bet · GH01TU9 · 1993-12-08 00:00:00 — Liknande synpunkter framförs i motion T21 (v) somdärmed får anses tillgodosedd genom detta uttalande.Frågan om statens betalningssystem och fortsatthuvudmannaskap för statens koncernkontosystem CassaNova börockså behandlas i detta sammanhang.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Jag instämmer i vad som anförts i den av Socialdemokraternaavlämnade avvikande meningen.Försvarsutskottets yttrande1993/94:FöU2yBilaga 5Postlag och förändrad verksamhetsform för PostverketTill trafikutskottetTrafikutskottet har beslutat beredaförsvarsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1993/94:38 Postlag och en förändradverksamhetsform för , m.m. jämte motioner i de delarsom rör försvarsutskottets beredningsområde.PropositionenI regeringens förslag till postlag och förändradverksamhetsform för , m.m. berörstotalförsvarsaspekterna i flera sammanhang.I förslaget till postlag behandlas postverksamheten i krigm.m. enligt följande:26 § Är i krig eller krigsfara eller råder det sådanautomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krigutanför gränser eller av att har varit i krigeller krigsfara, får regeringen meddela de föreskrifter ompostverksamhet som behövs med hänsyn till landets försvar ellersäkerhet i övrigt. Regeringen eller, om regeringen bestämmerdet, tillsynsmyndigheten får meddela föreskrifter om planeringoch andra åtgärder som behövs i fredstid för att tillgodosetotalförsvarets behov av postkommunikationer under sådanaförhållanden som anges i första stycket.Som bakgrund till lagförslaget erinras om de mål förpostbefordran under kriser och krig som regeringen fastställt isamband med försvarsbeslut (jämför prop. 1991/92:102s. Härvid uttalas bl.a. att samhällets behov avpostkommunikationer skall kunna tillgodoses även under kriseroch i krig. Organisationen skall kunna anpassa verksamheten tillförändrade förutsättningar. Vissa totalförsvarsviktigaförsändelser och betalningar skall kunna ges särskild prioritet.En särskild sorteringsorganisation för fältpostadresserad postskall kunna skapas.I propositionen behandlar regeringen vidare frågorna omfunktionsansvar och finansiering av totalförsvarsåtgärder.Postverket är ansvarig myndighet förfunktionen postbefordran inom totalförsvaret. Regeringenföreslår att skall bli tillsynsmyndighet inompostområdet och att denna myndighet övertar funktionsansvaret. Iuppgiften ingår att utarbeta underlag för statsmakternas beslutom målen för funktionen under krig. Vidare skall denfunktionsansvariga myndigheten bl.a. samordnaberedskapsförberedelser samt planera och budgetera dessa,samordna och genomföra krigsplanläggning samt svara för attpersonal utbildas. Ansvaret bör också omfattapostbefordringsföretagens beredskapsplanläggning ochpersonalkontroll.Merkostnaderna för särskilda beredskapsåtgärder förpostbefordringen bör emellertid finansieras över statsbudgeten.Ett postbefordringsföretag bör således kompenseras av staten omdet vidtar åtgärder som har sin grund i beredskaps- ochförsvarsaspekter och som går utöver vad andra verksamheter avbetydelse för totalförsvaret blirålagda. Omfattningen av dessa åtgärder bör tills vidare hållaspå nuvarande nivå.Postverkets nuvarande kostnader för totalförsvarsåtgärderuppgår till ca . står i dagsjälvt för dessa kostnader. Regeringen anser atttillsynsmyndigheten bör disponera motsvarande belopp förupphandling av nödvändiga tjänster och utrustning från depostbefordringsföretag som är av intresse iberedskapssammanhang.UtskottetUtskottet har i ett tidigare yttrande till trafikutskottetredovisat sin mer allmänna syn på beredskapsfrågornas behandlingvid ändrade verksamhetsformer (1992/93:FöU9y Totalförsvaret ochbolagisering). Härvid framhöll utskottet attkommunikationsverken har utomordentligt stor betydelse förtotalförsvaret. I de senaste försvarsbesluten har hög prioritetgivits åt åtgärder för att säkerställa en god beredskapsnivåinom