bet · GG01KU32 · 1993-05-11 00:00:00 — Förslag till en lag om personregister i riksdagensinformationssystem Rixlex 1992/93KU32FörslagetRiksdagens förvaltningskontor har i förslaget 1992/93:RFK4hemställt att antar förvaltningskontorets förslag tilllag om informationssystem RIXLEX.Lagförslaget har tagits in som bilaga 1 i betänkandet. Motion med anledning av förslaget1992/93:K29 av (-) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omupplåtelse av databaser till allmänheten mot ersättning.Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:K326 av och () vari yrkasatt beslutar att ge iuppdrag att göra förnyade ansträngningar för att datateknikenskall kunna användas för att öka öppenheten och insynen iriksdagens arbete.1992/93:K416 av och () variyrkas att hos regeringen begär en sådan ändring idatalagen att riksdagstrycket blir att betrakta som offentlighandling även då det förekommer i databaser. Förvaltningskontorets förslagI förslaget föreslås att antar en lag om riksdagensinformationssystem Rixlex. Informationssystemet har till syftebl.a. att informera allmänheten om beslut och dessbeslutsfattare för att därmed förbättra den demokratiska insyneni arbete. För att kunna tillgodose detta syfteföreslår förvaltningskontoret att publika databasersom ingår i datorsystemet Rixlex görs tillgängliga förallmänheten mot ersättning. Lagförslaget läggs fram för attmöjliggöra att databaserna även i de delar som rörpersonuppgifter skall kunna göras tillgängliga för sådanförsäljning.Datainspektionen har yttrat sig över ett förslag till lag iämnet (bilaga 1 till förslaget 1992/93:RFK4). Inspektionen harkonstaterat att informationssytemet Rixlex bl.a. är avsett atttillgodose starka och berättigade intressen av insyn iriksdagens arbete, att begränsningar gjorts i lagförslaget ifråga om vilka personuppgifter som får förekomma i registretbeträffande ledamöter, ersättare och handläggare samt attpersonuppgifter om andra personer inskränkts till sådana somförekommer i riksdagstrycket. Datainspektionen har gjortbedömningen att registren inte kommer att innehålla sådanauppgifter om enskilda som utöver sekretessen i 7 kap. 16 §sekretesslagen (1980:100) åtnjuter sekretesskydd med hänsyn tillskyddet för enskildas förhållanden. För att utlämnande avuppgifterna ur registren skall kunna ske utan hinder avsekretesslagens regler har inspektionen föreslagit att det kanvara lämpligt att i avtal om försäljning eller på annat sätterinra de utomstående mottagarna om att uppgifterna inte fåranvändas för automatisk databehandling i strid med datalagen.Mot denna bakgrund har inspektionen inte någon invändning motatt registren får ingå i informationssystemet Rixlex. Vidbedömningen vägde inspektionen in förslagtill ny datalagstiftning (SOU 1993:10) vari tillstånds- ochlicensplikten ersätts med en anmälningsskyldighet.MotionernaI motion 1992/93:K29 av (-) föreslås attupplåtelsen av de i Rixlex ingående databaserna bör varakostnadsfri för allmänheten.I motion 1992/93:K326 av och ()framförs att dialogen underlättas och samtalen breddas mellanvalda och väljare om man snabbt får tillgång tillutskottsutlåtanden, motioner, protokoll och annatriksdagsmaterial. Det var därför många som gladde sig åt atttillgången till riksdagsmaterialet skulle förbättras genomdatatekniken. Motionärerna menar att det mot denna bakgrund ärsvårt att acceptera att den planerade verksamheten intetillåtits av Datainspektionen med hänvisning till att det skulleröra sig om integritetskränkande personregister.Förvaltningskontoret bör därför förnya ansträngningarna för attdatatekniken skall kunna användas för att öka öppenheten ochinsynen i arbete.I motion 1992/93:K416 av och () anförs att Datainspektionen stoppat öppnandet av riksdagensdatabaser () för allmänheten med hänvisning till attdatabaserna är