bet · GG01SfU7 · 1993-03-25 00:00:00 — Liksom tidigareförutsätter ett utnyttjande av bemyndigandet attförläggningskostnaderna därvid reduceras i en omfattningmotsvarande fyra gånger de ianspråktagnaförvaltningskostnaderna.Tre motioner berör anslaget till Invandrarverket.Ingvar m.fl. (s) begär i motion Sf626 etttillkännagivande om att bör tillföras ca50 för att därigenom minska antalet personer påförläggningarna (yrkande9).Ian och (nyd) anser i motion Sf628att det är angeläget att snabbt arbetar avinneliggande balanser men bedömer också att verket utan vidarekan genomföra rationaliseringar motsvarande av anslaget.De begär att anslaget minskas till (yrkande1).Gudrun m.fl. (v) hänvisar i motion Fi213 till sittförslag att flyktingmottagandet skall flyttas över tillkommunerna och anser att det härigenom skall vara möjligt attminska anslaget med . De begär att anslaget skallminskas med (yrkande10).I fråga om ytterligare medel till för attkunna minska antalet personer på förläggningarna som omtalas imotion Sf626 yrkande 9 utgår utskottet från att regeringen nogaföljer utvecklingen och, om så skulle bedömas ekonomiskt ocharbetsmässigt lämpligt, återkommer till med begäran omerforderliga medel.Som ovan redovisats är ett utredningsförslag om mottagandet avasylsökande och flyktingar, vari ingår en större roll förkommunerna i mottagandet av asylsökande, föremålför remissbehandling. Regeringen har angivit sin avsikt attlägga fram förslag för i sådan tid att förändringar avmottagandet kan genomföras den 1 januari 1994.Remissbehandlingen och sedvanlig beredning inomregeringskansliet bör enligt utskottets mening avvaktas, ochnågra besparingar inom anslaget i enlighet medmotion Fi213 yrkande 10 anser utskottet inte realistiska. Inteheller anser utskottet den i motion Sf628 yrkande 1 begärdabesparingen, som inte på något sätt har underbyggts, realistisk.Utskottet avstyrker med det anförda motionsyrkandena ochbiträder regeringens förslag till medelsanvisning. Därutöverföreslår utskottet att godkänner det ibudgetpropositionen angivna bemyndigandet att medgeInvandrarverket att vid extraordinära anspråk på myndighetensutrednings- och beslutskapacitet få överskrida ramanslaget --utöver sedvanlig anslagskredit -- med utanföregående regeringsbeslut. Liksom tidigare förutsätter ettutnyttjande av bemyndigandet att förläggningskostnaderna därvidreduceras i en omfattning motsvarande fyra gånger deianspråktagna myndighetskostnaderna.FörläggningsverksamhetenInvandrarverkets förläggningsverksamhet omfattarutredningsslussar och asylförläggningar, både anläggningar somingår i den fasta organisationen och tillfälliga förläggningarsom den fasta organisationen vid behov kompletteras med.Invandrarverket driver normalt de flesta förläggningar i egenregi, men en del drivs på entreprenad av organisationer ellerföretag. En allmän tendens är också enligt regeringens skrivelseatt allt fler förläggningar drivs i regi.Under första halvåret 1992 öppnade 108 nyaanläggningar (slussannex, förläggningsannex och förläggningar),bl.a. genom avtal med privata entreprenörer och kommuner. Redanbefintliga anläggningar har också utökats till platsantalet.Vid månadsskiftet juni/fanns ca 51800 inskrivna påInvandrarverkets dåvarande 200 slussar och förläggningar. Dettainnebar en ökning med 27700 inskrivna under budgetåret1991/92. Ökningen fortsatte i ännu högre takt under det förstakvartalet av innevarande budgetår, och verket tvingades underdenna period att öppna en ny mottagningsanläggning i stort settdagligen. Vid utgången av september månad 1992 bodde 75700personer på verkets 240 förläggningar. hadeantalet personer boende på förläggning stigit till ca 77000.