bet · GH01AU5 · 1993-12-08 00:00:00 — Ett igångsättande av sådana projekt skulle geåtskilliga arbetstillfällen för arbetslösa byggnadsarbetare.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande medel för om- och tillbyggnader av idrottsanläggningar påBosönatt med bifall till motion 1993/94:A16 yrkande 25 till Stöd tillidrotten för /94 under elfte huvudtiteln -- utöver avriksdagen tidigare anvisade medel (1992/93:KrU14, rskr. 254)) -- anvisar ettreservationsanslag på ,17. Investeringar i vägnätet m.m. (mom. 24), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med"ansluter" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den i motion A16 (s) uttalade uppfattningen att mycketkraftfulla åtgärder nu måste vidtas för att skapa fler arbetstillfällen och föratt bekämpa arbetslösheten. I det syftet är åtgärder inom vägväsendet av storbetydelse. Redan innevarande budgetår bör därför ytterligare 500 miljonerkronor anvisas för väginvesteringar under anslaget Byggande av vägar.Särskilda medel bör även anvisas för vägunderhåll. Utskottet biträder därförmotion A16 även i denna del och anser att bör anvisas påtilläggsbudget innevarande budgetår under anslaget Drift och underhåll avstatliga vägar.Slutligen bör investeringar och underhåll göras på landets flygplatser. 25miljoner kronor bör anvisas för ifrågavarande ändamål under ett nytt anslag medbeteckningen Underhållsinvesteringar på område.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande investeringar i vägnätet m.m.att med bifall till motion 1993/94:A16 yrkandena 14--16dels till Byggande av vägar för /94 under sjättehuvudtiteln -- utöver av tidigare anvisade medel (1992/93:FiU20,rskr. 189) -- anvisar ett reservationsanslag på ,dels till Drift och underhåll av statliga vägar för budgetåret1993/94 under sjätte huvudtiteln -- utöver av tidigare anvisade medel(1992/93:FiU20, rskr. 189) -- anvisar ett reservationsanslag på ,samtdels till Underhållsinvesteringar på område /94 under sjätte huvudtiteln anvisar på ettsärskilt anslag,18. Utbildningsbidragens storlek (mom. 25), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att beslutade att sänkautbildningsbidragen för ungdomar som uppbär arbetslöshetsersättningtill av ersättningen. För alla som deltar i arbetsmarknadsutbildning inomdet reguljära utbildningsväsendet genomfördes samma försämring. Enligt vadutskottet inhämtat kommer samstämmiga rapporter om att det är svårt att fåarbetslösa att studera under sådana ekonomiska villkor.Det kan vara en förklaring till att antalet personer iarbetsmarknadsutbildning ligger långt under den nivå som riksdagenlagt fast för innevarande budgetår.I likhet med den socialdemokratiska partimotionen A16 anser utskottet attutbildningsbidragen bör likställas med ersättningsnivån frånarbetslöshetskassa. Ett likartat yrkande föreligger från Vänsterpartiet.Motionerna A16 och A17 tillstyrks därför i dessa delar.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande utbildningsbidragens storlekatt med anledning av motionerna 1993/94:A16 yrkande 13 och1993/94:A17 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,19. Grundläggande högskoleutbildning (mom. 28), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med"kan" och slutar med "berörd del" bort ha följandelydelse:När det gäller antalet högskolestudenter i grundläggande högskoleutbildningdelar arbetsmarknadsutskottet den bedömning som görs i motion A16 (s) och iutbildningsutskottets yttrande att den svenska högskolan behöver expanderaytterligare utöver vad som redan beslutats.Antalet heltidsstuderande bör öka redan innevarande läsår och medel böranvisas med för ytterligare 5 000 platser.Arbetsmarknadsutskottet föreslår således att med bifall till motionA16 (s) i motsvarande del på tilläggsbudget för /94 anvisar 88miljoner kronor.