bet · GG01TU39 · 1993-05-27 00:00:00 — Kompletteringspropositionen inom trafikutskottets område Proposition 1992/93:150 (kompletteringspropositionen) bilaga 5 I detta betänkande behandlas riktlinjer för SJ, stöd tillflygtrafik mellan och samt riksfärdtjänstensframtida utformning. Utgångspunkten är främst regeringenskompletteringsproposition (prop. 1992/93:150 bil. 5) samtanknytande motioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att SJ:s nuvarandebemyndiganden förlängs till . Därmed gesutrymme för ytterligare analys av SJ:s ekonomiskaförutsättningar liksom av frågan om SJ:s framtidaassociationsform. godkänns en förändradinriktning. Det innebär att verksamhetfortsättningsvis skall koncentreras till järnvägstrafiken.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att staten skalltrygga ett grundläggande flygtrafikutbud mellan ochUmeå. Bakgrund är ett krav av på snabba och brakommunikationer för patienter från som får vård påregionsjukhuset i . En förhandlingsman skall få i uppdragatt upphandla flygtrafiken. Kostnaden skall belasta anslaget Köpav interregional persontrafik på järnväg.Utskottet avstyrker motionsförslag om antalet dubbelturer påsträckan, om standard på flygplan och trafikoperatör och omannan finansiering än med medel anvisade under nämnda anslag.Utskottet tillstyrker att riksfärdtjänsten kommunaliseras. Detbetyder att ansvaret överförs från staten till kommunerna /94. Målen och reglerna för riksfärdtjänstenskall bestå. Kommunaliseringen beräknas leda tilleffektiviseringar genom bl.a. bättre samordning med andrasamhällsbetalda resor. Incitamenten för att handikappanpassakollektivtrafken stärks . Utskottet förutsätter attreformen följs upp ingående och att en utvärdering snarastmöjligt redovisas för riksdagen.Till betänkandet har fogats fyra reservationer frånSocialdemokraterna. Dessa avser det fortsatta reformarbetet påjärnvägsområdet, inriktning samt turtäthet ochfinansiering beträffande flygtrafiken mellan och företrädare i utskottet har avgett enmeningsyttring, i vilken han motsätter sig att riksfärdtjänstenkommunaliseras samt ger synpunkter på hur flygtrafiken mellanÖstersund och skall finansieras.SJÄTTE HUVUDTITELN Proposition 1992/93:150 (kompletteringspropositionen) bilaga 5 C. JärnvägarRegeringen föreslår i proposition 1992/93:150 med förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /94, m.m.bilaga 5 () under denna rubrik (s. 5)1. att godkänner vad i propositionen anförts omförlängning av SJ:s nuvarande befogenheter till ,2. att godkänner vad i propositionen anförts omSJ-koncernens inriktning,3. att godkänner vad i propositionen anförts omram för upplåning i ,4. att till Ersättning till isamband med utdelning från AB Swedcarrier för /94anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.E. LuftfartRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 8)1. att godkänner vad i propositionen anförts omstatens ansvar för flygtrafik mellan och ,2. att godkänner att sjätte huvudtitelnsreservationsanslag Köp av interregional persontrafik på järnvägför /94 får disponeras även för kostnader förupphandling av flygtrafik på sträckan . Kollektivtrafik m.m.Regeringen föreslår under denna rubrik (s. 24--25)1. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ,2. att godkänner vad i propositionen anförts om degrundläggande målen för riksfärdtjänsten (avsnitt 2.1),3. att godkänner vad i propositionen anförts om enavveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst vid utgången av år1993 (avsnitt 2.1),4. att till Riksfärdtjänst för /94 anvisar ett förslagsanslag på 72500000kr,5. att medger att anslaget F1. Riksfärdjtänstanvänds för att bekosta verksamhet hos de allmännaförvaltningsdomstolarna (avsnitt 2.2),6. att till Kostnader för avveckling av Styrelsenför riksfärdtjänst m.m. för /94 anvisar ettförslagsanslag på 20500000kr,7. att godkänner vad i propositionen anförts om enuppföljning av effekterna av en kommunalisering avriksfärdtjänsten (avsnitt 4).Lagförslaget är fogat som bilaga till detta betänkande.Proposition 1992/93:100 (budgetpropositionen) bilaga 7Regeringen föreslår i proposition 1992/93:100 bilaga 7() under rubriken (s. 46--57) att tar del av vad i propositionen anförtsom uppföljning av SJ:s resultat m.m. för åren 1988--1992,utnyttjande av bemyndiganden och marknadsutveckling samt omarbetets fortsatta inriktning inom järnvägsområdet. Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) bilaga 51992/93:T99 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1992/93:150 bilaga 5 vadavser inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av 1988 årstrafikpolitiska beslut,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av regionalpolitisktmotiverad flygtrafik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utvärdering av riksfärdtjänstenskall vara genomförd senast vid utgången av 1995.1992/93:T100 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flygförbindelsen mellan och Umeå.1992/93:T101 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom regionalpolitiskt betingad flygtrafik.1992/93:T102 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom stöd till flygplatser i skogslänen.1992/93:T103 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att flygtrafikutbudet mellan och skalltryggas och att kostnaden skall täckas inom anslagsramen förluftfart.1992/93:T104 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att följa konsekvenserna avhuvudmannaskapsförändringen för riksfärdtjänsten och övervägaett särskilt stöd till mindre kommuner alternativt ettfrivilligt landstingskommunalt huvudmannaskap.1992/93:T105 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag omkommunalisering av riksfärdtjänsten enligt vad i motionenanförts om det olämpliga med en huvudman för enfärdtjänst som omfattar resor i hela landet,2. att beslutar att bibehålla nämnden förriksfärdtjänsten,3. att hos regeringen begär förslag som innebärförverkligandet av ansvars- och finansieringsprinciper påkollektivtrafikområdet.1992/93:T106 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag om hur ettutjämningssystem för riksfärdtjänst bör utformas.Motioner avgivna under den allmänna motionstiden i januari19931992/93:T217 av m.fl. (s) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förutsättningar för bolagiseringinom Posten, och verksamhetsområden.1992/93:T520 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte avreglerajärnvägstrafiken på stambanan och att öppna för full konkurrensom trafiktillstånden på matarbanorna.1992/93:T543 av och (båda s)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nationellt samhällsägtjärnvägsföretag med uppdrag att svara för transporterna påstomnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bibehållen skadeprövning avbusstrafik som konkurrerar med järnvägstrafik. 1 Statens järnvägar1.1 BakgrundRiksdagen fastlade i det trafikpolitiska beslutet år 1988grunderna för den nuvarande järnvägspolitiken. I beslutet ingickbl.a. en uppdelning av ansvarsområdena. ()fick ett renodlat ansvar för att utveckla järnvägstrafiken medanBanverket som nybildad myndighet övertog ansvaret för järnvägensinfrastruktur.Bakgrunden till beslut var bl.a. att SJ vidmitten av hade stora problem med ekonomiskaunderskott, sjunkande marknadsandelar samt otillräckligainvesteringar och eftersatt underhåll. Mot bl.a. denna bakgrundingick trafikpolitiska beslut att verksamheten inomSJ skulle omstruktureras. SJ skulle ges förutsättningar attomvandlas till ett modernt, effektivt och kundinriktattrafikföretag med en sådan lönsamhet att det kunde överleva avegen kraft. SJ erhöll en rad befogenheter som syftade till attöka handlingsfriheten och möjligheten att agera meraffärsmässigt. För koncerninriktningen angavs i beslutet att enkoncentration skulle ske till järnvägstrafiken.Rekonstruktionstiden fastställdes till perioden --1992.SJ:s särskilda befogenheter under