bet · GG01SoU25 · 1993-04-29 00:00:00 — Det behövs också forskning föratt belysa eventuella biokemiska orsaker bakom spelberoende,liksom behandlingsforskning.Som svar på en interpellation av () omåtgärder mot spelberoende anförde dåvarande socialministern att han är väl medveten om deproblem som kan uppkomma i anslutning till spelverksamhet.Socialministern fann det naturligt att både Folkhälsoinstitutetoch uppmärksammar frågor om spelberoende inomramen för sin löpande verksamhet.Utskottet har behandlat motioner omspelberoende. I betänkandet 1991/92:SoU15 (s. 90 f.) angavutskottet att forskning om spelberoendets omfattning harbedrivits vid bl.a. sociologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet och vid i . Enligt enundersökning har ungefär 1500 personer i landet allvarligasociala problem orsakade av sitt spelberoende. Vid Huddingesjukhus pågår ett projekt med 50 spelare, som har till syfte attkartlägga vad signalsubstanserna i hjärnan spelar för roll imissbrukssammanhang. Utskottet uttalade att problemen medspelberoende är kända för regeringen och torde komma attuppmärksammas av bl.a. och ideras löpande verksamheter. Den då aktuella motionen avstyrktes.Enligt uppgift från SFR ger rådet kontinuerligt stöd tillsociologiska institutionen vid förforskning om bl.a. orsakerna till spelberoende.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare uttalat att problemen med spelberoendeär kända och att de torde komma att uppmärksammas av bl.a.Socialstyrelsen och . Kontinuerligt stöd gesockså redan till forskning om spelberoende. Utskottet vidhållersin tidigare uppfattning och avstyrker därmed motionerna Ub103(kds) yrkande 3 delvis samt So204 (fp) yrkandena 1 och 2.Forskning om självmordI motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)yrkas ett tillkännagivande till regeringen om prioriteringar försjälvmordsforskning (yrkande 7). SFR bör enligt motionärernaprioritera forskning om varför människor begår självmord.Forskningsrönen bör komma till en bred allmänhets kännedom ochresultera i ett åtgärdsprogram, anser motionärerna.Vid utskottets behandling av förra forskningspropositionenredovisade utskottet att det dåvarande sektorsorganetDelegationen för social forskning (DSF) gav stöd till projektinom det psykiatriska området, som kunde hänföras till denfolkhälsovetenskapliga forskningen. Det gällde bl.a. studier avorsakerna bakom självmord och självmordsförsök samtförutsättningarna för att förebygga självmord(1989/90:SoU19, s. 20).SFR har enligt uppgift under den senaste treårsperiodengivit i stöd till olikaforskningsprogram om självmord.I två betänkanden , nämligen 1990/91:SoU4och SoU6 (s. 34 f.), berörde utskottet motioner med anknytningtill självmord. Efter en genomgång av statistik, pågåendestudier och forskning inom olika områden för att förebyggasjälvmord ansåg utskottet att något initiativ från riksdagenssida inte behövdes. I sistnämnda betänkande redogjordes för enplaneringsgrupp för suicidforskning, som arbetar i regi. Gruppen har gjort en inventering avtidigare och pågående suicidforskning och diskuterat möjligheterför förbättrad suiciddiagnostik, anfördes det. Vidare framgickatt det finns forskartjänster i suicidologi, dels med tyngdpunktpå biologisk forskning, dels med samhällsmedicinsk inriktning.En översikt av behovet av självmordsforskning har gjorts avForskningsrådsnämnden. Detta har varit grunden för ett programom självmordsforskning ur socialpsykiatriskt ochsamhällsvetenskapligt perspektiv.Nyligen inrättades inom prevention, vars verksamhetomfattar medicinskt, socialt och psykologiskt förebyggandearbete. Ett övergripande mål för centrumet är, i enlighet medWHO:s mål, att antalet självmord skall minskas fram till år2000. Till centrumets uppgifter hör undervisning, information,epidemiologisk bevakning och forskning. Frågan om centrumetsorganisatoriska tillhörighet har behandlats av utskottet iavsnittet om bedömningUtskottet har redan tidigare framhållit vikten av attförebygga självmord. Utskottet har inte ändrat