bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Det bör enligt den sistnämndamotionen ankomma på regeringen att inleda överläggningar medSkolverket om hur intensifierade undervisningsinsatser skallkomma till stånd.Enligt motion 1993/94:Ub36 (fp, s, m) måste det i den nyaläroplanen för klart anges att varje svensk elevskall få korrekt information om nazismen, andra världskrigetoch Förintelsen. Skolan måste ta bestämt avstånd från varjeförsök att skapa tvivel om Förintelsen och om andra utslag avrasism och folkmord. Även om de viktigaste formuleringarna vadgäller undervisningens innehåll kommer att finnas i kursplaner,så är ett klart besked på denna punkt av så övergripandebetydelse att det enligt motionärerna helt naturligt hör hemmaockså i läroplanstexten.Utskottet delar den oro för främlingsfientlighet och rasismsom uttrycks i motionerna.Händelser i vår omvärld och i vårt eget samhälle understrykerytterligare nödvändigheten av de förpliktelser som skolan harför att motverka främlingsfientlighet och rasism. Dessaförpliktelser måste komma till tydligt uttryck även i den nyaläroplanen. Det måste vara en av skolans viktigaste uppgifteratt medverka i kampen mot främlingsfientlighet och rasism, dådessa företeelser hotar grundläggande värden i vår demokratioch därmed starkt strider mot skolans mål. I denna uppgiftmåste all personal i skolan tillsammans med eleverna känna ettsärskilt ansvar.Utskottet delar motionärernas uppfattning att den massivakränkning av människovärdet som Förintelsen innebar självfalletskall behandlas i skolans historieundervisning, men även som ensjälvklar del av skolans insatser i övrigt motfrämlingsfientlighet och rasism.Det är en angelägen uppgift för att stödjaskolorna i deras arbete mot främlingsfientlighet och rasism,t.ex. genom att ge ut referensmaterial och sprida idéer ochgoda exempel på olika skolors arbete i denna sak. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att , , och hargjort betydelsefulla insatser med stöd av medel ur detsärskilda anslag för åtgärder mot främlingsfientlighet ochrasism som /93 infördes underKulturdepartementets huvudtitel. Utskottet vill framhålla hurviktigt det är med insatser från inom detta områdeför fortbildning av personal och rektorsutbildning, liksominsatser inom lärarutbildningen.Regeringen bör vid den slutliga utformningen av läroplanenbeakta vad utskottet här framhävt om skolans förpliktelser föratt motverka främlingsfientlighet och rasism.Utskottet utgår från att arbetet mot främlingsfientlighetoch rasism särskilt beaktas i kommunernas skolplaner.Utskottet föreslår att med anledning av motionerna1992/93:Ju618 yrkande 6 i denna del, 1992/93:Ju619 yrkande 1 idenna del, 1993/94:Ub1 yrkande 16 i denna del och 1993/94:Ub36som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom åtgärder för att motverka främlingsfientlighet och rasism.Ett tillkännagivande begärs i motion 1993/94:Ub11 (s) yrkande2 om att internationella åtaganden inomundervisningsområdet i form av konventioner ochrekommendationer skall förtecknas i läroplanen. Ettmotsvarande yrkande finns i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 3,nämligen att vissa internationella överenskommelser som Sverigehar undertecknat -- bl.a. FN:s deklaration om de mänskligarättigheterna och konventionen om barnets rättigheter -- börfogas som bilagor till läroplanen.Utskottet instämmer med regeringen i att det inte är lämpligtatt dessa dokument fogas till läroplanen och därmed gesförordningskaraktär. Däremot bör de på annat sätt görastillgängliga för skolorna. Regeringen har genom beslut iseptember 1993 givit i uppdrag att göra kända deinternationella deklarationer och rekommendationer som Sverigeförbundit sig att beakta i skolan. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1993/94:Ub11 yrkande 2 och 1993/94:Ub12yrkande 3.Frågor om en klarare profilering av den nordiskadimensionen i skolans undervisning tas upp i flera motioner,nämligen i motionerna 1993/94:Ub5 (c), 1993/94:Ub7 (m) och1993/94:Ub15 (fp). Motionärerna saknar i propositionen enhänvisning till rekommendation nr 4/1993 somantogs vari Nordiska ministerrådetrekommenderas "att få till stånd ett samarbete mellan relevantainstanser i syfte att förstärka och fördjupa det nordiskastoffet och den nordiska dimensionen i läroplaner ochläroböcker med särskild hänsyn till ämnena historia ochsamhällskunskap". Vidare har, anger motionärerna, iHelsingforsavtalets artikel 8 samtliga nordiska länderförbundit sig att tillgodose att undervisning i språk och omkultur och allmänna samhällsförhållanden i övriga nordiskaländer, inbegripet , och , skall ske ilämplig omfattning. bör uttala att nämnda avtal ochrekommendation bör beaktas i läroplan och kursplaner. Också imotion 1992/93:Ub908 (c) yrkande 1, väckt under föregåenderiksmöte, påpekas betydelsen av att det nordiska innehålletstärks i det kommande förslaget till läroplan. -- börenligt motion 1993/94:Ub35 (kds) uttala sig för en förstärktställning för samernas och finlandssvenskarnas historia igrundskolans läroplan.Utskottet finner det viktigt att de nordiska frågornamarkeras i läroplanen och att mer och mer betraktas somen stark gemenskap på utbildningens område. Alla i skolan måstefå kännedom också om språk, kultur och historia i våra nordiskagrannländer. Regeringen anför att glädjande nog märks en ökadinsikt om den nordiska dimensionens betydelse och vilkentillgång den kan vara. Inte minst handlar det om en insikt omvilken nationell tillgång ett levande finskt och samiskt språk-och kulturarv i utgör. Utskottet utgår från att derekommendationer och avtal som finns mellan de nordiskaländerna kommer att prägla läroplanens slutliga utformning.Utskottet anser att motionerna 1992/93:Ub908 yrkande 1,1993/94:Ub5, 1993/94:Ub7, 1993/94:Ub15 och 1993/94:Ub35 medhänvisning till det anförda är tillgodosedda och avstyrkerdesamma.I motionerna 1993/94:Ub1 (s) yrkande 18 och 1992/93:Kr336 (s)yrkande 6 begärs ett uttalande av att skolanskulturmål bör ytterligare preciseras när ny läroplanfastställs. Bland annat behöver nya kontaktnät byggas uppmellan kulturlivet och skolan, påpekar motionärerna.Utskottet hänvisar till vad regeringen anfört i propositionen(s. 48) att det är kommunernas och skolpersonalens ansvar attverka för att skolan blir en öppen och lärande miljö, där detär naturligt att ha kontakt med bl.a. olika kulturellainstitutioner såväl inom ramen för den ordinarie undervisningensom inom andra aktiviteter i skolans vardag. Detta har iläroplansförslaget kommit till uttryck i avsnittet Samverkanmed andra skolformer m.m. Utskottet vill för sin del framhållaatt det är viktigt att eleverna får möjlighet att ta del avskiftande kulturinslag genom att skolan har en bred samverkanmed kulturinstitutioner av olika slag. Det är också viktigt atteleverna själva deltar i verksamheter som stärker deraskulturintresse. Utskottet anser det naturligt att skolanskulturmål uttrycks i läroplanen. Med det anförda anserutskottet att motionerna 1992/93:Kr336 yrkande 6 och1993/94:Ub1 yrkande 18 är tillgodosedda. De bör alltså avslåsav riksdagen.Tydliga skrivningar i läroplanen om jämställdheten iskolan begärs i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 1. Det krävsenligt motionärerna insikter i hur orättvisorna mellan könenyttrar sig för att de skall vara möjliga att bekämpa.Utskottet konstaterar att det i arbetsgruppens förslag tillläroplan uttryckligen anges att "skolan skall verka förjämställdhet mellan kvinnor och män" (prop. s. 105).Regeringen tillsatte en särskild arbetsgrupp,Kvinnligt och manligt i skolan, med uppgift att lägga framförslag i syfte att underlätta jämställdhetsarbetet.Utskottet vill vidare påpeka att regeringen i propositionen,bl.a. med anledning av synpunkter som kommit fram underremissbehandlingen av betänkande, säger sigvilja lyfta fram jämställdhetsaspekter på skolans verksamhetsåväl i läroplanen som i kursplanerna. Därigenom läggs också engrund för uppföljning och utvärdering av hur skolan lever upptill jämställdhetsmålet. Utskottet anser att yrkandet i motion1993/94:Ub12 därmed måste anses vara tillgodosett, varföryrkandet