personregister och möjligen även åsiktsregisteroch att de därför inte skall vara offentliga. Rixlex är, enligtmotionärerna, avsett att spegla verksamhet somstatsmakt och bl.a. innehålla riksdagtrycket i vilket framgårriksdagsledamöternas namn, partibeteckning och inställning iskilda politiska frågor. Av datalagens bestämmelser följer attRixlex i dessa delar utgör ett personregister. Datalageninnehåller särskilda bestämmelser om personregister. Förutlämnande av personuppgifter som ingår i sådana register gällersekretesslagens bestämmelser i det allmännas verksamhet. Isekretesslagen upptas bestämmelser om sekretess i vissa fall förpersonuppgifter i personregister. Motionärerna menar att detmåste anses vara en medborgerlig rättighet att kunna få ta delav utskottsbetänkanden och vad riksdagsledamöterna framförtoffentligt i kammaren, oavsett om allmänheten tar del avuppgifterna från ett papper eller via en dator. Eftersom dennuvarande datalagstiftningen är alltför restriktiv i dettahänseende bör den, enligt motionärerna, därför skyndsamt ändras.BakgrundRiksdagens databaserFör rationalisering av ärendehantering och dokumentproduktioninom finns ett datoriserat informationssystem.Databaserna i datorsystemet är av två huvudtyper, dels sådanamed registerinformation som innehåller kortare sammanfattningarav ärendenas innehåll och besked om var i arbetsgångsom ärendena befinner sig, dels baser med fulltextinformation.Databaserna innehållande samtliga riksdagsärenden medinformation om bland annat huvudinnehåll, eventuellareservationer och beslutsutfall har funnits iriksdagens datorsystem. fanns de hos det statligaDAFA Aktiebolag, där uppgifterna ävenvar föremål för försäljning till allmänheten. Databaser ifulltext över motioner, betänkanden och protokoll ingår iriksdagens datorsystem . Voteringsresultaten lagras idatabaser med koppling till ärenderegistren ochdokumenthanteringen, vidare finns vissa personuppgifter omledamöterna i en särskild databas. Även propositioner i fulltextavses genom samarbete med att finnastillgängliga i systemet.Riksdagens datoriseringsrutiner utvecklades för interna behovmed avsikt att understödja beslutsprocessen i riksdagen.Utomstående har varit hänvisade till Rättsbanken, en databanktill vilken bl.a. levererat material med ansvar förmaterialets innehåll, medan svarat för driften. Det nugällande avtalet mellan och om leverans av material till Rättsbanken löper fram tillslutet av . Allmänheten har tillgång till deninformation som finns hos mot en avgift.I rapporten (Ds 1991:75) Vissa RÄTTSDATA-frågor harSamarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem ()föreslagit att databaser och Justitiedepartementetsdataregister i Rättsdata samordnas. Riksdagensförvaltningskontor har tecknat avtal med departementet om detta.Enligt avtalet skall departementets Rättsdata-register samordnasmed publika databaser i Rixlex. På så sätt görs bl.a.även och dess register tillgängliga isystemet. Samordningen skall slutföras under första halvåret1993.Riksdagens förvaltningsstyrelse beslutade attriksdagens databaser skulle göras tillgängliga för allmänhetenoch att försök med detta skulle göras . Enav datorer avdelades för denna verksamhet hösten 1990och medel anvisades för verksamhetens bedrivande /93.Rättslig reglering av det område som avses med lagförslagetMed personregister avses i datalagen (1973:289) register,förteckning eller andra anteckningar som förs med hjälp avautomatisk databehandling och som innehåller personuppgift somkan hänföras till den som avses med uppgiften. Enligt 2 §datalagen får personregister inrättas och föras endast av densom har anmält sig hos Datainspektionen och fått bevis om dettaav inspektionen (licens). Licens utfärdades för riksdagensförvaltningskontor den 4 maj 1983.Utöver licens behövs tillstånd från