dessa områden. I samband med de förändringar som vidtasavseende verksamhetsformerna är det därför viktigt attberedskapsfrågorna uppmärksammas och ges en grundlig behandling.Den uppnådda beredskapsnivån får inte försämras till följd avändrade verksamhetsformer. Snarare bör krav kunna ställas på enförbättring till följd av den effektivisering som sker.Utskottet anser det viktigt att ansvaret förberedskapsplaneringen klart definieras. Lösningen av dessafrågor kommer att kräva kontinuitet och stabilitet.Det är också viktigt att ta till vara den kompetens som finnsinom området.Utskottet kan konstatera att beredskapsfrågornauppmärksammats och getts en grundlig behandling ipropositionen Postlag och en förändrad verksamhetsform förPostverket, m.m. (prop. 1993/94:38). Enligt utskottets meninghar förutsättningar skapats för att bibehålla en godberedskapsnivå. Den valda organisationsformen för att behandlaberedskapsfrågorna bör emellertid följas upp och utvärderas dåerfarenheter vunnits i likhet med vad utskottet ansåg borde skevid bolagiseringen av Televerket.Stockholm den 16 november 1993På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), My (), () och ÅkeSelberg (s).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningSture , , , ,, och (alla s) anser attden del av utskottets yttrande som börjar med "" och slutar med "bolagiseringen av " bortha följande lydelse:Enligt utskottets mening innebär en bolagisering avPostverket ett steg mot privatisering av verksamheten. För deförsvarsintressen utskottet har att bevaka är detta negativt.Det kommer otvivelaktigt att försvåra upprätthållandet av en godberedskap på detta område i framtiden.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Jag ansluter mig till den avvikande mening som utskottetssocialdemokratiska ledamöter avgivit.Näringsutskottets yttrande1993/94:NU2yBilaga 6Förändrad verksamhetsform för PostverketTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett bl.a. näringsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1993/94:38 om postlag och enförändrad verksamhetsform för , m.m. jämte motioner ide delar propositionen och motionerna berör näringsutskottetsberedningsområde.Advokat har som ombud för inför utskottet lämnat synpunkter i ärendet.NäringsutskottetPropositionenPropositionens huvudförslag är dels att det skall införas ensärskild postlag, dels att skall ombildas till bolag.Postverksamhet, dvs. befordran av brev och paket, samtbetalnings- och kassaservice har inte varit reglerad inågon större utsträckning. Till stor del beror detta på attPostverket haft monopol på brevbefordran fram till utgången avår 1992 och att staten kunnat styra verksamheten. Situationenhar emellertid förändrats genom att det numera är möjligt förandra företag att etablera sig på postmarknaden. Regeringenföreslår därför nu att det i en postlag tas in bestämmelserbl.a. om den grundläggande post- och kassaservice som skallfinnas i hela landet. En tillsynsmyndighet skall bevaka attservicen motsvarar samhällets behov. I lagen anges ocksåvillkoren för att få bedriva postverksamhet samt vilka krav somskall uppfyllas i fråga om bl.a. befordran av paket,tystnadsplikt och s.k. obeställbara brev.I propositionen framhålls att teknisk utveckling,efterfrågeförändringar och avreglering har inneburit enförändrad situation på postmarknaden. Nya tjänster hartillkommit. Nya företag har etablerat sig vilket gör attPostverket på flertalet av sina delmarknader möter konkurrensfrån privata företag. Den förändrade situationen ställer krav påen utveckling av verksamhetsform, anförs det ipropositionen. Affärsverksformen innebär begränsningar i frågaom t.ex. förvärv och försäljning av fast egendom, försäkringar,upplåning samt möjligheter till samarbete och samägande. En delproblem har kunnat lösas genom att aktiebolag har bildats inomPostverkskoncernen, men denna blandform är olycklig och svår attstyra, heter det vidare. Därför