rekonstruktionsperiodenhar förlängts till att gälla t.o.m. den 30 juni 1993.Förlängningen gjordes i syfte att möjliggöra en uppföljning avresultatkravet och skapa utrymme för analys och bedömningar tilldess framtida riktlinjer för SJ kunde utformas. Samtidigtbeslöts att modifiera strategin för . Enligt dennastrategi skulle SJ vara ett heltäckande transportföretag medjärnvägstrafiken som kärnverksamhet.Regeringen har redovisat överväganden och förslag rörande SJoch järnvägspolitiken dels i årets budgetproposition, dels ikompletteringspropositionen.1.2 Regeringens förslag i budgetpropositionenI budgetpropositionen redogör kommunikationsministern för SJ:sresultatutveckling --1992 samt för hur olikabemyndiganden utnyttjats. En bild tecknas även övertransportmarknadens utveckling . Utgångspunkteranges vidare för reformarbetets fortsatta inriktning. Avredovisningen framgår följande:1.2.1 ResultatutvecklingDet ekonomiska målet för affärsverket SJ enligt 1988 årstrafikpolitiska beslut var att verket av egen kraft skulleförbättra sitt resultat med åren1988--1992. SJ:s resultat efter finansnetto var enförlust med ca . Motsvarande resultat vidutgången av rekonstruktionsperioden, dvs. för , var envinst på . Detta innebär enresultatförbättring med ca ,dvs. nära full måluppfyllelse.En rad väsentliga förändringar har dock skett underrekonstruktionsperioden som försämrat SJ:s ekonomi. Exempel pådetta är slopat statligt godsutvecklingsbidrag, reduceradersättning från staten för tågupphandling och införandet avmervärdesskatt för persontrafik på järnväg. Om hänsyn tas tilldessa förändrade villkor har SJ enligt kommunikationsministernsbedömning uppfyllt det av angivna resultatkravet.Resultatförbättringen har framför allt uppnåtts genomrationaliseringar och effektiviseringar, dvs. Detta har inneburit att antalet anställda iaffärsverket minskat från 1987 till ca 18000 vidutgången av . En del av denna minskning förklaras dock avatt verksamheter bolagiserats och överförts till SJ:sbolagsgrupp (AB Swedcarriergruppen).Resultatnivån på bedöms ipropositionen inte tillräcklig för att uppfylla SJ:ssjälvfinansieringsbehov. Detta innebär att SJ tvingas låna tillinvesteringar med sjunkande soliditet som följd. I sammanhangetanges att SJ:s nuvarande bedömning är att affärsverket behöveruppvisa ett resultat efter finansnetto på ca 700 miljoner kronorför att möjliggöra en sådan självfinansiering att intesoliditeten försämras ytterligare.1.2.2 VägtrafikmodellenEn grundförutsättning i SJ:s rekonstruktion var införandet avden s.k. vägtrafikmodellen, som innebar att övertogansvaret för järnvägens infrastruktur. Därmed lades grunden fören ny ansvarsfördelning inom järnvägssektorn.Kommunikationsministern bedömer att denna strukturförändring harhaft en rad positiva effekter för den svenska järnvägen.Som exempel anges att rekonstruktionsarbetet har inneburiten effektivisering av SJ:s verksamhet, som sannolikt inte skullekunna ha genomförts under de former och förutsättningar somgällde . Uppdelningen mellan trafikansvar och ansvarför järnvägens infrastruktur gör det vidare enligtkommunikationsministern möjligt att öka konkurrensen inomjärnvägstrafiken. Erfarenheterna av den trafikupphandling somskett i konkurrens uppges i vissa fall ha minskattrafikkostnaderna . Den nuvarandeansvarsfördelningen mellan SJ och förordas därförligga fast. Detta uppges dock inte hindra att modifieringar avansvarsförhållandena kan komma att behöva genomföras framöver.1.2.3 BemyndigandenSJ tilldelades enligt det trafikpolitiska beslutet en radsärskilda bemyndiganden. Avsikten var att öka verketshandlingsfrihet och möjligheterna att agera mer affärsmässigt.Av propositionens redovisning över hur dessa bemyndigandenutnyttjats framgår bl.a. att SJ har genomfört en radförsäljningar i enlighet med riktlinjerna för rekonstruktionen.Sammanlagt uppgår försäljningarna av anläggningstillgångar tilldrygt . Medlen uppges ha använts till