Datainspektionen bl.a. föratt inrätta och föra personregister som innehåller uppgift omnågons politiska uppfattning. Sådant tillstånd behövs emellertidinte enligt 2 a § för personregister vars inrättande beslutas avriksdagen eller regeringen, s.k. statsmaktsregister. Innanbeslut fattas om att inrätta ett sådant register skall dockyttrande inhämtas från inspektionen. När inspektionen yttrar sigskall dess bedömning göras enligt samma grunder som vidprövningen av ett tillståndsärende. Inspektionen har även enligt6 a § skyldighet att, om det behövs, meddela föreskrifter ombl.a. ändamålet med registret, de personuppgifter som får görastillgängliga, den tekniska utrustningen och kontroll ochsäkerhet. har sedan den 18februari 1982 tillstånd att föra personregistret "Riksdagensförsöksdatabas" över motioner, propositioner,utskottsbetänkanden m.m. i vilka uppgifter om partitillhörighetförekommer.I 7 § datalagen stadgas att personregister skall inrättas ochföras så att inte otillbörligt intrång i de registreradespersonliga integritet uppkommer. Därvid skall bl.a. iakttas attregistret förs för ett bestämt ändamål, att inte andra uppgifterän de som står i överensstämmelse med ändamålet registreras ochatt uppgifter inte utan medgivande av den registrerade försäljsav myndigheten annat än i enlighet med lag, förordning ellersärskilt beslut av regeringen.Beträffande försäljning förklarade departementschefen iproposition 1990/91:60 att det var uppenbart att försäljning avpersonuppgifter inte bör ske i andra fall än då det har gjortsen bedömning av för- och nackdelar med enförsäljningsverksamhet. Bedömningen borde ske av statsmakternaoch inte av den aktuella myndigheten. Utgångspunkten vidstatsmakternas bedömning av om försäljning av personuppgifterkan tillåtas måste alltid bli en avvägning mellan nyttan ochbehovet av försäljningsverksamheten och respekten för deregistrerades personliga integritet. Den enskildesintegritetsintresse borde därvid, enligt departementschefen,alltid utgöra utgångspunkten vid en sådan bedömning. I vissasituationer finns det emellertid berättigade samhällsintressenför andra än myndigheter att ta del av uppgifter på ett merrationellt och effektivt sätt än vad offentlighetsprincipen germöjlighet till. Myndigheternas användning av personuppgifter ien försäljningsverksamhet måste dock alltid stå iöverensstämmelse med det ändamål som beslutats för registret.Vid utskottsbehandlingen tillstyrkte (1990/91:KU11) propositionens förslag till komplettering av 7 §datalagen med en bestämmelse om att försäljning endast får skenär det finns särskilt stöd för detta.Enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen gäller sekretess förpersonuppgift i personregister som avses i datalagen, om det kanantas att utlämnande skulle medföra att uppgiften används förautomatisk databehandling i strid med datalagen, dvs. utanlicens, särskilt tillstånd eller beslut av ellerregeringen. Sekretess gäller även om det kan antas attanvändningen skall ske utomlands och att detta medförotillbörligt intrång i personlig integritet. Undantag gällerdock för uppgifter som skall användas för automatiskdatabehandling enbart i en stat som har anslutit sig tillEuroparådets konvention om dataskydd.Den 1 oktober 1985 trädde konvention till skyddför enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter ikraft. Konventionen har ratificerats av . I dess artikel6 stadgas att vissa känsliga typer av personuppgifter, bl.a.uppgifter som avslöjar politiska åsikter, inte får undergåautomatisk databehandling, såvida inte nationell lag ger ettändamålsenligt skydd.EG-kommissionen antog ett förslag till direktivom skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter och omdet fria flödet av sådana uppgifter. Direktivförslagetinnehåller bestämmelser om känsliga