uppfattning.Forskning om självmord pågår redan. När det gäller nyaforskningsprojekt bör det ankomma på ansvariga myndigheter attbedöma vilka projekt som bör beviljas medel. Utskottet anserinte att det behövs något initiativ med anledning av motionUb103 (kds) yrkande 7. Motionsyrkandet avstyrks.Forskning om vissa psykiska problemI motion 1992/93:So404 av (), somväckts under den allmänna motionstiden, yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkartläggning av förekomsten av s.k. sektsjuka (yrkande 1)och om forskning kring "sektsjukans" orsaker och behandling(yrkande 2). Kunskapen inom hälso- och sjukvården samtsocialtjänsten om s.k. sektsjuka är enligt motionären mycketbegränsad. Motionären anser att man måste satsa på forskning föratt klarlägga omfattningen av problemet och vilka individer somlöper risk att hamna i denna situation samt på utveckling avvård, behandling och rehabilitering av dessa individer.Forskningen skulle enligt motionären lämpligen kunna knytas avdelning vid ett universitetssjukhus.Motioner om en kartläggning av dessa problem och ompsykologisk behandling i samband med engagemang i vissa sekterhar behandlats av utskottet . Ibetänkandet 1991/92:SoU1 (s. 25 f.) hänvisade utskottet tilltidigare uttalanden innebärande bl.a. att, utöver samhälletshälso- och sjukvård, även kyrkor och andra frivilligaorganisationer arbetade med dessa frågor samt attreligionsfriheten sätter gränser för samhällets möjligheter attpåverka enskilda individers uppfattning i religiösa ellerprincipiella frågor. Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeuppfattning att kvalificerad psykologisk behandling finns atttillgå inom samhällets hälso- och sjukvård för dem som behöversådan till följd av sin anslutning till religiösa och andrasekter. I betänkandet 1991/92:SoU15 (s. 134) vidhöllutskottet sin tidigare uppfattning. Då aktuella motioneravstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet instämmer med motionären om att det behövs merkunskap om utbredningen av det problem som tas upp i motionSo404. Utskottet förutsätter att ansvariga myndigheter ochberörda frivilliga organisationer arbetar vidare med dessafrågor. Något initiativ med anledning av motion So404 (fp)yrkandena 1 och 2 behövs inte. Motionen avstyrks.Forskning inom socialförsäkringsområdetI motion 1992/93:Sf255 av och (), som väckts under den allmänna motionstiden, önskarmotionärerna ett tillkännagivande om att regeringen börlägga fram förslag till forskningsinsatser inomsocialförsäkringsområdet. Kostnaderna förlångtidssjukskrivningar, arbetsskador och förtidspensioneringarhar ökat dramatiskt , anförs det i motionen. Enåtgärd har varit att ge resurser till försäkringskassorna förrehabiliteringstjänster. Motionärerna beklagar att ingennationell, systematisk utvärdering har genomförts, som kan visapå effekterna av de rehabiliteringsinsatser som gjorts.Försäkringskassan i har etablerat samarbete medforskare på olika håll, och en redogörelse för defrågeställningar som är aktuella för forskningsstudier återfinnsi motionen. Medel till denna forskningsinsats bör t.ex. kunnafrigöras från socialförsäkringens rehabiliteringsanslag, ansermotionärerna.Behovet av forskningsbaserad kunskap om de ekonomiskatrygghetssystemens funktion och effekter är betydande, inteminst mot bakgrund av den genomgripande översyn och omprövningav socialförsäkringens olika grenar som pågår,anförs det i propositionen (s. 113). Omfattningen avsocialvetenskaplig forskning med anknytning till de ekonomiskatrygghetssystemen är fortfarande relativt begränsad med hänsyntagen till socialförsäkringens stora betydelse för individensvälfärd och för samhällsekonomin, anges det vidare. Betydandebehov finns av mer forskningsbaserad kunskap om bl.a. faktoreroch samband som ligger bakom de stora förändringarna isjukfrånvaro och förtidspensionering , liksom omsamspelet mellan socialförsäkringen och arbetsmarknaden. Det ärenligt propositionen vidare angeläget med forskning kring deoffentliga pensionssystemen, inte minst i förhållande