förordas en enhetligassociationsform. Det konstateras att aktiebolaget är en lämpligform för konkurrensutsatt verksamhet. Dessutom är konkurrenternasom regel aktiebolag. Regeringen finner det därför angeläget attPostverket blir aktiebolag i likhet med andra företag påpostbefordrings- och betalningsmarknaden och begär ettbemyndigande av att genomföra en bolagisering avPostverket. De tillgångar och skulder som förvaltas avPostverket avses bli överförda till ett nybildat aktiebolag,, som skall vara helägt av staten. Den verksamhet sombedrivs inom olika affärsområden överförs efter handtill dotterbolag.I förslaget till postlag anges att det skall finnas enrikstäckande kassaservice som innebär att alla skall hamöjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetligapriser. Regeringen avser att i avtal med uppdra åtbolaget att tillhandahålla denna service mot en ersättning på300 --1996.Kassaservicen utförs nu av affärsområdet och Kassa, vilketföreslås bli ombildat till ett bolag. Finansieringsverksamhetenförs över till ett nybildat kreditmarknadsbolag, Posten KreditAB. Detta bolag skall bedriva kreditförmedling samt utförabetalningar och andra finansiella tjänster. Begränsningar avbolagets verksamhet skall tas in i bolagsordningen. Denna skallinte få ändras i väsentliga hänseenden utan regeringensgodkännande. Innan verksamhetsförutsättningarna för bolagetändras bör höras, sägs det i propositionen.Postgirot, som utför betalningsförmedling ochtillhandahåller girotjänster i och utomlands, föreslåsbli ombildat till bankaktiebolag, . Det nyabolaget måste ansöka om regeringens tillstånd (oktroj) för attfå driva bankrörelse. Bolaget kommer då att omfattas avbestämmelser om bl.a. kapitaltäckning, enhandsengagemang ochkreditgivning. Denundantagsbestämmelse i bankrörelselagen (1987:617) som gettmöjlighet för Postgirot att ha inlåningskonton för allmänhetenslopas i och med ombildningen till bankaktiebolag.Regeringen anmäler i propositionen att den i samband med attPostgirot ombildas till aktiebolag avser att avskaffa Postgirotsensamrätt till de statliga betalningarna. I syfte att uppnåkonkurrens på jämbördiga villkor mellan Postgirot ochBankgirot/bankerna föreslår regeringen att Postgirotsverksamhetsförutsättningar utvidgas. Främst sker detta genom attPostgirot får rätt att ge ränta till såväl fysiska som juridiskapersoner i samband med betalningsförmedling under högst 360dagar. gäller att Postgirot endast kan ge räntatill juridiska personer under . fårrätt att tillhandahålla betalningsmedel i form av t.ex. checkaroch kontokort samt att driva valutahandel. Avsikten äremellertid inte att skall utveckla en fullständigbankrörelse. Därför införs begränsningar när det gäller desammanlagda utestående krediterna och den räntebärandeinlåningsvolymen. Vidare föreskrivs att traditionellkreditgivning till företag och hushåll inte får bedrivas och attvillkoren för kontona inte får utformas så att ensparkontorörelse utvecklas.De föreslagna riktlinjerna för verksamheten skall på sammasätt som när det gäller tas in ibolagsordningen. Väsentliga ändringar i denna skall krävaregeringens godkännande, och inför förändringar iverksamhetsförutsättningarna bör även höras. Enutvärdering av de föreslagna befogenheterna för Postgirot Bankskall ske före utgången av år 1995.I förslaget till postlag anges att det skall finnas engrundläggande postservice i hela landet. Företag som villbedriva postverksamhet kan göra detta efter anmälan tilltillsynsmyndigheten. Tillstånd erfordras inte. Regeringen hargjort bedömningen att det vid en bolagisering av ochen ökande konkurrens på postområdet inte behövs något system medtillståndsplikt för att gällande sociala och regionala mål skallkunna upprätthållas. Postverksamhet skall bedrivas så attrimliga krav på bl.a. tillförlitlighet och integritetsskyddtillgodoses. skall bevaka detta och dessutomi sin tillsyn beakta önskemålen om en så fri konkurrens