna.För kostnader för vissa omstruktureringsåtgärder införförsäljningarna och för försäljningsaktiviteter m.m. harriksdagen för budgetåren 1991/92 och 1992/93 anvisatförslagsanslag på formellt . För det förstnämndabudgetåret har de nämnda kostnaderna uppgått till ca 1 miljonkronor.I budgetpropositionen föreslås att också /94 skall anvisa medel för vissaomstruktureringsåtgärder m.m. Med hänsyn till osäkerheten omnivån på dessa kostnader föreslår regeringen, i likhet medtidigare budgetår, att ett förslagsanslag om skallanvisas.Detta förslag har inte berörts i någon motion. Dock begärs itvå motioner att skall avbryta försäljningen avstatliga företag.Det finns ingen anledning att sälja ut välskötta företag somsett över en konjunkturcykel uppvisar ett bra ekonomisktresultat, anförs det i motion 1992/93:N258 (s). De statligaföretagen har en stor betydelse för sysselsättningen iskogslänen, framhålls det. Motionärerna motsätter sig bestämt enutförsäljning av statens naturtillgångar. Detta, fortsätter de,gäller inte minst vid en försäljning av , ,, och . Motionärerna kräver att regeringen stårfast vid överenskommelsen med Socialdemokraterna om ettmoratorium beträffande försäljning av statliga företag.Regeringen bör överväga bildandet av en statligskogskoncern bestående av , och , anförs detavslutningsvis i motionen.Vänsterpartiet vill ha ett näringsliv med olika ägarformer,sägs det i motion 1992/93:N316 (v). Det statliga ägandet kanutgöra en rimlig motvikt till den privata maktkoncentrationen.Statligt ägande är främst motiverat inom strategiska sektorer avnäringslivet, anser motionärerna. Förutom ett uttalande omstatliga företag föreslår de att skall återkallabemyndigandet till regeringen att sälja statens aktier i deaktuella företagen; borde ta ställning till varjeenskild förändring i ägandet.Som tidigare nämnts har bemyndigat regeringen attsälja statens aktier m.m. i 34 angivna företag. Den träffadeöverenskommelsen -- i anslutning till uppgörelsen omden ekonomiska politiken -- mellan regeringen ochSocialdemokraterna om ett moratorium i princip beträffandeförsäljningen av statliga företag medför inte, anserutskottet, att det finns skäl för att återkallabemyndigandet. Moratoriet utgör inget hinder föromstruktureringar i de fall de är lämpliga och nödvändiga. Somframgår av överenskommelsen skall en eventuell försäljningföregås av samråd mellan regeringen och Socialdemokraterna.Ett fritt enskilt ägande och en fri konkurrens är, somutskottet tidigare anfört, grundstenar i en vital ekonomiskpolitik. Statens främsta uppgift inom näringspolitiken måstevara att ange ramarna för näringslivets verksamhet och bidratill att skapa betingelser för långsiktig tillväxt. Ettomfattande statligt ägande av företag är inte förenligt meddessa uppgifter.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena imotionerna 1992/93:N258 (s) och 1992/93:N316 (v). Förslaget ibudgetpropositionen om anslag till kostnader för vissaomstruktureringsåtgärder m.m. tillstyrks.Förvaltningsbolag för de statligt ägda företagenEfter beslut av (prop. 1989/90:88, bet. NU35)bildades det statliga FörvaltningsaktiebolagetFortia med uppgift att förvalta statens aktier i tio hel- ellerdelägda företag. Till Fortia överfördes statens aktier i bl.a.Celsius Industrier AB, , , och samband med beslut omprivatisering av statliga företag beslutades, som tidigareredovisats, att Fortia skulle avvecklas. Bolaget har därefter ijanuari 1992 trätt i s.k. frivillig likvidation. Beredningen avfrågor om försäljningen av statliga företag görs nu inomregeringskansliet. Som redan nämnts har vidare tillsatts med uppgift att prövaförsäljningsvillkor m.m. i enskilda försäljningsärenden.I motionerna 1992/93:N281 (s) och 1992/93:N258 (s) krävs attett