till andraförsäkringssektorer och hur detta påverkar sparande,kapitalbildning och arbetskraftsutbud.I propositionen påpekas det vidare att socialförsäkringarna ärrättighetsstyrda genom ett omfattande och komplext regelverk.Regeltillämpningen är långt decentraliserad, vilket pekar på ettbehov av tillämpad juridisk forskning. Satsningen på en meraktiv rehabilitering innebär att en rad nya åtgärder ochinstrument ställs till försäkringskassornas och andrarehabiliteringsansvarigas förfogande. Detta skapar intressantaforskningsuppgifter för utvärderings- ochimplementationsforskning, heter det i propositionen.Det ökade internationella samarbetet påsocialförsäkringsområdet, som aktualiserats genom ,innebär också att ett nytt angeläget område förforskningsinsatser öppnar sig, anförs det avslutningsvis.Riksförsäkringsverket () skall bl.a. särskilt följautvecklingen av de olika grenarna inom det ekonomiskatrygghetssystemet och utvärdera effekter av dessa för individoch samhälle. Detta sker genom ett kontinuerligt samarbete medforskare och forskningsinstitutioner som stöd för de egnaanalyserna av kunskapsbehov och pågående FoU. Uppföljnings- ochutvärderingsprogram upprättas årligen.Forskning om de ekonomiska trygghetssystemen har prioriteratsav SFR. Rådet har kontinuerlig kontakt medFörsäkringskasseförbundet genom återkommande forskarseminarier,som rådet givit ekonomiskt stöd åt. Vidare har rådet en närasamverkan med utvärderingsavdelningen på har inkommit med yttrande tillsocialutskottet beträffande forskningen om de ekonomiskatrygghetssystemen (1992/93:SfU6y).Socialförsäkringsutskottet pekar på de höga kostnaderna försocialförsäkringssektorn och anför att det såväl för staten somför den enskilde är av utomordentligt stor betydelse att man hartillräckliga kunskaper om att de medel som tilldelassocialförsäkringsområdet också används på ett riktigt ochändamålsenligt sätt.De stora och snabba förändringar som skett inom området undersenare år har enligt socialförsäkringsutskottet lett till attregelverket på området blivit komplicerat och i det närmasteoöverblickbart för medborgarna. Vidare har staten, landstingenoch kommunerna tvingats att söka nya lösningar för attåstadkomma besparingar, utan att genomarbetadeanalyser gjorts av vilka övervältringseffekter detta kaninnebära mellan de olika huvudmännens områden.Socialförsäkringsutskottet konstaterar att intresset för ochmöjligheterna till forskning på socialförsäkringsområdet harökat men att omfattningen av socialvetenskaplig forskning medanknytning till de ekonomiska trygghetssystemen forfarande ärrelativt begränsad. Utskottet delar regeringens uppfattning ombehovet av mer forskningsbaserad kunskap på området och utgårfrån att SFR fortlöpande uppmärksammar och prioriterar sådanforskning.Socialförsäkringsutskottet understryker det angelägna i attsamarbetet mellan forskare vid universitet och högskolor ochförsäkringskassorna utvecklas ytterligare. Särskilt viktigt ärdet enligt utskottet att effekterna av derehabiliteringsinsatser som görs från försäkringskassornas sidablir föremål för forskning. Stödet till forskningen bör docktillföras försäkringskassorna på annat sätt än genom medel somavsatts för rehabiliteringsinsatser.Avslutningsvis finner socialförsäkringsutskottet det angelägetatt SFR lägger stor vikt vid att föra ut resultaten avforskningen till berörda intressenter.Socialförsäkringsutskottet anser att syftet med nu aktuellmotion kan tillgodoses utan någon särskild åtgärd frånriksdagens sida.Socialutskottets bedömningSocialutskottet instämmer i propositionens ochsocialförsäkringsutskottets bedömning när det gäller behovet avmer forskningsbaserad kunskap inom socialförsäkringsområdet.Socialutskottet utgår i likhet med socialförsäkringsutskottetfrån att SFR fortlöpande uppmärksammar och prioriterar sådanforskning.