sommöjligt. Den skall vidare underrätta omkonkurrensbegränsande åtgärder vidtas på marknaden.MotionernaNio motioner har väckts med anledning av propositionen. I fyraav dessa har framställts yrkanden inom näringsutskottetsberedningsområde.Postverket uppfyller väl de service- och kvalitetsmål somregering och riksdag satt upp, understryks det i motion1993/94:T25 (s). En väl fungerande postverksamhet är enväsentlig del av infrastruktur. Affärsverksformen gergoda förutsättningar för såväl kommersiell verksamhet som fördemokratiskt inflytande, betonas det i motionen. Någraövertygande skäl har inte redovisats för att Postverketsverksamhet skulle fungera bättre efter en bolagisering, anförmotionärerna. De framför vidare farhågor för att bl.a.postkassaservicen kommer att minska i omfång till förmån förPosten AB:s bank- och finansrörelse. I motionen påpekas ocksåatt det är en stor brist att det inte redovisas hur kostnadernaför den olönsamma men för samhället viktiga kassaservicen skalltäckas efter år 1996.Regeringens uttalande att den avser att upphäva Postgirotsensamrätt till de statliga betalningarna är oacceptabelt,understryker motionärerna. har nämligen tidigareuttalat att denna förändring skulle ske på ett sådant sätt attdet uppstår konkurrens på lika villkor mellan de tvåbetalningsförmedlarna, . Detta skulleuppnås bl.a. genom att Postgirot och affärsbankerna träffaravtal om rätt för Postgirot att verkställa betalningar genomdebitering av banklönekonton. Något sådant avtal har emellertidinte träffats. Enligt motionärernas bedömning medför regeringensförslag att upphäva ensamrätten till de statliga betalningarnaoch att ombilda Postgirot till aktiebolag en risk för försämradbetalnings- och kassaservice i glesbygd. En utvidgning avPostgirots verksamhetsförutsättningar kan enligt motionärernagöras inom ramen för den befintliga verksamhetsformen ochförutsätter således inte en ombildning till aktiebolag.Motionärerna avvisar mot denna bakgrund regeringens förslag omatt ombilda Postgirot till aktiebolag och föreslår attregeringen återkommer med ett förslag om utvidgad verksamhet förPostgirot inom ramen för ett affärsverk.I motionen konstateras vidare att den ökande konkurrensen påpostmarknaden har förändrat förutsättningarna för att enrikstäckande postservice skall kunna upprätthållas. Det är ennationell angelägenhet att de regionala och sociala mål somriksdagen har angivit kan uppnås. Detta bör säkerställas genomlagstiftning och annan styrning. En postlag måste därför, ansermotionärerna, ställa krav på alla postbefordringsföretag att deskall ta ett ansvar för att målen kan nås och att de skall bidratill att täcka de kostnader som detta medför. Regeringen bordeanmodas att återkomma med förslag till enkoncessionslagstiftning, där det anges vilka villkor ettpostbefordringsföretag skall uppfylla för att få tillstånd attbedriva postverksamhet.Bolagiseringen av genomförs bl.a. för att ökakonkurrensen inom postområdet, heter det inledningsvis i motion1993/94:T28 (m). Posten kommer emellertid, påpekas det, attbehålla en stark position. Detta ställer krav på att intäkteroch kostnader redovisas på ett sätt som gör det enkelt attbedöma prissättningen på tjänster eller produkter som är utsattaför konkurrens. Motionärerna hänvisar till en rapport (R 1992:9)från dåvarande Statens pris- och konkurrensverk om posttjänster.I denna konstateras att verksamhet är starktintegrerad, genom att samma distributionskanaler används förolika produkter. Detta ställer, sägs det i rapporten, särskildaredovisningstekniska krav för att kostnader skall kunnasärskiljas. Motionärerna understryker att det är viktigt atttillsynsmyndigheten på postområdet verkar för att oklarheterkring prissättningen på postområdet undanröjs. Om det visar signödvändigt bör myndigheten återkomma med förslag om lagstiftningeller krav på att konkurrensutsatt verksamhet skall drivas iseparata bolag.Postverket bör