-- Det stora flertalet asylsökande bor på förläggningar medlägenhetsboende och egen mathållning. Det finns också ett antaltillfälliga förläggningar som stugbyar och liknande. På verketsutredningsslussar, där asylsökande vistas innan defår plats på en förläggning, kan formen för inkvarteringar visastora variationer. Det kan vara nedlagda institutioner som depermanenta slussarna och Sagåsen. För tillfälligaslussar används hotellboende, pensionat, militärkaserner ochliknande.Den genomsnittliga dygnskostnaden under /92 varenligt regeringens skrivelse för boende påutredningssluss resp. för förläggningsboende. I summaningår mat, husrum, fickpengar (inkl. dagbidraget),hälsoundersökning, akut sjuk- och tandvård, ävensom personal-och lokalkostnader (inkl. upprustning och underhåll), barn- ochfritidsverksamhet samt kostnaderna för svenskundervisning ochannan meningsfull vistelse. Den genomsnittligaflyktingdygnskostnaden, inkl. extraordinära kostnader för sluss-och förläggningsboende, var /dygn för /92.Under hösten 1992 lyckades sänka kostnaden till287 kr/dygn. Kostnadssänkningen kan ses mot bakgrund av bl.a.minskad personaltäthet och en högre beläggningsgrad än tidigare.En asylsökandes rätt till ekonomiskt bistånd regleras i lagen(1988:153) och förordningen (1988:156) om bistånd åt asylsökandem.fl. Reglerna innebär bl.a. att den asylsökande har rätt tillfri bostad på förläggning eller -- om han anvisats plats ikommun -- tillfälligt logi i en genomgångsbostad. Den som harinkomst av förvärvsarbete skall dock erlägga skäligt belopp förlogi och i förekommande fall kost. En asylsökande har vidarerätt till ett behovsprövat dagbidrag för att täcka övrigalevnadskostnader upp till en skälig levnadsnivå. Dagbidraget,som skall täcka kostnader för livsmedel, kläder och skor,fritidsaktiviteter, hygienartiklar och andra förbrukningsvarorsamt tidningar och telefon, beräknas i procent avbasbeloppet. Därutöver kan särskilt bidrag lämnas för kostnadersom uppstår på grund av särskilda behov. Det särskilda bidragetfår avse kostnader för vinterkläder, glasögon, kosttillskott,medicin, akut tandvård, handikapputrustning, spädbarnsutrustningoch andra hjälpmedel som är nödvändiga för en drägliglivsföring. Bidrag kan också lämnas till lokala resor som bedömssärskilt angelägna.Reglerna för bistånd åt asylsökande infördes, som påpekas iregeringens skrivelse, i när flertalet asylsökande fickstanna i samt med utgångspunkt från Socialstyrelsensrekommenderade norm för socialbidrag. Mottagningsförfarandetpräglades då av ett integrationstänkande, vilket också i vissutsträckning kom att påverka asylbidragets utformning. Andelenasylsökande som får stanna i har minskatavsevärt. Det mycket stora antalet asylsökande som kommit tillSverige har ställt utomordentligt stora krav påInvandrarverkets mottagningskapacitet och medfört mycket högakostnader. Det kan vidare enligt skrivelsen konstateras attnivån på socialbidragsnormen har sjunkit i förhållande tillkonsumentprisindex i flertalet kommuner. Mångakommuner har dessutom infört en lägre socialbidragsnorm vidkorttidsbehov. Regeringen beslöt mot denna bakgrundoch som en del av uppgörelsen med Socialdemokraterna om attminska de offentliga utgifterna att sänka dagbidraget tillasylsökande. beslöt regeringen också om en begränsningav hälsoundersökningarna för asylsökande så att omfattning ochinnehåll mer anpassas till en riskbedömning för olika grupper.-- Dagbidraget för ensamstående med egen mathållning uppgårfr.o.m. till 71 kr.Som ovan nämnts har utredningen om mottagandet av asylsökandeoch flyktingar avlämnat sitt betänkande Mottagandet avasylsökande och flyktingar och därvid föreslagit att enorganisation byggs upp som i första hand främjar att asylsökandesedan utredningen gjorts klar bor utanförförläggningsorganisationen och tar ansvar för sitt eget liv samtatt i större utsträckning köper tjänster aventreprenörer, organisationer och privata företag och attkommunerna skall kunna delta i mottagandet även av asylsökande,dock företrädesvis med ersättning i form av schablonbidrag. --Om den asylsökande måste hänvisas till förläggningsboende ärenligt utredaren insprängda lägenheter i vanliga bostadsområdenatt föredra ur såväl social som ekonomisk synvinkel. I fråga ombehövligt ekonomiskt bistånd till asylsökande under väntetidenförordar