attfinansiera nya investeringar samt till att täcka vissaomstruktureringskostnader.Av redovisningen framgår vidare att skatteåterbetalning tillSJ, på grund av att inget koncernförhållande enligtaktiebolagslagens mening finns mellan AB Swedcarrier och SJ,har uppgått till ca . Isammanhanget nämns att vid utgången av hade SJ tagit upplån i om sammanlagt ca 5 miljarder kronor.1.2.4 TrafikutvecklingNär det gäller trafikutvecklingen anges att SJ har lyckatsförsvara sin marknadsandel på en totalt sett minskad marknad förpersontransporter. SJ:s interregionala persontrafik har dockenligt propositionens beskrivning haft svårigheter att stärkasin marknadsposition och har delvis förlorat marknadsandelartill biltrafiken. Introduktionen av , på framförallt relationen --, har emellertid visat påjärnvägens reella möjligheter att ta upp konkurrensen med flyg. I sammanhanget framhålls att SJ:s persontrafik ärstarkt beroende av entreprenadtrafik, dvs. sådan trafik somoffereras till staten eller till trafikhuvudmännen.För godstrafiken redovisas att SJ:s marknadsandel har vuxitnågot. Kraftiga rationaliseringar har genomförts itrafikuppläggningen och fortfarande anges att stora förändringarförestår. Även organisationsmässigt har väsentligastrukturförändringar skett. Kombitrafiken har bolagiserats ochförts till SJ:s förvaltningsbolag somen utförsäljning har skett av en del av aktierna till externpart. Av redovisningen framgår vidare att den s.k.systemtågstrafiken, med avgränsade transportsystem för en kund,har utvecklats positivt. Konventionella vagnlasttransporter hardäremot minskat i omfattning.1.2.5 Riktlinjer för fortsatt reformarbeteEnligt kommunikationsministern krävs fortsatt analys av SJ:slönsamhet och erforderlig resultatnivå . Vidare förutsesfortsatta överväganden om SJ:s framtida associationsform ochförutsättningarna för en bolagisering av hela eller delar av SJ.En inriktningen av reformarbetet är vidare enligtdepartementschefen att öka konkurrensen inom järnvägssektorn.Mot denna bakgrund anges att regeringen har för avsikt attåterkomma till med förslagtill riktlinjer och verksamhetsförutsättningar för SJ efter den1 -- förutsättningar som gör att SJ ges möjlighetertill en fortsatt utveckling på företagsekonomiskt sunda grunder.1.3 Regeringens förslag i kompletteringspropositionenI kompletteringspropositionen anges att det nu står klart attytterligare frågor kring formerna för avregleringen avjärnvägstrafiken kvarstår att utreda. Detta gäller bl.a. hur degemensamma funktionerna inom järnvägssektorn skall organiseras.Vidare anges att behov föreligger av ytterligare analys motbakgrund av den ökade konkurrensen från såväl flyget som frånden avreglerade busstrafiken. Kapitalstruktur ochkapitalförsörjning inom det framtida SJ uppges även krävaytterligare överväganden. Kommunikationsministern aviserardärför att han tidigast avser att återkomma tillriksdagen i dessa frågor.1.3.1 Förlängda befogenheterKommunikationsministern förordar mot denna bakgrund att SJ fårbehålla de vidgade befogenheter som verket har haft underrekonstruktionsperioden fram till den 1 juli1994. I sammanhanget redovisas en sammanställning av de olikabefogenheter som SJ tilldelades i samband med dettrafikpolitiska beslutet . Vidare anges att den utvidgaderam som gäller för avyttring av fast egendom på totalt 5,2miljarder kronor bedöms tillräcklig även under budgetåret1993/94.I propositionen förutsätts även att något krav inte bör --liksom under den hittillsvarande rekonstruktionsperioden --finnas på att SJ skall lämna marknadsmässig förräntning ochutdelning.1.3.2 KoncerninriktningNär det gäller SJ:s fortsatta inriktning anges det somnödvändigt att SJ koncentrerar sig till kärnverksamheten, främstdå järnvägstrafiken. Genom rationaliseringar ochkapitalfrigörelse skall därmed enligt kommunikationsministern enså god lönsamhet uppnås att nyinvesteringar möjliggörs inomramen för överskottet från den löpande driften. Den