Även när det gäller samarbetet mellan forskare vid universitetoch högskolor å ena sidan och försäkringskassorna å andra sidansamt vikten av forskning om effekterna av derehabiliteringsinsatser som görs från försäkringskassornas sidaansluter sig socialutskottet till socialförsäkringsutskottetsbedömning. är ense medsocialförsäkringsutskottet om att stödet till forskningen börtillföras försäkringskassorna på annat sätt än genom de medelsom avsatts för rehabiliteringsinsatser.Mot bakgrund av det anförda och att motion Sf255 (s) kantillgodoses utan någon särskild åtgärd från sidaavstyrker socialutskottet bifall till motionen.InvandrarforskningI motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om prioriteringar för invandrarforskning (yrkande12). Motionärerna vill prioritera forskning om hur flykting-,migrations- och biståndspolitik samt en samordning av dessaområden kan bidra till att människor inte behöver emigrera försin utkomst och överlevnad. Ett annat forskningsområde som börprioriteras är enligt motionärerna orsakerna till människorsbeslut att utvandra liksom frågor om etniska relationer, vilkenetnisk mångfald som är möjlig och hur etniska konflikter kanundvikas.Enligt den förra forskningspropositionen (prop.1989/90:90) borde invandrarforskningen under kommandetreårsperiod få väsentligt ökade resurser. Det föreslogs bli enuppgift för SFR att närmare överväga hur dessa resurser skullefördelas mellan enskilda forskningsprojekt och den merlångsiktiga kompetensuppbyggnaden på universitet och högskolor.Med internationell migration och etniska relationer ()avses enligt den nu aktuella propositionen (s. 116) in- ochutvandring, orsaker till och effekter av befolkningsrörelser,statens reglering av dessa befolkningsrörelser samtintegrationsfrågor i vid bemärkelse. Forskning på området harunder senare år bedrivits i en ökande omfattning. Forskningenbedrivs inom ett flertal humanistiska och samhällsvetenskapligaämnen. Ett nationellt nätverk är under uppbyggnad och detinternationella forskarsamarbetet utvecklas successivt, anförsdet i propositionen. SFR har ett särskilt ansvar för stöd tillforskning inom detta område.Enligt SFR:s bedömning behöver den demografiska, sociologiska,kulturgeografiska och ekonomiska forskningen om deinternationella migrationsströmmarnas orsaker och verkningar påframför allt svensk arbetsmarknad och näringsliv stärkas, bådetill omfång och kvalitet. Mycket tyder enligt propositionen påatt den internationella migrationen och därmed sammanhängandeproblemkomplex framöver kommer att utgöra mycketcentrala faktorer i samhällsutvecklingen, såväl i som imånga andra länder. Med hänsyn till det stora kunskapsbehovetmåste forskningen på området därför ges hög prioritet, sägs detvidare i propositionen.Vidare redovisar propositionen (avsnitt 11 s. 413 f.) mångaforskares och andra samhällsanalytikers åsikt att de storabefolkningsrörelserna med deras konsekvenser för alla kommer attvara den största mänskliga, sociala och ekonomiska frågandecennier framöver. Viktiga frågor att belysa är enligtpropositionen bl.a. de frågor som omnämns i den nu aktuellamotionen.Även när det gäller frågan om internationell migration ochetniska relationer har socialförsäkringsutskottet yttrat sigtill socialutskottet. delarregeringens bedömning att forskningen på området måste ges högprioritet. Utskottet konstaterar att SFR:s stöd till områdetvarit under budgetåren 1990/91 --1992/93 och förutsätter att rådet också för den kommandetreårsperioden kommer att stödja forskningen på området i minstsamma omfattning som tidigare.Socialförsäkringsutskottet anser inte att någon åtgärd medanledning av motionen är påkallad.Socialutskottets bedömningSocialutskottet ansluter sig till regeringens ochsocialförsäkringsutskottets bedömning att forskningen på områdetbör ha en framskjuten plats. Denna forskning är särskilt viktigi med omfattande internationell migration och en ökandeinvandring till . Mot bakgrund av den forskning sompågår inom området är motion Ub103 (kds) yrkande 12tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.En ny levnadsnivåundersökningI motion 1992/93:Ub121 av m.fl. (v) yrkasatt hos regeringen begär att () får i uppdrag att genomföra en ny