bet · GG01UU19 · 1993-05-06 00:00:00 — Med utgångspunkt från proposition 1992/93:100 bil. 4 behandlas i dettabetänkande motioner som väckts under allmänna motionstiden ochsom rör säkerhet och nedrustning.Betänkandet är indelat i två kapitel, varav det ena rör den internationellabakgrunden och säkerhetspolitik och det andra ochinternationella nedrustningsansträngningar. Kapitlen är indelade i avsnittefter de frågor som aktualiseras i motionerna.Till betänkandet fogas 10 reservationer från Socialdemokraterna samt ettsärskilt yttrande från Ny demokrati. Vidare biläggs försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU7y om en svensk frivillig fredsstyrka. 1992/93:U258 av m.fl. (v) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt initiativ till en studie av vilka insatser som behövs föratt undanröja latenta konfliktorsaker,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svensk medverkan för att ställa om krigsmaterielindustrier iÖsteuropa till produktion för fredliga ändamål,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om neutralitetspolitiken med alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig.1992/93:U402 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om landminor,2. att agerar för ett internationellt exportstopp avantipersonella minor,3. att beslutar följa exempel och införa ett totaltexportförbud gällande landminor,4. att regeringen tar kontakt med andra länder inom FN för att fåtill stånd en översyn av Konventionen om inhumana vapen och därmed dessminprotokoll,5. att regeringen ställer ytterligare teknologiska och personella resursertill förfogande för minröjning i de värst drabbade länderna och stödjerplanerna på en FN-fond för minröjning,6. att ansluter sig till uppfattningen att de länder som exporteratminor också åläggs ett särskilt ansvar för minröjning i de länder där minorfortfarande utgör fara för civilbefolkningen.1992/93:U403 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att låta utredaförutsättningarna för ett civilt multinationellt övervakningscentrum placeratpå Gotland.1992/93:U404 av m.fl. (s) vari yrkas1. att begär att regeringen fortsätter att aktivt arbeta förinternationell fred och nedrustning inom FN och på grund,2. att begär att regeringen ställer sin förhandlings- och tekniskakompetens till det internationella freds- och nedrustningsarbetets förfogande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella initiativ för konflikthantering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ för att utvidga ESK:s mandat och utöka ESK:s resurser,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning, gällande formerna och resurserna för svenska insatseri fråga om förhandling, medling och försoning i nationella och internationellakonflikter och vad i motionen även i övrigt anförts i dessa frågor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska initiativ i FN och ESK i syfte att få till stånd minskadeutgifter för konventionella rustningar,7. att begär att regeringen i FN lägger förslag om eninternationell regim för begränsning och kontroll av den internationellavapenhandeln, inkl. vapenproduktionen i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att begär att regeringen snabbt lägger förslag om ratificeringav kemivapenavtalet och internationellt arbetar för att alla länder gördetsamma,9. att begär att regeringen tar initiativ för att konventionen ombiologiska vapen förstärks med nödvändig verifikation,10. att begär att regeringen arbetar för ett förbud motradiologiska vapen, inkluderande förbud mot angrepp av civilakärnenergianläggningar,11. att begär att regeringen verkar för ett internationellt förbudmot antipersonella laservapen och tar initiativ till att multipelbomber förs ini konventionen om särskilt inhumana vapen,12. att begär att regeringen internationellt verkar för enbegränsning av landminor och för en sanering av de värst drabbade länderna,13. att begär att regeringen aktivt arbetar för ett stopp för allakärnvapenprov och för att förhandlingarna omgående inleds om en avtalstext,14. att begär att regeringen i FN kräver en oberoendeinternationell vetenskaplig undersökning om kärnvapenprovens medicinska ochmiljömässiga konsekvenser,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt agerande för icke-spridningsfördragets förlängning,16. att begär att regeringen arbetar för förbud moticke-strategiska kärnvapen till sjöss,17. att begär att regeringen tar initiativ för förverkligandet aven kärnvapenfri zon i ,18. att begär att regeringen framlägger förslag i FN omolagligförklarande av kärnvapnens användning i enlighet med vad som anförts imotionen,19. att begär att regeringen i FN lägger