utredaren att sådant ges i någon form av lån i ställetför som bidrag.Som också nämnts ovan remissbehandlas betänkandet förnärvarande, och regeringens avsikt är att förelägga enproposition så att förändringar av mottagandet kangenomföras den 1 januari 1994.I regeringens skrivelse framhålls att kritik i olikasammanhang framförts mot för attförläggningsverksamheten är för dyr, därför att verket gjortdåliga upphandlingar, och att verkets generaldirektör mot dennabakgrund har tillsatt en fristående utredningsgrupp som skallanalysera och utvärdera samt -- om så är påkallat -- föreslåförbättringar av metoderna för upphandling och drift avförläggningsverksamheten. Vidare har regeringen givitRiksrevisionsverket(RRV) i uppdrag att granska Invandrarverketsförläggningsverksamhet i fråga om kostnadseffektivitet ochaffärsmässighet vid upphandling av förläggningar, bl.a. omverket valt de för staten mest fördelaktiga alternativen.Uppdraget omfattar också kontroll av om det förekommitfördyrande mellanhänder, uthyrare som inte betalat sina skattereller uthyrare som dömts för ekonomisk brottslighet.Invandrarverkets expertgrupp har avgivit sin rapport tillgeneraldirektören . Gruppen har konstaterat attverket successivt förstärkt sin affärskompetens, även om verketsaffärsorganisation totalt sett har varit och alltjämt ärunderbemannad. Bristande framförhållning har enligt gruppensannolikt medfört negativa kostnadseffekter för verket, liksomden påtvingade kortsiktigheten i avtalstidernas längd. Tidigarehar också enligt gruppen verkets bristande förmåga att ta tillvara skalfördelarna åtminstone vid några anläggningar medfört"oskäliga" vinster för uthyraren; däremot har -- jämfört medtidigare förläggningsalternativ -- verkets flyktingdygnskostnadi löpande penningvärde stadigvarande minskat.RRV har lämnat sin rapport, , Vadkostar Invandrarverkets förläggningar?RRV:s granskning av kostnadseffektiviteten visar bl.a. att80% av de i runda tal 80000 asylsökande bor i förläggningarmed eget hushåll, företrädesvis allmännyttans lägenheter ocholika institutioner. betalar i dessa fall denhyra som förhandlats fram av bostadsföretagen ochHyresgästföreningen. Återstående bor med helpension påslussar bl.a. bestående av hotell och stugbyar. Priset perflyktingdygn ligger långt under hotellmarknadens normala priser,vilket främst beror på garanterad hög beläggning.Boendekostnaderna mätta i kronor per flyktingdygn hargenomgående sänkts . Verket hardäremot vissa perioder haft för låg beläggning vilket gett högaboendekostnader per flyktingdygn. Spridningen avboendekostnaderna är stor inom resp. förläggningstyp, mellanförläggningstyperna samt mellan verkets olika regioner. Då detgäller lägenhetsförläggningar regleras hyresavtalen ihyreslagstiftningen. I övriga fall har verket ofta använtstandardavtal. Trots detta har RRV hittat avtal medofördelaktiga klausuler. Det gäller t.ex. tioårsavtal utanuppsägnings- och omförhandlingsmöjligheter, vaga formuleringarom uppsägning och skadestånd samt höga garantiåtaganden.RRV:s granskning av affärsmässigheten i Invandrarverketsupphandling av förläggningskapacitet utgår från de krav somställs i upphandlingsförordningen samt vissa krav som hängersamman med den typ av verksamhet som verket bedriver.Granskningen visar att verket mycket sällan upphandlar slussaroch förläggningar genom ett anbudsförfarande, till viss delberoende på tidsbrist då det gäller slussplatser där behovetsnabbt kan förändras. RRV kan inte se att det finns sammatidspress vad gäller förläggningar.RRV konstaterar att inte alltid har följtupphandlingsförordningens krav på kontroll hosskattemyndigheterna. har samtligaregioner påtagligt stramat upp sina rutiner för kontrollen.Mellan 30 och 40 av verkets ca 300 uthyrare har eller har haftskatteskulder . Ungefär tio uthyrarehar gått i konkurs.Sammanfattningsvis menar RRV att affärsmässigheten iInvandrarverkets upphandling har förbättrats över tiden. Deavtal RRV funnit bristfälliga har mestadels skrivits