levnadsnivåundersökning(yrkande 31). För att få underlag till bedömningar sombehöver göras om ändringar i fördelningspolitiken eller omnedskärningar, är levnadsnivåundersökningar av stort värde,anför motionärerna. SCB bör enligt motionärerna göra en nyöversikt av levnadsnivån i , innefattande även en utblicköver välfärden i världen i övrigt.I samband med behandlingen av förra forskningspropositionenbehandlade socialutskottet även en motion (c) om en nylevnadsnivåundersökning. Utskottet (1989/90:SoU19, s. 12)delade inställningen i motionen att en nylevnadsnivåundersökning skulle vara av stort värde, bl.a. förforskningen på det sociala området. Utskottet förutsatte atten ny levnadsnivåundersökning helt eller delvis kundefinansieras av SFR. Detta gavs regeringen till känna (rskr.333).SFR har därefter i samarbete med bl.a. , medverkat vid finansieringen av en nylevnadsnivåundersökning vid ,. SCB har medverkat såvitt avserinsamlande av datamaterial. analyseras detinsamlade materialet, och en redovisning av undersökningenväntas inom något år.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att arbete pågår med att sammanställamaterialet från den levnadsnivåundersökning som nyligengenomförts. Resultatet från undersökningen beräknas kunnaredovisas . bör enligt utskottetriksdagen inte besluta om någon ny levnadsnivåundersökning.Motion Ub121 (v) yrkande 31 avstyrks.FolkhälsoforskningI motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)begärs ett tillkännagivande om prioriteringar förfolkhälsoforskning (yrkande 6). Motionärerna instämmer i detsom sägs i propositionen om att folkhälsoforskningen skall varaett prioriterat område.SFR har ett ansvar för den grundläggande forskningen inomfolkhälsoområdet, medan Folkhälsointitutet svarar för dentillämpade forskningen. Det förekommer ett nära samarbete mellanrådet och institutet när det gäller forskning på detta område.Även () har prioriteratfolkhälsoforskningen för framtiden.Även folkhälsoforskningen behandlas i propositionen (s.116 f.). Regeringen anför att den svenska befolkningens hälsahar fortsatt att förbättras och attmedellivslängden har ökat. Trots att hälsoutvecklingen i stortvarit positiv finns det stora skillnader i sjuklighet ochdödlighet mellan könen, olika sociala grupper och mellan olikadelar av landet. Också mellan infödda svenskar och invandrarefinns det betydande skillnader, sägs det i propositionen.Folkhälsoforskningen är interdisciplinär. Till området räknasforskning om familjers, arbetslivets, miljöns och hälso- ochsjukvårdens betydelse för folkhälsan. Således innefattas studierinom bl.a. epidemiologi, hälso- och sjukvårdsforskning,hälsoekonomi, arbets- ochmiljömedicin, kost- och beroendefrågor samt preventiv medicinoch socialmedicin i bred bemärkelse.Regeringen har betonat att insatser för att ytterligareförbättra folkhälsan är angelägna, heter det i propositionen. Enbred och kvalitativt god forskning har stor betydelse för attdetta mål skall kunna nås, sägs det vidare. Det finns också ettbehov av att utveckla metoder för utvärdering och att på ett mersystematiskt sätt utvärdera olika preventiva satsningar.Regeringen anser att folkhälsoforskning skall vara ettprioriterat område för SFR även under den kommande perioden.Även inom det medicinska forskningsområdet börfolkhälsoforskningen prioriteras. För att nå högsta möjligaeffekt av de insatta resurserna är det angeläget att dessainsatser samordnas också med bl.a. Folkhälsoinstitutetsforsknings- och utvecklingsstödjande verksamhet.Epidemiologisk metodik, som har en framträdande roll inomfolkhälsoforskningen, kräver ofta stora och kostsammadatainsamlingar. är förutsättningarna förepidemiologiska studier ur ett internationellt perspektivsärskilt goda i , anförs det i propositionen. Det ärdärför väsentligt att möjligheterna för denna forskningfortsätter att utvecklas, bl.a. genom att tillgången tillrelevanta datamaterial förbättras. Delar av folkhälsoforskningenär fortfarande under snabb utveckling, och betydande satsningargörs på folkhälsoforskning i vissa länder. Det är angeläget attinternationella erfarenheter tas till vara i den svenskaforskningen och utvecklingsarbetet och att arbetet fortlöpandeföljs upp och utvärderas, avseende framför allt dessvetenskapliga kvalitet och relevans för folkhälsans utveckling,sägs det avslutningsvis.