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande grundläggande högskoleutbildningatt med bifall till motion 1993/94:A16 yrkande 19 till Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för /94under åttonde huvudtiteln -- utöver av tidigare anvisade medel(1992/93:FiU30, rskr. 447) -- anvisar ett reservationsanslag på ,20. Studiemedel (mom. 29)Under förutsättning av bifall till reservation 19Ingela , , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Avdetta" och på slutar med "bör avslås" bort ha följande lydelse:I motion A16 (s) begärs att ytterligare anvisas tillstudiemedel för /94. Beloppet motsvarar det ytterligare behov avstudiemedel som behövs vid en sådan utökning av antalet studieplatser somutskottet i det föregående föreslagit.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande studiemedelatt med bifall till motion 1993/94:A16 yrkande 20 tillStudiemedel för /94 under åttonde huvudtiteln -- utöver avriksdagen tidigare anvisade medel (1992/93:FiU30, rskr. 447) -- anvisar ettförslagsanslag på ,21. Bidrag till folkbildningen (mom. 30), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med"delar" och på slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Med tanke på att många arbetslösa ungdomar och vuxna har bristfälliggrundutbildning eller saknar sådan utbildning som krävs på arbetsmarknaden börsom framförs i motion A16 (s) ytterligare platser kunna erbjudas inomfolkbildningen under /94.Folkhögskolorna och studieförbunden har kapacitet att ordna ytterligareutbildning om medel ställs till förfogande. Detta redovisas i den avvikandemeningen från de socialdemokratiska företrädarna i kulturutskottet i dettautskotts yttrande över motionsförslaget.Arbetsmarknadsutskottet finner mot bakgrund av vad sålunda anförts attriksdagen med bifall till motionen i denna del bör anvisa 50 miljoner kronortill folkbildningen utöver vad som anvisats för innevarande budgetår.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande bidrag till folkbildningenatt med bifall till motion 1993/94:A16 yrkande 17 till Bidragtill folkbildningen för /94 under åttonde huvudtiteln --utöver av tidigare anvisade medel (1992/93:FiU30, rskr. 447) --anvisar ett anslag på ,22. Stöd till kommuner och landsting (mom. 33), , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med"delar" och på slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse:I motion A16 tar Socialdemokraterna upp frågan om åtgärder för att hindra attkommunalt anställda som varslats om uppsägning skall tvingas ut i öppenarbetslöshet.Utskottet gör liksom motionärerna den bedömningen att det knappast finnsnågot alternativ för dessa människor än arbetslöshet med kontantstöd.Regeringen räknar med att 28 000 personer förlorar sina anställningar ikommuner och landsting . För att förhindra att de går ut i öppenarbetslöshet föreslår motionärerna att AMS får i uppdrag att förhandla medkommunerna för att förlänga uppsägningstiden för uppsagd personal. Någonnettokostnad för staten uppkommer inte eftersom det i dagens arbetsmarknadslägesom ovan nämnts inte finns något alternativ till öppen arbetslöshet medkontantstöd.AMS bör få särskilda medel för att stimulera kommunerna att fatta sådanabeslut.Utskottet tillstyrker motion A16 i denna del. Motion A19 (nyd) får med detanförda anses i huvudsak tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande stöd till kommuner och landstingatt med anledning av motion 1993/94:A16 yrkande 26 och med avslagpå motion 1993/94:A19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,23. Vissa finansieringsfrågor (mom. 34)Under förutsättning av bifall till reservationerna 5, 8--9, 11, 14--22Ingela , , , , ,och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:I enlighet med vad Socialdemokraterna anför i motion A16 bör tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget för /94anvisa ett reservationsanslag på . Motion A17 (v) avstyrksi berörd del.