förvaltningsbolag återigen skall bildas för de statligaföretagen. Överenskommelsen om moratorium för försäljning avstatens aktier i olika företag innebär att det statligaägarskapet kommer att kvarstå , anförs det i denförstnämnda motionen. Den gällande ordningen innebär enligtmotionärerna en olycklig återgång till en politisk ägarfunktiondär regeringen och dess näringsminister blir direkt ansvarig förde löpande ägarfrågorna. I den andra motionen påpekas att dennuvarande formen för ledning av företagen harkritiserats av företrädare för partier som ingår iregeringen.Enligt utskottets mening motiverar inte moratoriet i frågaom försäljning av statliga företag att dessa företag nu inordnasi ett nytt statligt förvaltningsbolag. Inom ramen föröverenskommelsen om moratoriet måste förberedelsearbetet för denfortsatta privatiseringen av de statliga företagen fullföljas ilinje med beslut . Som tidigare nämntsinnebär vidare överenskommelsen inget hinder för lämpliga ochnödvändiga omstruktureringar. De här berörda yrkandena imotionerna 1992/93:N281 (s) och 1992/93:N258 (s) avstyrksalltså.AB kanalbolagVåren 1992 beslutade om riktlinjer för ombildningenav till ett aktiebolag (prop. 1991/92:134, bet.NU33). I samband härmed bestämdes att AB kanalbolag, somdittills hade förvaltats av , skall kvarstå i statligägo och att medel för kanalens upprustning skall tillförsäkrasgenom statsmakternas försorg.Riksdagen har tidigare , ,beslutat om finansieringen i enlighet med femårigaupprustningsplaner för kanalen. Enligt den senaste planen (prop.1989/90:100 bil. 14, bet. NU28) beräknades ett belopp på 76miljoner kronor för femårsperioden /91--1994/95. Inkl.bidrag till driften uppgick beloppet till 77,8 miljoner kronorför perioden eller per år.För innevarande budgetår anvisades ett anslag om15 för upprustning och drift av kanalen (prop.1992/93:51, bet. AB kanalbolag hade begärt ett högreanslag -- 18 miljoner kronor.Också för nästa budgetår bör enligt regeringens förslag 15miljoner kronor anvisas till kanalbolaget för nämnda ändamål.Även har bolaget begärt att skallanvisas. Regeringen bedömer emellertid att det föreslagnaanslaget på är tillräckligt för att dennödvändiga upprustningen och driften av kanalen skall kunnaklaras av.I motionerna 1992/93:N235 (s) och 1992/93:N313 (fp) erinras omriksdagens beslut om bidrag till upprustning och driftav kanalen /91--1994/95. Motionärerna påpekaratt det årliga beloppet om omräknat tillnuvarande penningvärde motsvarar . Detminskade anslaget jämfört med vad harbeslutat om innebär inget hinder för verksamheten vid bolagetmen nödvändiga underhållsåtgärder blir än mer eftersatta, anförsdet i båda motionerna. bör därför, enligtmotionärerna, redan nu i ett uttalande till regeringen påtalanödvändigheten av ett kraftigt utökat anslag för budgetåret1994/95.Som tidigare uttalat (bet. 1991/92:NU33) får det iförsta hand anses vara en statlig angelägenhet att ansvara föratt upprustas och drivs så att dess värde, såväl somkulturhistoriskt byggnadsverk som turistattraktion, kanvidmakthållas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag omanslag till upprustning och drift av kanalen för det kommandebudgetåret. Enligt utskottets mening finns det inte skäl förriksdagen att redan nu diskutera nivån på anslaget för det därpåföljande budgetåret. Motionerna 1992/93:N235 (s) och1992/93:N313 (fp) avstyrks med det sagda.Svenska rymdaktiebolagetMotion 1992/93:N236 (s) har väckts med anledning av enplanerad omorganisation inom . Bolaget,som har sitt huvudkontor i , driver bl.a. den svenskarymdbasen utanför . Tack vare de anställdasinsatser har blivit internationellt känt och fått ettrespekterat namn, framhåller motionärerna. De erinrar om deförändringar av bolagets organisation som har aktualiserats.Dessa