under deförsta åren efter decentraliseringen av upphandlingen tillverkets regioner. Befintliga avtal, med vissa undantag, bedöms istort vara förmånliga för verket. Mer kan dock göras och RRVlämnar ett antal förslag till ökad effektivisering avupphandlingen.RRV har inte funnit bevis för att valt för högboendestandard. Störst betydelse har verkets boendenorm, somkan innebära att sex vuxna delar på en trerummare. Dettainnebär ett mycket tätare boende än de normer som vanligtvisgäller.RRV:s slutliga bedömning är att en betydandekostnadseffektivisering kan uppnås genom åtgärder inomförläggningssystemet. Viktigare är dock att se över helaasylprocessen. Avgörande för de totala kostnaderna förförläggningsverksamheten är nämligen dels antalet asylsökande,dels de långa handläggningstiderna i asylprövningsprocessen.RRV föreslår bl.a. att asylsökande flyttas till förläggningefter en à oavsett om asylförhören är klara ellerinte och att rörliga förhörsgrupper övervägs i stället förutredningspersonal knuten till slussarna. RRV föreslår ävenandra åtgärder, exempelvis att väntetiden för verkställande avavlägsnandebeslut kortas ned och ett ökat kapacitetsutnyttjandeav betalda slussplatser och förläggningsplatser.I motion Sf22 av och (nyd) ansermotionärerna att inte bör driva förläggningar iegen regi utan lägga ut verksamheten på entreprenad tillorganisationer och privata företag. Enligt motionärerna hargranskning som genomförts visat på så uppenbara brister, inteminst i fråga om upphandling av förläggningsplatser, attresurser bör avsättas för kontinuerlig granskning av verketsverksamhet och kostnader. De begär ett tillkännagivande härom(yrkande15). m.fl. (nyd) begär i motion Sf17yrkande 11 att en utredning görs om upphandlingav förläggningsverksamhet.Enligt utskottets uppfattning ger RRV:s rapport inte beläggför att någon kontinuerlig granskning av Invandrarverketsverksamhet och kostnader behövs, utöver den som sker inom verketoch inom budgetprocessen. I avvaktan på beredningen av RRV:srapport anser utskottet att något ytterligare uppdrag omgranskning av upphandling avförläggningsverksamhet inte behövs. Utskottet avstyrker bifalltill motionerna Sf17 yrkande11 och Sf22 yrkande15.I motion Sf604 anser och () att en kartläggning måste göras av ledigförläggningskapacitet inom stat, landsting och kommun, bl.a.inom försvarssektorn, och de begär ett tillkännagivande om ensådan kartläggning av tillgängliga försvarsförläggningar m.fl.lämpliga lokaler för användning som flyktingförläggningar.Av den redovisning som lämnats ovan framgår attInvandrarverket som förläggningar använt såväl nedlagdainstitutioner som militärkaserner och annat. Utskottet utgårfrån att verket noga inventerar de förläggningsmöjligheter somfinns och anser, särskilt i avvaktan på beredningen avbetänkandet om mottagningen av asylsökande och flyktingar, attnågot tillkännagivande i anledning av motion Sf604 inte behövs.Sysselsättning för asylsökande m.m.Sedan juli 1992 kan asylsökande, för vilka Invandrarverketbedömer att verkets beslut i ärendet inte kommer att kunnafattas från ansökan, undantas frånskyldigheten att ha arbetstillstånd, och dessa sökande kansåledes ta arbete på den öppna arbetsmarknaden.Utgångspunkten för arbete med att ta framriktlinjer för meningsfull vistelse för asylsökande påförläggning har varit behovet av att få en tydligare och bättrestruktur på den dagliga tillvaron för asylsökande på förläggningför att motverka passivisering och ge deasylsökande möjlighet att bättre ta till vara och stärka sinaresurser. Principerna för meningsfull vistelse är att denasylsökande, förutom att ta ansvar för sin dagliga livsföring,också har en aktiv roll i den dagliga skötseln av förläggningenoch därutöver erbjuds andra former av organiserad sysselsättningsom så långt som möjligt är till nytta för honom/henne oavsettutgången i asylärendet. Verksamheten skall stimulera till attutveckla kunskaper i svenska språket och om det svenskasamhället. har också i ett särskilt