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande vissa finansieringsfrågoratt med bifall till motion 1993/94:A16 yrkande 7 och med avslag påmotion 1993/94:A17 yrkande 8 till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /94 under tionde huvudtiteln -- utöver av tidigareanvisade medel (1992/93:FiU30, rskr. 447) -- anvisar ett reservationsanslag på3 890 000 000 kr.Särskilda yttranden1. Ungdomspraktik och lärlingssystem (mom. 2 och 9)(nyd) anför:Ungdomsarbetslösheten är skrämmande. Flera årskullar går utan jobb. Allakrafter måste sättas in för att vrida utvecklingen i rätt riktning för våraunga.Som ett led i denna strävan skall ungdomspraktiken ses. Den åtgärden infördesvåren som en försöksverksamhet för att avhjälpa den brant stigandearbetslösheten bland de unga. Åtgärden var ett steg i rätt riktning. Hade deninte införts skulle arbetslösheten bland de unga varit betydligt högre. Nugäller det att gå vidare och se dels hur ungdomspraktiken skall kunnavidareutvecklas, dels hur andra alternativa åtgärder kan bidra till att få invåra ungdomar på arbetsmarknaden.Det är bra att företagen nu får bidra till finansieringen avungdomspraktiken. Bidraget kunde ha varit större. Förslaget om ett modifieratsystem med ungdomspraktik är även i andra delar inte invändningsfritt.En modell som man skulle kunna diskutera går ut på följande. Den som har haften ungdomspraktikant med finansieringsbidrag och fortsätter enandra period skulle kunna få restitution på den avgift som erlagts den förstaperioden. Efter en andra period skulle restitution kunna ske av det under dennaperiod erlagda bidraget om praktikanordnaren då tillsvidareanställer den unge.På så sätt kunde man möjligen avvara såväl rekryteringsstöd som GAS för ungamänniskor.I nuvarande läge och då en sådan modell behöver studeras ytterligare har jagemellertid ansett att jag bör biträda den utformning av förslaget omungdomspraktik som regeringen nu har lagt fram, eftersom syftet trots allt ändåär att få ut unga människor på arbetsmarknaden efter fullgjord praktik.Det hade dessutom som jag ser det varit en fördel om de förslag somregeringen lägger fram hade kombinerats med ett lärlingssystem som innebär attungdomar får direkt utbildning i företagen. Länder med lärlingssystem av dettaslag har låg ungdomsarbetslöshet. En kombination av ett sådant lärlingssystemmed ungdomslöner skulle innebära ytterligare möjligheter för unga människor attkomma in på arbetsmarknaden för att senare i förlängningen kunna få fastaanställningar.2. ROT-program för kommunala fastigheter (mom. 20), och (alla m) anför:Riksdagen har beslutat om ett särskilt ROT-program i syfte att ökasysselsättningen. Med tanke på den relativt korta tid som ROT-programmet harvarit i funktion är det enligt vår mening för tidigt att avläsa de fullaeffekterna av programmet på bl.a. sysselsättningen och utvecklingen inombyggbranschen. Det hade därför funnits skäl att avvakta utfallet av dessasatsningar eftersom det är känt att åtgärder som sätts in för att påverkabyggverksamheten får effekt med viss eftersläpning.Vi har dock inte velat motsätta oss den av utskottet förordade användningenav medel från B 2-anslaget för denna verksamhet. Detta förutsätter emellertidatt den byggverksamhet som blir aktuell upphandlas på marknaden på ettkonkurrensneutralt sätt. Det är inte acceptabelt om statliga stöd kommer tillanvändning på ett sätt som leder till utslagning av annars konkurrenskraftigaföretag.3. ROT-program för kommunala fastigheter (mom.20)(nyd) anför:Jag anser att det borde kunna finnas utrymme för ytterligare medel -- -- för dessa satsningar med hänsyn till att detfinns outnyttjade medel av stor omfattning inom B 2-anslaget.Jag har likväl ansett mig böra stödja det nu föreliggande förslaget eftersomman inte kan överblicka hela budgetårets behov av medel från dettaanslag.4. Ekonomiska villkor för vissa elever i arbetsmarknadsutbildning (mom. 26), , , , ,och (alla s) anför:Vi har i den föregående framställningen föreslagit att bidragsnivån förutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet skall återställas för alla kursdeltagare. Därmed kommeräven den nu aktuella gruppen elever att bli tillgodosedd.5. Stöd till kommuner och landsting (mom. 33), och (alla m) anför:Vi anser att de initiativ som AMS har tagit i syfte att minskapersonalneddragningarna i kommunerna inte får tillämpas på ett sådant sätt attnödvändiga rationaliseringar och omstrukturering av verksamhet hindraseller fördröjs. Utvecklingen mot en effektivare användning av kommunala medel,alternativa driftformer, brytande av offentliga monopol och större flexibilitetär nödvändig för att kommunerna skall kunna klara sina åtaganden.En sådan utveckling är också nödvändig för att kommunera skallkunna erbjuda stabila och utvecklande arbetsuppgifter.Propositionens lagförslag Lagrådets yttrandeBilaga 2LagrådetUtdrag ur protokoll vid sammanträde 1993-12-01Närvarande: justitierådet Per Jermsten, justitierådet . ,regeringsrådet protokoll vid sammanträde , har riksdagensarbetsmarknadsutskott beslutat inhämta Lagrådets yttrande över1. förslag till lag om generellt anställningsstöd,2. förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter.Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet ,kanslirådet samt föredraganden i arbetsmarknadsutskottet,kammarrättsassessorn föranleder följande yttrande av Lagrådet:InledningRegeringen har i proposition 1993/94:66 lagt fram förslag om olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bl.a. föreslås införandet av en lag omgenerellt anställningsstöd samt viss följdändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter. har hemställt om Lagrådets yttrandeöver nämnda lagförslag. Vid granskningen av lagförslagen har Lagrådet somunderlag haft de med anledning av propositionen väckta motionerna1993/94:A16--A20, ett av socialförsäkringsutskottet avgivet yttrande överförslaget om generellt anställningsstöd (1993/94:SfU1y) samt en inomarbetsmarknadsutskottets kansli upprättad promemoria sominnehåller påpekanden om vissa brister i förslaget till lag om generelltanställningsstöd samt tänkbara förslag till ändringar för att avhjälpa dessabrister.Syftet med förslaget om ett generellt anställningsstöd anges i propositionenvara att, inför en konjunkturuppgång för svensk ekonomi, stimulera till en ökadsysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden och uppmuntra tidigareläggningav sådana anställningar. Anställningsstödet, som skall lämnas endast under ettår, innebär att för en nettoökning av antalet sysselsatta ,jämfört med antalet sysselsatta vid utgången av , medges avdragfrån arbetsgivaravgifterna . Det är avsett attanställningsstödet skall ges jämsides med redan befintliga rekryteringsstöd ochstöd enligt lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter.Förslaget har inte varit föremål för sedvanlig remissbehandling. Inte hellerhar synpunkter över förslaget inhämtats vid någon hearing. Det har endastkortfattat kommenterats i propositionen. Vid lagrådsföredragningen harupplysts att den valda lagkonstruktionen inte kommit till användning i tidigarelagstiftning. Med hänsyn härtill hade det varit av särskilt värde om förslagethade kunnat belysas genom inhämtande av remissyttranden. Att just denföreslagna lagkonstruktionen valts har förklarats med att det var den enda somgjorde det möjligt för att med sitt datorsystem klaraavgiftsuppbörden redan från den 1 januari 1994.På det bristfälliga underlag som sålunda föreligger saknar Lagrådet möjlighetatt avgöra om lagförslaget är ägnat att tillgodose de angivna syftena. Överhuvud taget är det svårt att på det föreliggande materialet bedöma vilkakonsekvenser de olika lagreglerna får. Med hänsyn härtill och till den kortatid som stått till förfogande har Lagrådet fått avstå från den ingåendegranskning som förslaget hade förtjänat. Med beaktande av de synpunkter somriksdagsutskotten anfört har Lagrådet