tillsammans med Postgirot få fullständigabankrättigheter, föreslås det i motion 1993/94:T24 (c).Postverket skulle härigenom kunna konkurrera med bankerna ocht.ex. bidra till att skillnaden mellan in- och utlåningsräntorminskar. Motionären anser vidare att bör ha fördelari förhållande till de företag som endast konkurrerar på delönsamma delarna av postmarknaden. Hon avvisar mot bl.a. dennabakgrund regeringens förslag om att bolagisera ochbegär att en utredning tillsätts i frågan om Postverketsbankrättigheter.Infrastrukturen, där postservicen utgör en viktig del, är ensamhällelig angelägenhet, slås det fast i motion 1993/94:T21(v). Genom naturliga monopol och sammanhållna system har detvarit möjligt att uppnå hög effektivitet och en rättvisfördelning. Regeringens förslag saknar en helhetssyn.Ombildningen av till aktiebolag, där lönsamhetskravställs på de enskilda delarna, kommer att leda till attsamarbetet inom ersätts av interndebiteringar ochmaktkamper, hävdas det. Genom avvecklingen av postmonopoletkommer det enligt motionärerna inte längre att finnas någotöverskott som kan föras över till de olönsamma delarna avverksamheten. Den föreslagna postlagen kommer i längden att varaotillräcklig för att en rikstäckande post- och kassaserviceskall kunna upprätthållas. Motionärerna avvisar därför förslageni propositionen.Näringsutskottets ställningstagandePostmarknaden undergår en snabb förändring. Den tekniskautvecklingen skapar nya möjligheter att distribuera meddelandenoch förmedla betalningar. Företag, men också privatpersoner, hardärmed fått alternativ till när det gäller dessatjänster. Utvecklingen har lett till att i växandegrad har mött konkurrens från privata företag.För att kunna bevara sin framskjutna position har Postverketdärför successivt anpassat sig till de nya förutsättningarna ochbreddat sin verksamhet.Enligt näringsutskottets uppfattning har hittillspå ett förtjänstfullt sätt kunnat möta den förändradesituationen och uppfylla kraven på en rikstäckandeservice. Utvecklingen av ny teknik och förändringarna avkonkurrensförhållanden kan emellertid förväntas fortsätta iaccelererande takt. Detta ställer nya krav på när detgäller t.ex. styrning och beslutsfattande samt möjligheter tillflexibilitet och affärsmässighet. Affärsverksformen har här, somframgår av propositionen, sina uppenbara begränsningar. Därförär det nödvändigt att ge en verksamhetsform som göratt Posten får förutsättningar att möta de nämnda kraven och attkunna konkurrera på samma villkor som den helt övervägande delenav de övriga företagen på marknaden verkar under. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag om att ombilda Postverkettill aktiebolag. Det nya bolaget kan bedömas få bättreförutsättningar än affärsverket att konkurrera om t.ex. de storaföretagskunderna i storstäderna. Därigenom skapas också resurserför att tillgodose kraven på en rikstäckande service.Utskottet tillstyrker vidare att den finansieringsverksamhetsom nu bedrivs inom affärsområdet bank och kassa överförs tillett nybildat kreditmarknadsbolag, . Deriktlinjer som regeringen föreslår för bolaget är enligtnäringsutskottets uppfattning väl avvägda. Utskottet noterar attdet härutöver finns utrymme för bolaget att distribueraytterligare finansiella tjänster, t.ex. genom en utökning av dentyp av samverkan med banker som förekommer medNordbanken och Sparbanken.Som har framgått föreslås det i propositionen attPostgirot skall ombildas till ett bankaktiebolag, Postgirot BankAB. Huvudinriktningen för banken skall vara att bedriva eneffektiv betalningsförmedling av väsentligen samma typ som förnärvarande. föreslås en utvidgning avverksamhetsförutsättningarna på så sätt att fårbetydligt större möjligheter att ge ränta och krediter än vadPostgirot nu har. Den nya banken skall bedriva sin verksamhet ienlighet med bl.a. banklagstiftningen och bolagsordningen. Imotionerna 1993/94:T24 (c) och 1993/94:T25 (s) begärs