frigörelseav kapital som härigenom kan åstadkommmas anges utgöra enväsentlig del av det förslag till kapitalisering av SJ:sverksamhet som regeringen avser återkomma till omtidigast under hösten 1993.1.3.3 Soliditet och upplåningI kompletteringspropositionen har kommunikationsministernbehandlat frågan om SJ:s skuldsättning och soliditetskrav. Denförsämrade soliditeten som uppstått i förhållande tillriksdagens fastställda krav betecknas som otillfredsställande.Detta gäller särskilt med hänsyn till de storaframtidsinvesteringar som SJ står inför.Inför dessa utgifter bör därför enligt propositionen entillfredsställande soliditet ha uppnåtts i SJ.Kommunikationsministern aviserar mot denna bakgrund att hanavser att återkomma med förslag till rekonstruktion för attåteruppnå en tillfredsställande soliditet. I sammanhangetbetonas att det bör vara en prioriterad uppgift för SJ:s ledningatt arbeta för att uppställda soliditetskrav uppnås.Beträffande SJ:s upplåning i anges att dennuvarande regleringen med krav på en viss soliditet har visatsig innebära svårigheter. Kommunikationsministern bedömer motdenna bakgrund att SJ:s upplåning i börregleras genom att en ram fastställs. Låneramen föreslås uppgåtill 7 miljarder kronor.1.3.4 Anslag till SJ i samband med utdelning från ABSwedcarrierSJ har alltsedan det trafikpolitiska beslutet år 1988disponerat ett särskilt anslag för ersättning i samband medutdelning från SJ:s förvaltningsbolag motsvarar det belopp som AB Swedcarrier betalar iskatt på grund av att inget koncernförhållande enligtaktiebolagslagens mening finns med SJ.I kompletteringspropositionen förordas att anslagetbibehålls även för /94.1.4 MotionsyrkandenRegeringens redovisning i budgetpropositionen av utvecklingenunder SJ:s rekonstruktionsperiod har inte föranlett någramotionsyrkanden. Inte heller har några erinringar riktats motredovisningen av vägtrafikmodellen. Däremot har tremotionsyrkanden förts fram med synpunkter på riktlinjerna förden fortsatta reformeringen av trafikpolitiken inom området. Detgäller såväl den aviserade avregleringen av järnvägs- ochbusstrafiken som den förutskickade bolagiseringen av SJ. Medanledning av kompletteringspropositionen har vidare en motionväckts som efterlyser en samlad trafikpolitisk utvärdering ochsom mot den bakgrunden säger nej till den förordadekoncernstrategin.I motion T217 (s) om de statliga affärsverken framhålls attassociationsformer och de därmed sammanhängandefinansieringsproblemen, marknadsförutsättningarna ochsamhällsåtagandena måste bedömas i ett sammanhang. att försäljningar av nationella tillgångar som SJ saknaraktualitet. Praktiska lösningar för att trygga sociala ochregionala åtaganden måste vidare enligt propositionengaranteras. Riksdag och regering har att fastställa service- ochkvalitetsmål. Konkurrensen mellan olika aktörer måste därvid skepå likvärdiga villkor för att möjliggöra bl.a. en solidariskfinansiering av sociala och regionala åtaganden.I motionen riktas vidare kritik mot att utredningen om enavreglering av SJ:s trafikeringsrätt har haft snävt ideologiskautgångspunkter för sitt arbete. Motionärerna efterlyser istället en analys av de trafikpolitiska konsekvenserna i sambandmed en avreglering. Det finns nämligen en uppenbar risk att enogenomtänkt avreglering kan verka effektivitetshämmande och ledatill att den totala järnvägstrafiken kan komma att minska.I motion T520 (s) framhålls att en totalt fri konkurrens påstambanorna inte skulle leda till ett bättre och merkonkurrenskraftigt järnvägssystem. Mycket tyder i stället på attdet skulle bli ett onödigt och dyrt experiment. En ökadflexibilitet och konkurrens inom det övriga järnvägssystemetbedöms dock kunna leda till att järnvägen kan öka sinkonkurrenskraft. Trafiktillstånden på matarbanorna, s.k.shortlines, bör därför ges till den trafikutövare som kan utföraden största trafiken. I sammanhanget framhålls att den ökadetrafiken från matarbanorna