gjort en huvudsakligen teknisk översyn avlagförslagen.Rent allmänt kan sägas om lagförslagen att de i viss mån präglas av att hatillkommit under stark tidspress. I lagtexten finns sålunda ett flertalbrister. Förutom att konsekvenserna av lagreglerna är, såsom Lagrådet anfört idet föregående, svårbedömda kan den anmärkningen göras att avdragssystemet ärsvårkontrollerat. I huvudsak får kontrollen inskränkas till avgiftsrevision.Det kan därför inte uteslutas att systemet kan komma att missbrukas. Med hänsyntill att förslaget dock kan få en positiv effekt på sysselsättningen och tillatt lagen om generellt anställningsstöd endast skall tillämpas villLagrådet inte motsätta sig att lagstiftningen genomförs.Lagrådet kommer i det följande att föreslå en del ändringar ochförtydliganden i lagtexten samt även diskutera andra tänkbara förändringar avde remitterade lagförslagen i syfte att komma till rätta med en del av de iärendet aktualiserade problemen. Detta hindrar emellertid inte att förslaget ivissa andra delar -- där frågan om alternativa lösningar framstår som merkomplicerad -- kan ge upphov till osäkerhet och skilda tillämpningssvårigheter.Detta gäller bl.a. begreppen "intressegemenskap" i 5 § och "verksamhet" i 2 och6 §§. Viss ledning för tolkningen av dessa begrepp kan visserligen hämtas frånmotiven. Eftersom det emellertid ankommer på vederbörande arbetsgivare attbedöma vad resp. begrepp egentligen betyder, kan det ligga nära till hands attvalet då faller på den för honom mest fördelaktiga innebörden. För den händelseden ändringen vidtas i förslaget att detta inte skall omfatta verksamheter sompåbörjats efter utgången av måste dessutom frågan om vilkaförändringar i en tidigare inledd verksamhet som kan tillåtas utan att den helteller delvis skall betraktas som ny ägnas särskild uppmärksamhet. Lagrådet villhär slutligen också peka på de möjligheter till fördelaktiga dispositioner somden föreslagna ikraftträdandebestämmelsen -- att lagen tillämpas på ersättningsom betalas ut -- eventuellt kan ge upphov till genom uppskjutnarespektive förtida betalningar av löner.I anslutning till vad anförts finns skäl att ånyo understryka attmyndigheternas möjligheter till kontroll av lagens efterlevnad kan väntas bliförhållandevis begränsade.Förslag till lag om generellt anställningsstöd 1 §I paragrafens första mening anges att arbetsgivare enligt bestämmelserna ilagen medges ett generellt anställningsstöd. I andra meningen slås fast attlagen inte gäller statliga arbetsgivare.Den föreslagna avfattningen av första meningen kan ge intryck av att rättentill anställningsstöd förutsätter ett beslut av myndighet om att sådant stödskall utgå. En sådan ordning är inte avsedd. Lagrådet förordar därför att det iparagrafen i stället anges att arbetsgivare har rätt till det ifrågavarandeanställningsstödet.Beträffande andra meningen uttalas i specialmotiveringen att undantag endastgörs för statliga arbetsgivare, dvs. statliga myndigheter och statensaffärsdrivande verk, samt att lagen således gäller bl.a. kommuner, landstingoch statliga bolag. Enligt Lagrådets uppfattning bör avfattningen av andrameningen ändras så att undantagets räckvidd kan utläsas direkt av lagtexten.Vid föredragningen inför Lagrådet har upplysts att det under lagförslagetsbehandling i arbetsmarknadsutskottet ifrågasatts om inte anställningsstödetborde begränsas till redan etablerade företag. Enligt vad som framkommit hardärvid som en möjlig lösning diskuterats att i 1 § föreskriva att lagen integäller "verksamheter som påbörjats efter utgången av ".För det fall en begränsning av angivet slag skulle anses önskvärd villLagrådet inte direkt motsätta sig den diskuterade lagtekniska lösningen.Lagrådet vill dock framhålla att det ifrågasatta undantaget kan vållatolkningsproblem. Det kan sålunda, som redan påpekats, i en del fall uppståsvårigheter att avgöra om en viss verksamhet skall anses ha påbörjats föreeller efter utgången av september 1993.Från nu angivna utgångspunkter skulle paragrafen kunna ges följande lydelse:"Arbetsgivare har enligt bestämmelserna i denna lag rätt till ett generelltanställningsstöd.Lagen gäller inte följande arbetsgivare:1. och dess myndigheter,2. myndigheterna under regeringen,3. kyrkomötet och dess myndigheter.Lagen gäller inte heller i fråga om verksamhet som påbörjats efter utgångenav ." 