förslag om att kärnvapenställs under internationell kontroll och att ett internationelltkärnvapenregister upprättas i FN:s regi,20. att begär att regeringen tar initiativ till en internationellexpertkonferens om marin kärnkraft och dess miljömässiga konsekvenser,21. att begär att regeringen agerar för en utvidgning av när det gäller kärnkraftsdrivna fartyg enligt vad som anförtsi motionen,22. att begär att regeringen i FN aktivt arbetar för att militäraresurser används för att rädda och återställa miljön i enlighet med förslagen iFN-studien och motionen,23. att begär att regeringen fullföljer nationellaförslag, gör upp en nationell aktionsplan för hur militära resurser kananvändas för miljön och tillser att militären återställer den miljö de skadat.1992/93:U405 av m.fl. (nyd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att iinternationella sammanhang bör verka för att FN inrättar permanentafredsskapande styrkor (peacemaking units) under säkerhetsrådets kontroll.1992/93:U406 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att den somvillkor för främmande örlogsbesök bör begära skriftliga garantier för att degästande fartygen ej är utrustade med kärnvapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt initiativ i ESK om en överenskommelse om attkärnvapenmakterna skall utfästa sig att icke medföra kärnvapen vid örlogsbesöki kärnvapenfria länder.1992/93:U407 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att genomFN bör verka för att års utgång få till stånd en översynskonferens avkonventionen om inhumana vapen inkl. dess minprotokoll,2. att som sin mening ger regeringen till känna att ytterligareteknologiska och personella resurser bör ställas till förfogande förminröjning,3. att som sin mening ger regeringen till känna att genombl.a. FN bör agera för ett internationellt exportstopp av antipersonella minor.1992/93:U408 av och (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ändra sin hållning avseende neutraliteten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ändra sin hållning avseende alliansfriheten,3. att hos regeringen begär en aktivitetsplan för hur man aktivtskall arbeta för att ett intensifierat nordiskt försvarssamarbete kommer tillstånd,8. att hos regeringen begär förslag till nya riktlinjer för hurSverige på ett aktivare sätt kan bidra till att fred och demokrati främjas, dåfrämst genom FN-insatser där på påtagligare sätt skall delta.1992/93:U409 av m.fl. (s) vari yrkas1. att begär att regeringen med kraft och konkretion verkar förett förnyat internationellt samarbete i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att begär att regeringen utformar politik i enlighetmed vad som anförts om internationella ansvar,3. att begär att regeringen tillsätter en kommission för att seöver och föreslå förändringar i syfte att stärka internationellaansvarstagande i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör inledaplaneringen för upprättande av en svensk frivillig fredsstyrka av brigadstorlekför fredsbevarande insatser i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna att dennaplanering bör ske i nära samråd med övriga nordiska länder,6. att som sin mening ger regeringen till känna att den bör bidratill den av generalsekreteraren föreslagna reservfonden för fredsbevarandeoperationer,7. att hos regeringen begär en utredning om möjligheten attinrätta ett anslag för gemensam säkerhet.1992/93:U628 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i FN driva frågan om minskade militärutgifter till förmån förutvecklingsprojekt för ekonomisk, social och kulturell utveckling iutvecklingsländerna.1992/93:U638 av i m.fl. (kds) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att ges i uppdrag attutforma system för överföring av resurser från militär nedrustning till GEF.1992/93:U649 av m.fl. (nyd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samladeFN-insatser.1992/93:Fö318 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att huvudlinjen isäkerhetspolitiken skall vara alliansfrihet i fred syftande till neutralitet ikrig.1 Den internationella bakgrunden och säkerhetspolitik1.1 Propositionen (prop. 1992/93:100 bil. 4 s. 1--38)Efter det period av stillastående verkar svensk utrikespolitiki en mer föränderlig miljö, som anknyter till tidigare perioder i europeiskhistoria.För första gången efter föreligger möjligheter attetablera en varaktig och stark freds- och samarbetsordning för hela . Mendet finns också risker för att etniska och nationella motsättningar ochkonflikter växer sig starkare på många håll i Öst- och Sydösteuropa.Det är ett vitalt svenskt intresse att dagens europeiska samarbete fördjupas.Vår Europapolitik strävar