enutredning om utvidgade möjligheter för /Postgirot attdriva bankrörelse inom ramen för affärsverksformen.Näringsutskottet anser att de skäl som har anförtsför att som helhet skall omvandlas till aktiebolagäven kan åberopas för Postgirots omvandling till bankaktiebolag.Genom att Postgirot får denna associationsform blir detbefintliga regelverket för banker tillämpligt och därmed undviksden särreglering som skulle bli följden om motionärernas förslagskulle genomföras. Vidare anser utskottet, i likhet med vad somanförs i propositionen, att Postgirot inte skall gesfullständiga bankrättigheter utan vara en bank huvudsakligeninriktad på betalningsförmedling. Med hänvisning till vad som nuhar anförts avstyrker utskottet motionerna 1993/94:T24 (c) och1993/94:T25 (s) i berörda delar.När det så gäller avvecklingen av Postgirots monopol påstatliga betalningar vill utskottet till en början erinra om attdetta innebär att privatpersoner, företag och myndigheter frittkan välja betalningsförmedlare vid betalningar till och frånstaten. En sådan åtgärd är i sig ett önskvärt steg eftersom denbidrar till att en effektivitetsbefrämjande konkurrens kanutvecklas. Frågan om ett avskaffande av Postgirots ensamrätt hargenom tidigare uttalanden kopplats dels tillutvidgade verksamhetsförutsättningar för Postgirot, dels tillrätten att debitera banklönekonton.Regeringens förslag i fråga om Postgirotsverksamhetsförutsättningar innebär, som har redovisats,att Postgirot får avsevärt utökade möjligheter att ge ränta ochkrediter till såväl företag som privatpersoner i samband medbetalningsförmedling. Postgirots konkurrensförutsättningarförbättras därför påtagligt. När det gäller rätten att debiterabanklönekonton vill utskottet erinra om att den inte haruppställts som ett uttryckligt villkor för att Postgirotsbetalningsmonopol skulle avskaffas, utan det har anförts (sebet. 1992/93:FiU30 s. 175) att det är önskvärt att enöverenskommelse mellan Postgirot och bankerna träffas med dennainnebörd. Enligt uppgift pågår alltjämt diskussioner mellanPostgirot och Bankgirot/affärsbankerna om möjligasamverkansformer. Det ankommer på dessa parter att sluta avtalom samarbete. Enligt utskottets uppfattning är det positivt omett sådant samarbete kan komma till stånd. Det kan idiskussionerna härom vara av värde för Postgirot med utvidgadeverksamhetsförutsättningar och en ny associationsform.Sammanfattningsvis anser utskottet att de framlagda förslagenväl tillgodoser berättigade krav i fråga omkonkurrensförhållandena på betalningsmarknaden.Näringsutskottet vill också erinra om att en utvärdering avverksamheten vid skall göras före utgången avår 1995. I detta sammanhang är det enligt utskottets meningangeläget att en noggrann belysning sker av hurkonkurrensförhållandena har utvecklats. Mot bakgrund av vad somnu anförts avstyrker utskottet motion 1993/94:T25 (s) ävensåvitt nu är i fråga.Regeringens förslag till postlag innebär att det skall rådaetableringsfrihet och största möjliga konkurrens påpostmarknaden. Utskottet ser från sina utgångspunkter positivtpå den markering som görs i propositionen i detta avseende. Imotion 1993/94:T25 (s) avvisas regeringens förslag till postlag;i stället förordas som redan nämnts en koncessionslagstiftning.En sådan lagstiftning skulle dock enligt utskottets uppfattningkunna innebära ett konkurrensbegränsande etableringshinder ochden skulle därigenom motverka den önskvärda avregleringen avpostverksamheten. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet det aktuella yrkandet i nyssnämnda motion.Som tidigare konstaterats har förändringarna påpostmarknaden inneburit en ökad konkurrens. Förslagen ipropositionen syftar till att renodla statsmakternas ansvar delsför post- och kassaservicen, dels för att skapa regler sommöjliggör och stimulerar konkurrens inom postområdet.Omorganisationen av syftar dessutom till att gePosten bättre förutsättningar att möta konkurrensen.