uppgifter. Som en sådanuppgift avses bl.a. politisk uppfattning. Utgångspunkten är attsådana uppgifter inte får behandlas. Undantag görs emellertidfrån denna huvudregel bl.a. om den enskilde lämnat sittsamtycke. Vidare får medlemsstaterna om viktiga allmännaintressen talar för det tillåta behandling av sådanapersonuppgifter genom särskild reglering i lag, annanförfattning eller genom beslut av dataskyddsmyndigheten. Därvidskall anges vilken typ av uppgifter det gäller, till vemuppgifter får lämnas ut och vem som får vara persondataansvarig.Det skall också ställas upp lämpliga skyddsbestämmelser.Lagrådets yttrandeUtskottet har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslaget.Yttrandet bifogas som bilaga 2 till betänkandet.Utskottets bedömningInformationssystemet Rixlex är bl.a. avsett att tillgodosestarka och berättigade intressen av insyn i arbete.De uppgifter, bl.a. om ledamöternas politiska uppfattning, somskall ingå i Rixlex personregister kan inte anses vara av sådanintegritetskänslig art att de får hindra tillgodoseendet avinsynen i för allmänheten även via datamedia.Utskottet ställer sig därför positivt till att det tillskapas enregisterlag som möjliggör att databaserna i Rixlex blirtillgängliga för allmänheten.I motionerna K326 och K416 begärs åtgärder för attdatatekniken skall kunna användas för att öka öppenheten ochinsynen i arbete. Genom att utskottet tillstyrker attriksdagen antar en lag som innebär att personregister som ingåri databaser görs tillgängliga för allmänheten fårmotionerna K326 och K416 anses tillgodosedda. Utskottet anserdock att uppgifter ur Rixlex skall kunna lämnas ut motersättning och avstyrker således motion K29.Förvaltningskontorets lagförslag har rubriken lag omriksdagens informationssystem RIXLEX. Av lagförslaget framgåremellertid att vad som avses regleras i lagen inte ärinformationssystemet som sådant, utan de register som innehållerpersonuppgifter i datalagens mening, dvs. i systemet ingåendepersonregister. För att förebygga eventuella missförstånd bör,enligt utskottets mening, detta framgå av lagens rubrik.Lagrådet har beträffande 4 § lagförslaget yttrat att det synesöverflödigt att ange att förvaltningskontoret får besluta ominnehållet i registren med de begränsningar som följer av lagensbestämmelser. Lagrådet har, under påpekande att sådanabegränsningar inte bara följer av 3 § utan även av 2 §,föreslagit att andra stycket i 4 § utgår ur lagtexten. Utskottetinstämmer i Lagrådets bedömning och förordar därför attbestämmelsen i 4 § andra stycket i förvaltningskontorets förslagtill registerlag utgår. Vidare bör lagtexten efter vissaredaktionella ändringar få den utformning som framgår avutskottets förslag i bilaga 3 i betänkandet. beträffande förslag till lag om personregister iriksdagens informationssystem Rixlexatt med anledning av förslag 1992/93:RFK4 och medavslag på motion 1992/93:K29 antar det i bilaga 3 framlagdaförslaget till lag om personregister i riksdagensinformationssystem Rixlex,2. beträffande insyn i databaseratt avslår motionerna 1992/93:K326 och 1992/93:K416.Stockholm den 11 maj 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), (), von derEsch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Förvaltningskontorets förslag tillLag om informationssystem RIXLEX 1§Riksdagens förvaltningskontor får med hjälp avautomatisk databehandling för de ändamål som anges i 2§inrätta och föra personregister som ingår i riksdagensinformationssystem RIXLEX.2§Ändamålen med registren skall vara att skapaunderlag för produktion av riksdagstrycket och planering avriksdagens ärendehantering, dokumentera beslut samtatt tillgodose och utomståendes behov av informationom innehållet i riksdagstrycket och om riksdagensbeslutsfattare.3§Personuppgifterna i registren får avse1. ledamöter och ersättare