efter att ge en fullvärdig plats i dettasamarbetes kärna. Förhandlingar om ett medlemskap i /Europeiska unionen (EG/EU) inleds , med målenfolkomröstning och ett svenskt inträde i Gemenskapen år 1995.Med antagandet av Parisstadgan för ett nytt bekräftademedlemmarna av den Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) en ny värdegemenskap.Parisstadgans värderingar om demokrati och marknadsekonomi utgör denprincipiella basen för ett nytt all-europeiskt samarbetssystem. Skall ettsådant system få fasthet måste de samarbetsstrukturer som byggts upp efterandra världskriget i såvitt möjligt också utsträckas till attomfatta Central- och Östeuropa.I olika former söker den bidra till att utveckla etteuropeiskt samarbetssystem. Detta sker bl.a. i ESK, där blev ordförandei . Av största betydelse är våra förbindelser med den framväxandeEuropeiska unionen, som kommer att utgöra kärnan i det europeiska samarbetet.Sveriges inträde i Europeiska unionen innebär att vi får större möjligheter attverka för en långsiktig all-europeisk samarbetsordning.Sverige ger ett viktigt bidrag till reformprocessen i öst genom detbilaterala samarbetet med grannländerna kring : , ,, och . Vad gäller kan vi under det gångnasamarbetsåret särskilt peka på det växande suveränitetsbiståndet samt Sverigesbestämda diplomatiska stöd när det gäller kravet på ett snabbt tillbakadragandeav de ryska trupperna.Framgången för reformsträvandena i har en direkt inverkan på vårsäkerhetspolitiska miljö.Av största vikt är att det spirande demokratiska inlemmas i deteuropeiska samarbetet i bred bemärkelse. söker bidra såväl bilateraltsom multilateralt till en sådan utveckling. Svenska insatser i nordvästraRyssland, i första hand S:t , är betydelsefulla i dettasammanhang. Också inom och Storkalottsamarbetet blir enviktig samarbetspartner. bygger vi ut förbindelserna med andra länderi vår region, främst och Ukraina.ESK torde få en allt viktigare roll när det gäller att hantera de många djuptrotade problem och akuta konflikter som kommit . Men ESK är intetillräckligt starkt för att ge de nya demokratierna i öster densäkerhetspolitiska förankring de söker. Därvidlag vänder de sig till NATO ochdess samarbetsråd för (NACC).Efter Sovjetblockets sammanbrott har NATO fått en starkare politisk karaktär,även om dess militära struktur också kommer att bestå som enstabiliserande faktor i . Som ett led i den pågåendesammanvävningsprocessen mellan samarbets- och säkerhetsorganisationerna iEuropa har NATO ställt sina resurser till förfogande för fredsbevarandeoperationer inom ESK:s ram.ESK:s egen begränsade kapacitet i detta avseende har medfört attorganisationen utvecklats i konfliktförebyggande snarare änkonfliktlösande riktning.Europarådet spelar en viktig roll för demokratiseringsprocessen i Östeuropa.Syftet är inte bara att skapa demokratiska strukturer utan verkligarättssamhällen där respekten för mänskliga rättigheter är fast förankrad i detlegala och politiska systemet.Betoningen av den europeiska identiteten präglar också i ökande grad deövriga nordiska ländernas utrikespolitik. Den reformverksamhet som pågår i denordiska ländernas samarbetsorgan genomförs utifrån utgångspunkten att detnordiska samarbetet befordras av -- och blir än nödvändigare i -- ett störreeuropeiskt sammanhang. Utvecklingen i har medfört att det nordiskasamarbetet stärkts i ett viktigt avseende. sedan andravärldskriget har utrikes- och säkerhetspolitiken upptagits på dagordningen förde nordiska utrikesministermötena.Regeringen ser som en primär uppgift för utrikespolitik att föra invårt land i Europeiska gemenskapen /Europeiska unionen, det europeiskasamarbetets kärna.Från sida har vi klargjort att det är ett svenskt intresse attsolidariskt och fullt ut delta i Europeiska unionens gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik. har bekräftat denna beredskap, som redovisats iutrikesutskottets betänkande . De samarbetsområden som är aktuella-- bl.a. ESK-processen, icke-spridningsfrågor och försvaret av mänskligarättigheter -- sammanfaller i hög grad med svenska mål och strävanden.I sitt yttrande om medlemskapsansökan har söktytterligare klarhet om den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Vi harframhållit starka intresse av att tillsammans med övriga EG-länderbidra till en ny freds- och samarbetsordning i . Detta innebär en klartpositiv hållning till de mål på detta område som formulerats iMaastrichtfördraget.Samtidigt består den svenska militära alliansfriheten. Något deltagande i ettförsvarspolitiskt samarbete är inte aktuellt för del. Medutgångspunkten att inga åtaganden kommer att begäras av som går utövervad EG:s medlemsländer själva överenskommit torde emellertid inga särskildasvårigheter uppstå för svensk del under de kommande medlemskapsförhandlingarna.