avstyrks.Skolbibliotekens betydelse som läromedel, liksombetydelsen av bibliotekskunskap, bör enligt motion 1993/94:Ub1(s) yrkande 26 slås fast i läroplanen. Alla skolor behöverdenna tillgång för att kunna arbeta enligt läroplanensintentioner. Likaså betonas i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande13 värdet av skolbibliotek och tillgången till litteratur fören stimulerande undervisning.Utskottet vill framhålla skolbibliotekets centrala roll imodern undervisning. Informationssökning och bibliotekskunskapingår som en naturlig del i skolans pedagogiska program och börinte ses isolerat utan integreras i den ordinarieundervisningen. Kunskap om informationssökning via nya medierkan även berika och förbättra undervisningen i skolans olikaämnen. Ett modernt, välutrustat skolbibliotek är inte barautrustat med böcker och andra tryckta medier utan är ävenförsett med andra medier och databaser.Enligt 1 kap. 4 § grundskoleförordningen skall grundskolanha lämpligt fördelade bibliotek samt annan utrustning sombehövs för en tidsenlig utbildning. Denna föreskrift bör, angerregeringen i propositionen, gälla också . Iläroplansförslaget (bil. A) föreslås också under rektors ansvarett särskilt ansvar för denne att se till att eleverna fårtillgång till handledning samt läromedel och annat stöd, bl.a.bibliotek. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1993/94:Ub1 yrkande 26 och 1993/94:Ub12 yrkande 13.Läroplanen måste enligt motion 1993/94:Ub9 (c) yrkande 1tydligare ange målen för samverkan mellan skola ocharbetsliv. Motionären lämnar i motionen förslag till texterom såväl arbetslivsorientering som studie- ochyrkesorientering. Texterna föreslås ingå i läroplanens avsnittSamverkan med andra skolformer m.m. som därefter bör benämnasSamverkan med andra skolformer -- arbetslivs- ochyrkesorientering.Utskottet vill för sin del betona vikten av att skolanerbjuder alla elever möjligheter att få kompetent studie- ochyrkesorientering och goda insikter i arbetslivet. Utskottetställer sig bakom förslaget i propositionen att rektor iläroplanen åläggs ett särskilt ansvar för samverkan medarbetslivet utanför skolan och för att organisera den studie-och yrkesorienterande verksamheten. Utskottet vill också erinraom den skyldighet som kommunerna har enligt skollagen attinformera eleverna om de studiemöjligheter som finns igymnasieskolan. Utskottet utgår från att skolans ansvar förstudie- och yrkesorienteringen markeras tydligt i den slutligautformningen av läroplanen. Därmed anser utskottet att motion1993/94:Ub9 yrkande 1 är tillgodosedd, varför yrkandetavstyrks. I ett senare avsnitt i betänkandet, om timplanen,återkommer utskottet till frågan om utrymme förarbetslivsorientering och studie- och yrkesorientering.Frågor som rör elevers och föräldrars ansvar och inflytandei skolan behandlas i flera motioner.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 21 erinras om att elevernasinflytande på skolans arbete är garanterat dem i lag. Var ochen som har kontakt med skolan inser dock, hävdas det imotionen, att bristerna är stora när det gäller att leva upptill elevinflytandet i skolvardagen. Formerna för dettaelevinflytande kan inte fastläggas centralt. Det är genom ettlokalt utvecklingsarbete som de demokratiska idéerna kan fåfotfäste och växa sig starka också i skolan. Självfallet måsteskolans organisation underlätta detta arbete. Det bör enligtmotionen klart uttalas att det ankommer på rektor att planeraarbetet i skolan så att tid ges för eleverna att kunna utövasitt inflytande. Formerna för samarbetet mellan hem och skolamåste utvecklas ytterligare, föreslås i yrkande 22.Motionärerna hänvisar till att det i flera kommunerförekommer ett intressant utvecklingsarbete i syfte att vidgaföräldrarnas inflytande i skolan. Det inrättas olika former avbrukarråd eller styrelser, för varje skolenhet där föräldrarnaär representerade. Motionärerna anser att det finns skäl attnoga studera vilka möjligheter och problem som kan finnas medinförandet av en lagstadgad rätt för föräldrarna