för dessa,2. handläggare i utskottsorganisation,3. andra enskilda personer som omnämns i riksdagstrycket.I fråga om ledamöter och ersättare för dessa fåranges1. namn, födelsedatum och adressuppgifter2. yrke och utbildningsbakgrund3. partibeteckning och valkrets4. uppdrag i , landsting och kommun samt andrauppdrag5. utgivna skrifterI fråga om handläggare får anges namn och placering vidutskott. I fråga om andra enskilda personer får anges deuppgifter om dem som förekommer i riksdagstrycket.4§RIXLEX skall innehålla1. register över ärenden som bereds för beslut av ,2. register över beslut,3. register över interpellationer och frågor,4. riksdagstrycket i löpande text och5. register över ledamöter och ersättare för dessa.Riksdagens förvaltningskontor får med de begränsningar somföljer av 3 § meddela närmare föreskrifter om innehållet iregistren.5§Riksdagens förvaltningskontor får sälja uppgifter urRIXLEX till utomstående.Uppgifterna får lämnas ut via terminal, på medium förautomatisk databehandling eller på annat sätt. Grunderna förprissättningen bestäms av förvaltningskontor.Har den registrerade till anmältatt han inte önskar att uppgifterna används fördirektreklamändamål får hans uppgifter inte säljas för sådantändamål.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.LagrådetBilaga 2Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1993-04-21Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådetHans-Gunnar Solerud, regeringsrådet protokoll vid sammanträde harriksdagens konstitutionsutskott beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag till lag om informationssystemRIXLEX.Förslaget har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessornKavita föranleder följande yttrande av lagrådet:Det synes överflödigt att ange att riksdagensförvaltningskontor får besluta om innehållet i registren med debegränsningar som följer av lagens bestämmelser. Sådanabegränsningar följer inte bara av lagens 3§ utan även av 2§.Lagrådet föreslår att andra stycket i 4§ utgår ur lagtexten.Av utskottet framlagt förslag tillLag om personregister i informationssystem RixlexBilaga 31§Riksdagens förvaltningskontor får med hjälp avautomatisk databehandling för de ändamål som anges i 2§inrätta och föra personregister som ingår i 4 § angivna delar avriksdagens informationssystem Rixlex.2§Ändamålen med personregistren skall vara att skapaunderlag för produktion av riksdagstrycket och planering avriksdagens ärendehantering, att dokumentera beslutsamt att tillgodose och utomståendes behov avinformation om innehållet i riksdagstrycket och om riksdagensbeslutsfattare.3§Personuppgifterna i registren får avse1. ledamöter och ersättare för dessa,2. handläggare i utskottsorganisation,3. andra enskilda personer som omnämns i riksdagstrycket.I fråga om ledamöter och ersättare för dessa fåranges1. namn, födelsedatum och adressuppgifter,2. yrke och utbildningsbakgrund,3. partibeteckning och valkrets,4. uppdrag i , landsting och kommun samt andrauppdrag,5. utgivna skrifter.I fråga om handläggare får anges namn och placering vidutskott. I fråga om andra enskilda personer får anges deuppgifter om dem som förekommer i riksdagstrycket.4§Rixlex får innehålla1. register över ärenden som bereds för beslut av ,2. register över beslut,3. register över interpellationer och frågor,4. riksdagstrycket i löpande text,5. register över ledamöter och ersättare för dessa.5§Riksdagens förvaltningskontor får sälja uppgifter urRixlex till utomstående.Uppgifterna får lämnas ut via terminal, på medium förautomatisk databehandling eller på annat sätt. Grunderna förprissättningen bestäms av förvaltningskontor.Har den registrerade till anmältatt han inte önskar att uppgifterna används fördirektreklamändamål, får hans uppgifter inte säljas för sådantändamål.Denna lag träder i kraft .