Även om de internationella samarbetsorganisationerna ännu inte lyckatsetablera mekanismer som effektivt kan hejda och lösa uppblossande konflikterhar utvecklingen på nedrustningssidan varit mycket hoppingivande efter detkalla krigets slut. har och berördaOSS-länder kommit överens om att skära ner sina strategiska kärnvapenlager medtvå tredjedelar och eliminera merparten av sina taktiska kärnvapen.Konventionen om ett totalförbud mot kemiska vapen utgör ett unikt framsteg i deinternationella ansträngningarna att stoppa spridningen avmassförstörelsevapen.Sverige arbetar för att det växande internationella samförståndet skall ledatill ytterligare effektiva åtgärder mot förekomsten och spridningen avmassförstörelsevapen. Regeringen fäster särskild vikt vid ansträngningarna attförhindra spridningen av kärnvapen genom ett stärkande avicke-spridningsavtalet (NPT), vars fortsatta tillämpning skall beslutas vid enkonferens . Resultatet därav bör bli att avtalet förlängs på längstamöjliga tid.Den svenska nedrustningspolitiken bedrivs i ett systematiskt samråd mellandepartement och myndigheter. Det parlamentariska samrådet i dessa frågor sker iden tillsatta gemensamma Delegationen för nedrustnings- ochfolkrättsfrågor.Inom ESK har ett nytt säkerhetsforum inrättats . Syftetär att förbereda nya förhandlingar om rustningskontroll och förtroendeskapandeåtgärder, att skapa möjligheter för ett regelbundet samråd i säkerhetsfrågoroch att främja ansträngningarna att förebygga konflikter. Vägledande förSveriges verksamhet i detta forum är vår önskan att bidra till en varaktigsäkerhets- och samarbetsordning inom ESK-området under beaktande av svenskasäkerhetspolitiska intressen.Förenta nationerna förblir en hörnsten i den svenska utrikespolitiken. Detkalla krigets slut har skapat unika möjligheter att bygga upp en nyvärldsordning, såsom ursprungligen avsåg. En internationell samsynhåller på att utvecklas världen över kring principerna om demokrati och friekonomi som förutsättningar för folkens välgång.Tillsammans med de andra nordiska länderna verkar för att förstärkaFN:s fredsskapande och fredsbyggande förmåga. Många av de nordiska förslagendärvidlag återspeglas i generalsekreterarens rapport .Sverige fortsätter att spela en viktig roll som deltagare i FN:s fredsbevarandeoperationer, vilka avsevärt ökat i antal . Också isträvandena att reformera FN:s ekonomiska och sociala verksamhet agerar Sverigeoch de övriga nordiska länderna pådrivande.I syfte att förbättra förutsättningarna för att styra verksamheten och görautrikespolitiska överväganden avseende deltagande i FN:s och ESK:sfredsbevarande verksamhet förs anslagen för dessa ändamål över frånFörsvarsdepartementets till huvudtitel. På detta sättsamordnas finansieringen och skapas såväl en grund för avvägning mellanpågående operationer som en beredskap för att kunna möta kostnader somuppkommer om beslutar att delta i mer begränsad omfattning med personali nya fredsbevarande operationer. För mer omfattande svenskt deltagande måstedock även en politisk beredskap föreligga för beslut om finansieringi varje enskilt fall. Försvarsdepartementet behåller ansvaret för genomförandetav svenskt deltagande med personal och materiel i fredsbevarande operationer.Sverige har i FN och andra internationella organisationer mött stor respektför sin politik vad gäller mänskliga rättigheter, icke-spridning avmassförstörelsevapen och ett effektivt u-landsbistånd. Denna profil kommerockså att prägla vår fortsatta FN-politik. Viktiga punkter påvärldsorganisationens framtida agenda är vidarebehandlingen av förslagen igeneralsekreterarens rapport , vidareförandet av debeslut som fattades vid i ,genomförandet av en särskild om de mänskliga rättigheternasommaren 1993 och samt förberedelserna förtoppmötet om social utveckling och världskonferensen om kvinnor, vilka planerasäga rum år 1995.Trots många svårigheter och bakslag präglas utvecklingen i världen i växandegrad av de värderingar som står för i sin utrikespolitik. Detta ökarvåra möjligheter att påverka skeendet både i vår egen region och i världen istort, i såväl vår multilaterala som bilaterala diplomati. Men för att uppnåvåra utrikespolitiska mål måste vi agera i nära samverkan med andra länder.Denna inriktning på samverkan med andra länder och ländergrupper är ettgrundläggande drag i regeringens utrikespolitik.Det slut har skapat möjligheter att bygga en ny världsordningmed FN i centrum. Den stora utmaningen när FN bildades var att skapa en stabilfreds- och säkerhetsordning mellan öst och väst. framstår