förändringar har bidragit till en växande oro bland deanställda och kommer att försvåra rymdbasens utveckling, anförsdet. I motionen pläderas för bildandet av en egen ekonomiskenhet för . Alternativt borde en utlokalisering av helabolaget till prövas.Svenska rymdaktiebolaget arbetar inom följande områden:rymd- och fjärranalysverksamhet, inkl. drift av raketskjutfältoch markstation för satelliter vid utanför ,projektering, utveckling och upphandling av satelliter,teknisk konsultverksamhet,mottagning och bearbetning av data från fjärranalyssatelliter,försäljning av tjänster i telesatelliten närvarande är bolaget organiserat i två divisioner,rymddivisionen och fjärranalysdivisionen, båda med ledningenstationerad i . Esrangeavdelningen tillhör den förstnämndadivisionen. I finns också en avdelning (Satellitbild) somsorterar under fjärranalysdivisionen. Totalt är ca 330 personeranställda i företaget, varav ca 120 personer är stationerade iSolna och resterande personer i har fattat beslut om enförändrad organisation av bolaget. Beslutet innebär att en"plattare" organisation med fem divisioner tillskapas. Av dessaskall två -- Esrange- och jordobservationsdivisionerna -- haledningen placerad i . Genom beslutet kommer samtidigtverksamheter som har bedrivits inom Esrangeavdelningenatt splittras upp på olika divisioner. Enligt företagsledningenmotiveras omorganisationen av främst marknadsmässiga skäl.Näringsminister besvarade enfråga (1992/93:150) av () om den tilltänktaomorganisationen inom . Statsrådetanförde därvid (RD 1992/93:25) att han anser att företagensstyrelser och ledningar bör besluta om inriktning, utvecklingoch organisation av verksamheten. Han påpekade emellertidsamtidigt att i motsats till gällande ordning kommer med den nyaorganisationen några enheter inom Rymdaktiebolaget att ledas avchefer som är placerade i Kiruna.Enligt utskottets mening bör motion 1992/93:N236 (s) inteföranleda någon åtgärd från sida. Organisationen avverksamheten inom statliga företag är en fråga som det i förstahand ankommer på företagens styrelser och ledningar att, eftervederbörligt samråd med företrädare för de anställda, fattabeslut om. Utskottet avstyrker sålunda motionen. beträffande privatiseringen av statligt ägda företagatt med bifall till proposition 1992/93:100 bilaga13 punkt B 3 och med avslag på motionerna 1992/93:N258 yrkande 2och 1992/93:N316 yrkandena 14 och 15 till Kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. /94 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,res. 1 (s)2. beträffande förvaltningsbolag för de statligt ägdaföretagenatt avslår motionerna 1992/93:N258 yrkande 1 och1992/93:N281 yrkande 12,res. 2 (s)3. beträffande AB kanalbolagatt med bifall till proposition 1992/93:100 bilaga13 punkt B 9 och med avslag på motionerna 1992/93:N235 och1992/93:N313 till Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen för /94 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på15000000 kr,4. beträffande Svenska rymdaktiebolagetatt avslår motion 1992/93:N236.Stockholm den 25 mars 1993På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), Axel (), Bo Finnkvist (s), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Privatiseringen av statligt ägda företag (mom.1)Axel , Bo Finnkvist, , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.4 sombörjar med "Som tidigare" och slutar med "m.m. tillstyrks" bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör staten även fortsättningsvis haen viktig roll som ägare av företag inom såväl basindustriernasom andra branscher. Det är angeläget att de privata maktgruppersom utövar ett dominerande inflytande över svenskt näringslivfår en motvikt. Som sägs i motion 1992/93:N258 (s) finns detingen anledning att sälja ut