skulle innebära även en störretrafikvolym på stomnätet och därmed stärka SJ:skonkurrensmöjligheter.Enligt motion T543 (s) går det nu att skönja vad detrafikpolitiska besluten om konkurrens- och marknadsmodellinnebär för järnvägen. En övergång från ett nationelltperspektiv till en mera strikt lönsamhetsmodell leder, enligtmånga bedömare, till att stora delar av järnvägsnätet läggs ned.Biljettpriserna kan vidare komma att variera, inte bara beroendepå avstånd, utan också beroende på hur många som åker på en visssträcka. I motionen hänvisas till erfarenheter från andra länderdär en total avreglering av järnvägstrafiken inneburit ökadbyråkrati för att ge andra företag tillträde till järnvägsnätet.Dessutom ökar statens kostnader som lönsamhetenförsämras på vissa banor. Motionärerna framhåller därför att detbehövs ett nationellt samhällsägt järnvägsföretag med uppdragatt svara för transporterna på stomnätet.I motionen behandlas även villkoren för den långvägabusstrafiken. Motionärerna anger att bussavregleringen innebäratt bussar kan köra linjetrafik parallellt med järnvägen.Bussarna kan då välja de bästa tiderna och "plocka russinen urkakan". I sammanhanget hänvisas vidare till den kritik somriktats mot busstrafikens kostnadsansvar. Enligt dessa kritikerbetalar inte busstrafiken fullt ut för sina samhällsekonomiskakostnader. Motionärerna förordar mot denna bakgrund att denstatliga skadeprövningen av busstrafik som konkurrerar medjärnvägstrafik bibehålls.I motion T99 (s) behandlas kompletteringspropositionensförslag om att verksamhet skall koncentreras påkärnverksamheten. Motionärerna framhåller vikten av attriksdagens beslut att omstruktureringen av SJ skall utvärderasår fullföljs. Denna utvärdering bör inte begränsas till attavse vissa ekonomiska mål. Detta gäller i synnerhet när det ipropositionen anges att det behövs fortsatt omställning avverksamheten vad gäller rationaliseringar och effektiviseringarav kapitalanvändningen. Innan detta har skett skall ingainriktningsbeslut om begränsningar av SJ:s verksamhet fattas,framhålls i motionen.1.5 Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar först regeringens förslag ibudgetpropositionen om SJ:s utveckling underrekonstruktionsperioden och riktlinjer för det fortsattareformarbetet.Utskottet anser att SJ har utvecklats på ettpositivt sätt. har SJ genomgått enkraftfull förändring till ett modernare, effektivare och merkundorienterat företag. Genom omfattande rationaliseringar ocheffektiviseringar har SJ:s ledning och personal medverkat tillatt betydande resultatförbättringar har uppnåtts. Utskottetbedömer vidare att införandet av vägtrafikmodellen, som innebaratt ansvaret för infrastrukturen överfördes till , varen riktig åtgärd som i sina huvuddrag bör bestå.Utskottet konstaterar att SJ:s resultatnivå trotsden resultatförbättring som uppnåtts är otillräcklig för enfortsatt utveckling av egen kraft. SJ:s skuldsättning har ocksåfortlöpande försämrats. Vid utgången av var SJ:ssoliditet 31,för affärsverket SJ och 28,förSJ-koncernen. I jämförelse med det av fastlagdasoliditetskravet på för affärsverket resp. förkoncernen föreligger därmed en betydande avvikelse.Utskottet anser det angeläget att järnvägstrafiken gesförutsättningar att spela en viktig roll som ettkonkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel.Med hänsyn till de stora investeringar i järnvägensinfrastruktur som utskottet tidigare förordat krävs attjärnvägstrafiken har förmåga att utvecklas vidare ochsjälvfinansiera planerade nyinvesteringar. Den fortgåendeförsämringen av soliditeten utgör därför enligt utskottetsmening ett allvarligt problem.Utskottet anser beträffande riktlinjerna för det fortsattareformarbetet att en utveckling mot ökad konkurrens är angelägeninom transportområdet. Erfarenheterna inte minst fråntågupphandlingen av persontrafik har påvisat vilka vinster somkan uppnås vid en konkurrenssituation mellan olikatågentreprenörer.