projektutvecklat formerna för kvalitativa förbättringar inom verketsbarnverksamhet genom aktiv medverkan från föräldrar och andravuxna. -- Riktlinjerna erinrar om att informationen till denasylsökande och verksamheten i övrigt skall utformas så att inteöverdrivna förväntningar skapas om att få stanna i , ochåtgärder med direkt sikte på integration i det svenska samhälleti princip skall starta först när den asylsökande fåttuppehållstillstånd i . Målet för den meningsfullavistelsen skall vara att "tiden inte skall ha varit bortkastad".Sysselsättningen för asylsökande kan enligt riktlinjerna beståavatt medverka under handledning i förläggningens ordinariearbete -- vård av förläggningen,att medverka/ansvara under handledning i förläggningensinformation om det dagliga livet till nyanlända asylsökande,att som kulturkompetent person medverka under handledning iförläggningens information ut mot närsamhället,att ta del av ett studieutbud, via studieförbund eller annananordnare, som kan vara till nytta för den enskilde även vid etteventuellt återvändande,att ta del av kursverksamhet anordnad av förläggningen däräven asylsökande kan ingå som resurspersoner,att delta i konversationssvenska/praktisk vardagssvenskaanordnad via utbildningsanordnare,att använda praktisk vardagsssvenska naturligt i det dagligaarbetet vid förläggningen,att, i mån av plats, delta i förläggningssvenska, om ingetnegativt beslut fattats i tillståndsärendet och den enskilde harönskemål om att ytterligare förkovra sig i svenska språket.Invandrarverket har i anslutning till riktlinjerna utformat enidékatalog omfattande bl.a. olika ämnen för studieverksamhet.Erfarenheterna verksamhet med meningsfullvistelse visar enligt regeringens skrivelse att avalla vuxna asylsökande sysselsätts minst meds.k. självförvaltning av förläggningen, studieverksamhet ellersysselsättning som anordnas utanför förläggningen.Utredningen om arbete för asylsökande avlämnade under sommaren1992 betänkandet (SOU 1992:69) Meningsfull vistelse påasylförläggning. Förslagen i betänkandet innebär en utvecklingav den verksamhet för meningsfull vistelse för asylsökande påförläggning som bedrivit . Föratt en sådan utveckling skall bli möjlig har utredaren bedömtatt man måste skapa nya arbetstillfällen utanför förläggningarnaför asylsökande på områden som av olika skäl inte utnyttjas avden öppna arbetsmarknaden. Samverkan måste äga rum mellanförläggningarna, berörda lokala fackliga organisationer ochlänsarbetsnämnden i syfte att få sådana arbetstillfällen tillstånd, och utredaren föreslår att verksamheten regleras i ensärskild lag om arbete för asylsökande som vistas påasylförläggning. Som exempel på lämpliga arbetstillfällen nämnsatt det finns ett i det närmaste obegränsat antal arbetsobjektinom den i regi bedrivna natur-, landskaps- ochkulturminnesvården. Vidare nämns praktik- eller studieplatsersom avser skötsel av fastigheter och markområden i anslutningtill förläggningarna, köks- och städarbete inom ochlandstingskommunal sjuk- och omsorgsvård, arbeten med städningav bussar och tåg, ideellt arbete åt föreningar av olika slagliksom ett flertal varierande sysslor hos familjeföretag,enskilda företag och enskilda personer. En asylsökande som utförarbete viss minsta tid föreslås få viss ersättning utöverdagbidraget, medan den som utan giltigt skäl avvisar erbjudetarbete skulle få motsvarande nedsättning av dagbidraget.Som ovan nämnts har utredningen om mottagandet av asylsökandeoch flyktingar avlämnat sitt betänkande Mottagandet avasylsökande och flyktingar och därvid föreslagit att enorganisation byggs upp som i första hand främjar attasylsökande, sedan utredningen gjorts klar, bor utanförförläggningsorganisationen och tar ansvar för sitt eget liv.