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i att folkhälsoforskningen bör prioriterasunder den kommande treårsperioden. har viktiga funktioner att fylla i dettaarbete. Utskottet delar också regeringens bedömning att detfinns ett behov av att mer systematiskt utvärdera olikapreventiva insatser som görs på området. När det gällerforskning om hälso- och sjukvårdens betydelse för folkhälsanfinns det enligt utskottet bl.a. ett behov av merforskningsbaserad kunskap om hälsohemmens verksamhet.Syftet med motion Ub103 (kds) yrkande 6 får ansestillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Forskning om kvinnors hälsaI motion 1992/93:Ub101 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om behovet av forskning omförebyggande åtgärder kring sjukdomar som drabbar kvinnor.Enligt motionärerna behövs ytterligare resurser till forskningkring klimakteriets sjukdomstillstånd och de symtom somframträder i samband härmed för att kunna ge adekvatförebyggande hjälp och vård. Motionärerna nämner tre storasjukdomsgrupper där behovet av forskning är stort, nämligenhjärt-kärlsjukdomar, benskörhet och bröstcancer. Insatser pådetta område skulle minska sjukvårdskonsumtionen och gekvinnorna en bättre livskvalitet, menar motionärerna.I motionerna 1992/93:Ub133 av m.fl. (fp,s, c, kds, v) (yrkande 2) och 1992/93:Ub147 av GullanLindblad (m) begärs ett tillkännagivande om forskning kringkvinnors liv och hälsa. Det behövs epidemiologisk forskning omohälsans förekomst och orsaker bland kvinnor, anförs det i bådamotionerna. Kvinnors hälsoproblem har i mycket mindreutsträckning än männens varit föremål för forskning. Mannen harvarit för behandlingen. Vidare är självmord, rökning ochalkoholmissbruk hos kvinnor frågor som forskningen bör ta sigan, anser motionärerna.Även flera motioner från den allmänna motionstiden tar uppfrågan om forskning kring kvinnors hälsa.I motion 1992/93:So439 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om forskning och utveckling av sjukvård förkvinnor (yrkande 8). Kvinnors sjukdomar orsakas enligtmotionärerna ofta av ett samspel av betingelser såsomarbetsbelastning, omsorgsansvar, förslitningseffekter, lågalöner, långa arbetsdagar, monotona arbeten och lågt inflytande.Kvinnors sjukdomar får inte den uppmärksamhet inom forskning ochhälso- och sjukvård som mera manliga sjukdomar får. Mot dennabakgrund är det viktigt att belysa hur dagens situation påverkarkvinnor i syfte att förebygga hälsoproblem, sägs det i motionen.I motion 1992/93:So448 av m.fl. (fp, m, c,kds) begärs ett tillkännagivande om forskning om kvinnorsohälsa och dess behandling (yrkande 2). Kvinnorshälsoproblem har varit föremål för studier och forskning ibetydligt mindre utsträckning än manliga sjukdomar, anförs det imotionen. Inte heller har man tagit hänsyn till kvinnorsannorlunda biologi, påpekar motionärerna. De anser atthälsoproblem, som drabbar kvinnor i högre utsträckning än män,såsom rörelseorganens sjukdomar, inkl. de reumatiskasjukdomarna, samt inkontinens och läkemedelsberoende, bordeuppmärksammas ytterligare.I motion 1992/93:So475 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivanden om kartläggning av kvinnors ohälsa(yrkande 1) samt om forskning dels kring kvinnors ohälsa,dess orsaker och behandling (yrkande 2), dels om kvinnorspsykiska hälsoproblem (yrkande 11). Motionärerna anser attdet behövs en fullständig kartläggning av kvinnors ohälsa ochorsakerna bakom den för att möjliggöra effektiva förebyggandeoch rehabiliterande insatser. Kvinnors hälsoproblem har i mycketmindre utsträckning än mäns sjukdomar varit föremål förforskning, sägs det i motionen. Forskningen kring ohälsan måstedärför inriktas på att ta fram kunskap också om kvinnornas sättatt reagera.