2 §Det har med tanke på de naturliga säsongssvängningar i sysselsättningen somförekommer i vissa branscher eller företag under föredragningen inför Lagrådetdiskuterats, om inte en tänkbar utväg att komma till rätta med detta problemskulle vara att ändra förslaget så att det endast omfattar arbetstagare medanställning tills vidare.En sådan lösning skulle onekligen råda bot för ifrågavarande problem menskulle innebära en betydande inskränkning av den föreslagna reformensangivna räckvidd och målsättning. En från tillämpningssynpunkt fördelaktigföljd av ett sådant ställningstagande skulle emellertid bli, att andra meningeni förevarande paragraf, som gäller vissa uppdragstagare, skulle utgå. Därmedförsvinner i så fall den för systemet besvärande möjligheten till planering sombestår däri att ifrågavarande typ av uppdrag företrädesvis koncentreras tillmånadsskiften . 3 §Denna paragraf är avsedd att klargöra vad det innebär att en arbetsgivaremedges ett generellt anställningsstöd. Det föreskrivs sålunda att enarbetsgivare som efter har ökat antalet anställda fårgöra ett avdrag enligt bestämmelserna i 4--6 §§ när han beräknar dearbetsgivaravgifter han skall betala enligt 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter.Enligt Lagrådets mening hade det varit naturligt att beskriva det föreslagnastödet som en rätt till nedsättning av de ifrågavarande arbetsgivaravgifterna.En teknik som utgår från ett sådant synsätt har också tillämpats i lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Mot den bakgrunden kan den iförevarande ärende tillämpade uppläggningen, där stödet beskrivs som en rätttill avdrag, ifrågasättas. Vid föredragningen inför Lagrådet har, som tidigareberörts, till stöd för den valda lösningen anförts bl.a. att en annan ordningän den föreslagna skulle kräva ändrade dataprogram för uppbördsförfarandet ochatt detta skulle innebära att lagen inte skulle kunna träda i kraft den 1januari 1994.Mot den nu angivna bakgrunden och med hänsyn till att lagen skall tillämpasendast på ersättningar som betalas ut vill Lagrådet inte motsättasig uppläggningen i propositionens förslag. 4 §I paragrafen anges hur avdraget skall beräknas. Avdrag medges för nyanställdamed av arbetsgivarens genomsnittliga avgiftsgrundande ersättningtill sina anställda. Med nyanställda avses det antal anställda som vidmånadens utgång överstiger antalet anställda vid utgången av september 1993.Som framgår bl.a. av två exempel i socialförsäkringsutskottets yttrande kanden föreslagna avdragskonstruktionen medföra vissa oönskade effekter. Dels kandet löna sig för ett företag att anställa personer på deltid i stället förheltid, dels kan negativa effekter uppstå när den genomsnittliga lönen för detidigare anställda är betydligt högre än för den nyanställde. Är skillnadentillräckligt stor kan enligt utskottet nyrekryteringen bli helt gratis.Utskottet har vidare anmärkt på att det inte gjorts någon begränsning till attde anställda skall vara verksamma i . En begränsning borde enligtutskottet ha gjorts till nyanställda som sysselsätts i Sverige.I syfte att motverka de angivna negativa effekterna och för att tillgodosesocialförsäkringsutskottets önskemål om en begränsning till sysselsättning iSverige har inom arbetsmarknadsutskottets kansli upprättats ett förslag tillannan lydelse av paragrafen. Förslaget bygger på att arbetsgivaravgiftenberäknas på de enskilda nyanställdas lönesummor i stället för på ett genomsnittav företagets totala lönesumma.