Även i denna utredning har tagits upp frågan om sysselsättningunder förläggningsvistelse. I betänkandet föreslås att den somvistas på förläggning och som inte får arbete på den öppnaarbetsmarknaden skall vara skyldig att delta i arbetet påförläggningen som ersättning för mat och husrum. En asylsökandeskall vidare vara skyldig att delta i den svenskundervisning somhan får tillgång till via förläggningen. Denna undervisning börinte ske inom ramen för den lagbundna undervisningen utan iannan form. måste därutöver söka ordna andraformer för meningsfull sysselsättning för asylsökande medmålsättningen att asylsökande skall ha sådan sysselsättningunder normal arbetstid, dvs. Den som utangiltiga skäl vägrar att delta i meningsfull sysselsättningföreslås få reducerat ekonomiskt bistånd till sitt uppehälle.Utredaren anser att den asylsökande redan i samband medgrundutredningen måste upplysas om att bl.a. indraget biståndkan bli konskevensen för den som inte inställer sig förutredning. Vidare bör även den som har andra inkomster ellertillgångar än inkomster av förvärvsarbete kunna åläggas attbetala för logi på en förläggning. Utredaren föreslår också ettsystem med lån i stället för bidrag, vilket skulle fylla de kravsom bör kunna ställas på ett biståndssystem. Det förutsätter attlånesystemet utformas så att en asylsökande själv kan välja attvara skuldfri när asylärendet är avgjort, oavsett hur lång tiddetta tar. Det skulle ske i den formen att den asylsökande gesmöjlighet att betala av lånet genom arbeteeller deltagande i annan meningsfull syssselsättning under dennatid. En skuld skulle då föreligga endast för den som utangiltiga skäl vägrar att delta i meningsfull sysselsättning.Betänkandet Meningsfull vistelse på asylförläggning harremissbehandlats, och betänkandet Mottagandet av asylsökande ochflyktingar remissbehandlas . Regeringens avsikt ärenligt budgetpropositionen att förelägga enproposition så att förändringar av mottagandet kangenomföras den 1 januari 1994.Margareta () anser i motion Sf623 att en verksamhetliknande skolornas praktiska yrkesorientering skulle kunnaprövas för asylsökande. Personer utan nämnvärda kunskaper isvenska skulle kunna medverka med olika sysslor vidskolbespisningar och i ålderdomshem, etc. Boende påInvandrarverkets förläggningar skulle också kunna vara till storhjälp vid fritidshem och daghem genom att delta i olikaaktiviteter. Verksamhet av det nämnda slaget skulle vara tillnytta både för de asylsökande och svenskar och hjälpa till attskapa kontakt mellan dem. En praktisk yrkesorientering ochutbildning för asylsökande kan också vara till stor nytta för deflyktingar som avser att återvända till sina hemländer; en välstrukturerad praktisk yrkesorientering skulle avsevärt kunnaunderlätta deras repatriering, och i en fördjupadvidareutbildning kan också ingå en politisk/demokratiskorientering om hur man bygger upp ett land som är helt utslaget.Motionären begär tillkännagivanden om vad hon anfört om praktiskyrkesorientering för asylsökande (yrkande 1) och om praktiskyrkesorientering och utbildning riktad till flyktingar som avseratt återvända till sitt hemland (yrkande 2).Ines Uusmann och () anför i motion Sf629 attväntetiden för asylsökande skulle kunna användas konstruktivtför att förstärka deras yrkes- och samhällskunskaper, vilketockså skulle öka deras möjligheter att senare återvända tillsitt eget samhälle med bättre förutsättningar. Som exempel nämnsi motionen att de asylsökande skulle kunna förbättra sinayrkeskunskaper, förkovra sig i den svenska samhällsmodellen, såatt de ur den kan forma modeller för tillämpningen i det egnalandet, och bättra på kunskapen om det egna landet och det egnaspråket. Motionärerna anser att det med ett otraditionelltangreppssätt skulle krävas relativt små insatser; exempelvisskulle bildningsförbunden kunna ta till vara lokal kompetensinte minst bland arbetslösa. Motionärerna begär etttillkännagivande om utbildningsmöjligheter för asylsökande.Av vad som ovan redovisats anser utskottet framgå att storuppmärksamhet har ägnats åt frågan om meningsfull sysselsättningför asylsökande och att uppmärksamheten omfattar behovet avmeningsfullhet även för den händelse den asylsökande kommer attfå återvända hem.