tillinflytande i skolan, bl.a. hur gränsdragningen skall skegentemot skolledning, elever och lärare. -- Enligt motion1992/93:Ub514 (s) yrkande 8, från föregående , börregeringen presentera ett program för elev- ochföräldrainflytande.Föräldrar och elever skall enligt motion 1993/94:Ub21 (c) haett reellt inflytande och delaktighet i skolans verksamhet(yrkande 2). För skolan innebär det, anför motionärerna, enskyldighet att i takt med elevernas stigande ålder och mognadge dem ökat inflytande och ansvarstagande. Motionärerna anseratt föräldrainflytandet är alltför opreciserat. Det bör liksomelevinflytandet lagregleras. Ett ökat inslag avbrukarinflytande ger också föräldrarna faktiska möjligheter attpåverka skolans organisation och undervisning. bördärför begära att regeringen återkommer med förslag till enmodell för brukarinflytande (yrkande 6).Utskottet vill påminna om att utskottet under föregåenderiksmöte i sitt betänkande 1992/93:UbU1 (s. 11) markeradebetydelsen av att elev- och föräldrainflytandet generellt ökasinom den obligatoriska skolan, såväl i kommunala som ifristående skolor. Decentraliseringen av ansvaret för skolantill kommunerna och de enskilda skolenheterna liksom strävanmot mångfald och större valfrihet på skolområdet gör det nu änmer angeläget, ansåg utskottet, att finna former för attgarantera alla föräldrar och elever ett ökat inflytande iskolans verksamhet. Den nationella utvärderingen av grundskolansom presenterats av befäster enligt verketden bild som tidigare undersökningar och forskning gett,nämligen att elevinflytandet i fortfarande dröjer(Bilden av skolan 1993, s. 36). Utskottet vill mot bakgrund avdet anförda att hos regeringen begär att frågan omatt stärka elevers och föräldrars inflytande i skolan får enordentlig belysning. Härvid bör göras en kartläggning avexisterande samverkansformer -- där föräldrar och elever harett institutionaliserat inflytande över den enskilda skolan --och de juridiska begränsningar för dessa som finns i dagenslagstiftning. Regeringen bör därefter återkomma till riksdagenmed förslag i frågan. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motionerna 1992/93:Ub514 yrkande 8, 1993/94:Ub1yrkandena 21 och 22 samt 1993/94:Ub21 yrkandena 2 och 6 som sinmening ge regeringen till känna.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 24 hävdar motionärerna attdet i propositionen inte till alla delar gjorts riktigaavvägningar mellan vad som är kommunalpolitikernas ansvar ochvad som är den enskilda skolans ansvar. De noterar attregeringen med "skolan" tycks avse rektor. Dettainnebär, anför motionärerna, att det samlas ett utomordentligtstort ansvar i rektorsrollen. Den för skolan ansvarigakommunala nämnden får självfallet, enligt motionärerna, inteställas vid sidan av viktiga beslut. Genom att utarbetakommunens skolplan bör denna nämnd tydliggöra sinaprioriteringar. Motionärerna begär ett tillkännagivande omdet kommunalpolitiska ansvaret och inflytandet över skolan.Även i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 7 påpekas attpropositionen alltför mycket betonar rektors roll somhuvudansvarig för verksamheten vid en skola. Motionärerna villi stället ha en ansvarsfördelning där skolenhetsstyrelser meddirekt brukarinflytande från elever, lärare och annan personaltar över rektors ansvar för skolenhetens drift och verksamhet.Utskottet anser inte att bör göra något uttalande ifrågan om den lokala ansvarsfördelningen på skolans område. Iskollagen (2 kap. 8 §) finns reglerat att det i alla kommunerskall finnas en av kommunfullmäktige antagen skolplan som visarhur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Avskolplanen skall särskilt framgå de åtgärder som kommunen avservidta för att uppnå de nationella mål som har satts upp förskolan. Utskottet utgår från att regeringen i förordningstextenkommer att klarlägga fördelningen av det lokala ansvaret påolika nivåer, dvs. vad som ankommer på politisk nämnd, rektor,skolenhet resp. lärare. Motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 24 och1993/94:Ub12 yrkande 7 avstyrks därmed av utskottet.