spänningenmellan rika och fattiga i världen som en av de stora ännu olösta politiska ochekonomiska frågorna i vår tid.I högre grad än tidigare kommer därmed världsorganisationen att få en rollbåde på det säkerhetspolitiska området och på det ekonomiska och socialaområdet. Mer kraftfullt än tidigare måste nu världssamfundet understrykaprincipen om att medlemskap i innebär både rättigheter och skyldigheter.1.2 NedrustningsåtgärderMotionernaI motion 1992/93:U258 (v) yrkande 15 föreslås att tar initiativ studie av vilka insatser som behövs för att undanröja latentakonfliktorsaker. En sådan studie bör kunna genomföras snabbt, eftersomomfattande forskning bedrivs på många håll i världen, och den bör leda tillnågon form av konfliktförebyggande givarmöte.I motion 1992/93:U404 (s) yrkande 5 krävs en utredning gällande formerna ochresurserna för svenska insatser i fråga om förhandling, medling och försoning inationella och internationella konflikter. Motionärerna konstaterar, motbakgrund av en rad exempel, att det finns utrymme för och behov av ettinitiativ, som kan utveckla kompetens och resurser för betydande svenskainsatser. De framhåller att uttalat sinsympati för idéer och förslag med denna inriktning. Eftersom dessa frågor rörett viktigt och växande säkerhetspolitiskt område, är det av stor betydelse atthittillsvarande huvudsakligen avvaktande hållning bryts och ersätts av ettaktivt agerande.I motion 1992/93:U409 (s) "Solidaritet och säkerhet för en ny värld" framförsbl.a. olika förslag som rör svenska insatser i utlandet för att främja globalsolidaritet och säkerhet. I motionens yrkande 7 påpekas bl.a. att det kan bliaktuellt med en rad vitt skilda insatser. Med nuvarande budgetstruktur skulleflera olika anslag beröras. Motionärerna menar att hos regeringen börbegära en utredning om möjligheten att inrätta ett anslag för gemensamsäkerhet.I motion 1992/93:U404 (s) yrkande 2 konstateras att flertalet kärnvapen,konventionella vapen och kemiska vapen fortfarande finns kvar, varförhuvuddragen i svensk nedrustningspolitik bör bestå. De flestanedrustningsfrågor kräver internationella avtal och kontroll. De måste förasfram och förhandlas inom FN:s och dess nedrustningskonferens ram, eftersom deinte kan lösas vare sig genom bilaterala avtal eller enbart i . Sverigehar goda förutsättningar att även i fortsättningen spela en aktiv ochkonstruktiv roll. Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att ställersin förhandlings- och tekniska kompetens till det internationella freds- ochnedrustningsarbetets förfogande.I motion 1992/93:U404 (s) yrkande 3 konstateras att när det nuär slut blir huvudproblemet att lösa konflikter. Konflikthantering omfattarkonfliktanalys, krigsriskutvärdering och tidig förvarning samt insatser för attförebygga våld. Utbryter våld krävs fredsbevarande åtgärder av olika typer.Parallellt med dessa krävs också fredsskapande och fredsbyggande. Detta nyasätt att se på konflikter har FN:s generalsekreterare börjat utveckla i sin "Endagordning för fred". bör, enligt motionen, integrera detta synsätt isin politik och i olika internationella organ aktivt stödja initiativ i dennariktning. I två motioner föreslås att initiativ tas till studier om insatser bl.a. ifråga om förhandlingar, medling och försoning i nationella ochinternationella konflikter samt om undanröjande av internationellakonfliktorsaker.Utskottet noterar att forskning med inriktning på flertalet av de imotionerna nämnda områdena pågår vid olika forskningsinstitutioner i landet.Satsningar på denna typ av forskning har tidigare gjorts, och nya förslag medsamma inriktning finns i den proposition om forskning som förnärvarande behandlar (prop. 1992/93:170). Det finns anledning att förmoda attde forskningsresultat som framkommer i många fall kan vara av relevans förutrikesförvaltningen.Frågan bl.a. om fredlig lösning av konflikter är föremål för uppmärksamhet iflera internationella fora. Särskilt är detta fallet inom ESK, där ikraft av sitt ordförandeskap spelar en aktiv och pådrivande roll. Dessafrågeställningar intar också en mycket central roll i diskussionerna och deförslag som lagts fram om FN:s framtida roll för byggandet av en varaktig fred.Utskottet utgår från att regeringen i dessa sammanhang löpande prövarförutsättningarna för svenska insatser.Därmed får motionerna 1992/93:U258 (v) yrkande 15 och 1992/93:U404 (s)yrkande 5 anses besvarade.I motion 1992/93:U409 (s) yrkande 7 föreslås en utredning om möjligheten attinrätta ett anslag för gemensam säkerhet.Med det vidgade säkerhetsbegreppet kommer frågor om svenska insatsernaturligen att beröra flera littera under tredje huvudtiteln, i vissa fall ävenandra huvudtitlar.