välskötta företag som, sett över enkonjunkturcykel, uppvisar ett bra ekonomiskt resultat.Det kan också vara motiverat av andra skäl med ett statligtägande av företag i vissa speciella branscher. En utförsäljningav statens naturtillgångar skulle leda till en utarmning avlandsbygden och glesbygden. Det finns en uppenbar risk för attprivata köpare inte är beredda att ta det långsiktiga ansvar somkrävs i dessa branscher.Det moratorium som råder i fråga om utförsäljning avstatliga företag fyller en viktig näringspolitisk funktion.Enligt regeringens ursprungliga planer skulle aktier säljas förca framöver.Detta skulle i ett slag ta i anspråk en stor del av detriskkapital som behövs för det övriga näringslivet, inte minstför de små och medelstora företagen.Enligt utskottets mening bör återkalla bemyndigandetför regeringen att avyttra statens aktier i de berördaföretagen. Det i budgetpropositionen framlagda förslaget omanslag till kostnader för vissa omstruktureringsåtgärder m.m. iföretagen avstyrks följaktligen. Utskottet utgår från attregeringen i avvaktan på att bemyndigandet återkallas står fastvid överenskommelsen om moratorium för försäljning av statligaföretag.Det sagda innebär emellertid inte att utskottet kategorisktavvisar förändringar i det statliga ägandet. Sådana förändringarmåste dock prövas från fall till fall och i vederbörlig ordningunderställas för beslut. De av regeringen planeradeutförsäljningarna av statliga företag synes enbart haideologiska utgångspunkter. I enlighet med vad som föreslås imotion 1992/93:N258 (s) bör regeringen pröva möjligheten attbilda en statlig skogskoncern bestående av , ochNcb AB.Med det anförda tillstyrker utskottet det aktuella yrkandet isistnämnda motion. Med ett uttalande av i enlighethärmed blir även motion 1992/93:N316 (v) i allt väsentligttillgodosedd i här berörd del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande privatiseringen av statligt ägda företagatt med bifall till motionerna 1992/93:N258 yrkande2 och 1992/93:N316 yrkande 15 och med anledning av motion1992/93:N316 yrkande 14 avslår proposition 1992/93:100 bilaga 13punkt B 3 och därvid som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.2. Förvaltningsbolag för de statligt ägda företagen (mom.2)Axel , Bo Finnkvist, , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.5 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste staten utöva sin ägarfunktionpå effektivaste möjliga sätt. Förvaltningsbolaget just med syftet att staten skulle vara mer aktiv i sinroll som ägare av företag. I det föregående har krävts attbemyndigandet för regeringen att avyttra statens företag skallåterkallas. I enlighet härmed anser utskottet att ett nytt bolagför förvaltning av de statliga företagen bör tillskapas.Regeringen bör lämna förslag till bildande av ett sådant bolag.Även om förslaget om återkallande av bemyndigandet förregeringen att sälja statens aktier i olika företag inte skullevinna bifall bör det nämnda förvaltningsbolaget förde statliga företagen etableras. Som sägs i motion 1992/93:N281(s) innebär nämligen rådande moratorium att det statligaägarskapet kommer att bestå . Det behövsdärför en effektiv ledning för företagsgruppen.Riksdagen bör i ett uttalande till regeringen ansluta sig tillvad utskottet här har anfört. Därigenom skulle motionerna1992/93:N281 (s) och 1992/93:N258 (s) bli tillgodosedda iberörda delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande förvaltningsbolag för de statligt ägdaföretagenatt med bifall till motionerna 1992/93:N258 yrkande1 och 1992/93:N281 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:I allt väsentligt instämmer jag i de synpunkter somföreträdarna för Socialdemokraterna för fram i de tvåreservationerna till detta betänkande.