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 23 påpekas att nuvarandeläroplan (Lgr 80) mycket tydligt beskriver skolornas ansvar föratt elever med särskilda behov av stöd ges rätt till mer avskolans resurser än de elever som har det lättare. Någon sådantydlig rätt finns inte i regeringens förslag till ny läroplan,anger motionärerna. bör därför uttala att skolansansvar för barn med särskilda behov av stöd innebär attresurserna skall fördelas rättvist för att garantera enlikvärdig undervisning. Detta gäller såväl handikappade eleversom elever med andra kortvariga eller långvariga behov av extrastöd. -- Ett liknande yrkande finns i motion 1993/94:Ub21 (c)yrkande 1.Det är därvid enligt motion 1993/94:Ub21 (c) yrkande 4nödvändigt att klart definiera vilka elever som omfattas avbegreppet elever med särskilda behov av stöd. Motionärernaanser att i läroplanen bör användas samma definition somregeringen använt på barnomsorgsområdet (prop. 1993/94:11s. Barn med särskilda behov av stöd bör alltså definierassom "barn vars svårigheter kan ha sin grund i fysisk, psykisk,social eller emotionell skada eller kan ha uppstått genom enbristsituation i uppväxtmiljön". Vidare bör anges att "barn medbehov av särskilt stöd syftar inte i första hand på en bestämdeller avgränsad grupp barn utan uttrycker snarare att vissabarn tillfälligt eller mer varaktigt kan ha behov av att fåsärskild uppmärksamhet och behöver mer av de vuxnas stöd ochförståelse än andra". I detta sammanhang bör enligt motionenklargöras vikten av att ta till vara den kompetens somspeciallärarna besitter med pedagogisk utbildning, avpassad förelever med särskilda behov av stöd (yrkande 5).Utskottet vill erinra om att kommuns skyldighet att ta hänsyntill elever med särskilda behov av stöd finns föreskriven i1 kap. 2 § och 4 kap. 1 § skollagen samt i 5 kap.grundskoleförordningen. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt att skolans ansvar för elevermed svårigheter uttrycks tydligt även i läroplanstext.I nuvarande läroplan (Lgr 80) sägs att "om elever harsvårigheter, skall man vid fördelningen av skolansförstärkningsresurs främst söka tillgodose dessa elevers behov,innan resurserna används för andra ändamål".Resurstilldelningssystemet för och styrningen av skolan harförändrats sedan Lgr 80 skrevs. ingår statsbidraget tillskolan i det kommunala utjämningsbidraget och kommunen ärhuvudman för skolan.Regeringen har i propositionen uttryckt sin avsikt att seöver de avsnitt i läroplanen som gäller utbildningenslikvärdighet och skolhuvudmännens ansvar för elever som är ibehov av särskilt stöd. Utskottet anser, i likhet medregeringen och motionärerna, att den nya läroplanen börinnehålla en tydlig markering om skolans ansvar att tillgodosede elever som har ett särskilt behov av stöd för att därigenomsäkerställa en likvärdig undervisning. Motionerna 1993/94:Ub1yrkande 23 och 1993/94:Ub21 yrkandena 1, 4 och 5 kan därmedanses tillgodosedda. Utskottet föreslår att avslårdesamma.Betydelsen av att utveckla arbetssätt och arbetsformer inomskolan har tonats ned av regeringen, anmärker motionärerna imotion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 20 i denna del. Både arbetslivoch det omkringliggande samhället har rätt att förvänta sig attskolans inre arbete moderniseras. Eleverna måste i skolarbetettillämpa arbetsformer som ger dem vana vid att ta ansvar, hainflytande, utveckla ett självständigt och kreativt tänkandesamt lösa problem självständigt och i gemenskap med andra.Detta ställer krav på att lärarrollen kraftigt förändras frånrollen som i första hand föreläsare till en aktiverande,planerande och stödjande handledare med ansvar för elevernaspersonliga utveckling och utbildning.I motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 5 kritiseras att regeringeninte tänker ge några anvisningar i läroplanen om arbetssättet iskolan. Detta är, menar motionärerna, en lika viktig fråga somdet ämnesmässiga innehållet i undervisningen. De anser att iläroplanen måste anges krav på elevaktiva arbetssätt. Endastmed sådana arbetsmetoder, där eleverna själva är aktiva och somtar fasta på elevernas egna erfarenheter och frågeställningar,skapas förutsättningar för elevernas inflytande.Enligt motion 1992/93:Ub482 (s) yrkande 4 måste all skolansverksamhet präglas av ett skapande arbetssätt, där barnensvilja att söka och bearbeta kunskap sätts i centrum. -- Enhelhetssyn efterfrågas i motion 1993/94:Ub21 (c) yrkande 3,dvs. att eleverna ges utrymme att varva teoretiska studier medpraktiska inslag, inte minst för att kunna omsätta sinakunskaper i praktisk handling.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att den nyaläroplanen inte skall styra undervisningens organisation ochuppläggning eller skolans arbetsformer utan i stället ge klaraoch tydliga mål för vad skolan skall uppnå. Uppgiften att väljaoch utveckla arbetssätt och arbetsmetoder åvilar med det nyastyrsystemet för skolan rektor, lärare och annan personal.Denna frihet ställer stora krav på all skolpersonalsyrkeskunnande. Den ger stora utvecklingsmöjligheter.Utskottet erinrar om att det nya styrsystemet, målstyrningen,var ett av skälen för att ersätta Lgr 80, som bl.a. behandlarfrågor som rör metoder och arbetssätt i skolan. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1992/93:Ub482 yrkande 4,1993/94:Ub1 yrkande 20 i denna del, 1993/94:Ub12 yrkande 5 och1993/94:Ub21 yrkande 3.3. Kursplanerna -- strukturRegeringen begär i propositionen att skall godkännade föreslagna riktlinjerna för kursplanernas struktur.I kursplanerna anges hur läroplanens mål för utbildningen isin helhet kommer till uttryck i enskilda ämnen. Varje kursplanskall sålunda ta upp ämnets syfte, mål som undervisningen iämnet skall sträva mot, ämnets uppbyggnad och karaktär samtkrav, dvs. mål som skall ha uppnåtts efter det femte skolåretresp. Nya kursplaner för grundskolanskall enligt förslaget i propositionen fastställas avregeringen. För sameskolan, specialskolan och den obligatoriskasärskolan bör dock regeringen kunna bemyndiga attfastställa kursplaner.Utskottet har inte något att erinra mot den föreslagnauppbyggnaden av kursplanerna. Utskottet anser alltså attriksdagen bör godkänna regeringens förslag i denna del.4. Kursplanerna -- innehållGrundläggande för utformningen av kursplaner i en mål- ochresultatstyrd skola är, framhåller regeringen, att målet, intemetoderna att nå målet, är det centrala. Det skall avkursplanerna tydligt framgå vad eleverna skall kunna när delämnar skolan. En likvärdig utbildning förutsätter nationelltfastställda kursplaner, anför regeringen vidare. Det ankommersom tidigare angetts på regeringen att fastställa kursplanerför . Regeringens fortsatta arbete med kursplanernakommer att utgå från betänkande Kursplanerför (SOU 1993:2) och däröver avgivnaremissyttranden.För information lämnar regeringen en kortfattadredogörelse för kursplanearbetet liksom en översiktligbeskrivning av ämnenas innehåll. Regeringen bedömer attnationella kursplaner bör finnas i ämnena Bild, Biologi,Engelska, Främmande språk (B- och C-språk), Fysik, Geografi,, Hemspråk, Historia, Kemi, Idrott och hälsa,Matematik, Musik, Religionskunskap, Samhällskunskap, Slöjd,Svenska, Teckenspråk samt Teknik. Till skillnad frånLäroplanskommittén anser regeringen dock inte att kursplanerbör fastställas i Barn- och ungdomskunskap, Naturlära,Samhällslära och Teknik och miljö. Nuvarande reglering omalternativkurser i engelska och matematik upphör.Frågor om i vilka ämnen kursplaner skall fastställas och vadkursplanerna skall innehålla har tagits upp i ett stort antalmotionsyrkanden, vilka utskottet behandlar i det följande.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 3 kritiseras regeringensförslag att dela upp de naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnena i separata kursplaner. Det är istrid med modern skolforskning att så starkt som regeringen görbetona att undervisningen i skall ha sinutgångspunkt i ämnen, hävdar motionärerna. Skolarbetet bör istället vara ämnesövergripande och utgå från elevernaskunskaper, erfarenheter och behov.