bet · GG01SfU14 · 1993-03-30 00:00:00 — Därvidskall bortses från de prisförändringar som följer av ändringarav den statliga fastighetsskatten, av indirekta skatter och avräntebidrag inom bostadsbidragssystemet, allt i den månåtgärderna vidtagits för att finansiera den sänkning av denstatliga inkomstskatten som genomförts åren 1990 och 1991.Basbeloppet uppgår för till 34 400 kr.Pensionsförmånernas årsbelopp är som nämnts knutna tillbasbeloppet och bestäms till en viss procentandel av detta.Fr.o.m. gäller att vid beräkning av folk- ochtilläggspension i form av ålderspension, förtidspension,efterlevandepension, barntillägg och pensionstillskott skallbasbeloppet minskas innan pensionsbeloppet bestäms.Allmänna förutsättningar för rätt till folkpension och allmäntilläggspensionEnligt bestämmelser som har trätt i kraft (prop. 1992/93:7, SfU4, rskr. 69) kan rätt till folkpensionintjänas enligt två alternativa regler. Enligt den ena regelnskall folkpension utges i förhållande till bosättningstid ilandet och enligt den andra regeln i förhållande till antalet årför vilka tillgodoräknats ATP-poäng. Den regel som ger det mestförmånliga resultatet skall tillämpas. För rätt till oavkortadpension krävs 40 bosättningsår resp.30 år med ATP-poäng. Om kravet på 40 resp. inte uppfylltsreduceras pensionen. Reglerna gäller på samma villkor försvenska och utländska medborgare. Endast svenska medborgare hardock rätt att uppbära pension vid bosättning utomlands ochfolkpension utges då i förhållande till antalet år för vilkaberäknats ATP-poäng.Jan och () begär i motion1992/93:Sf259 ett tillkännagivande som syftar till att utländskamedborgare skall få rätt att uppbära svensk folkpension vidbosättning utomlands. Motionärerna framhåller att det ärinkonsekvent att personer behandlas olika beroende påmedborgarskap med ett system där bosättningstidens längd avgörstorleken på pensionen.I proposition 1992/93:7 om rätten till folkpension anfördesatt regeln om rätt att uppbära folkpension vid bosättningutomlands bör vara förbehållen svenska medborgare. Ipropositionen erinrades emellertid om att när träderi kraft kommer exporträtt av folkpensionsförmåner att föreliggaför de personer som omfattas av avtalet. Vidare innehållerflertalet av de socialförsäkringskonventioner som ingåttmed andra länder regler som ger rätt till export avfolkpensionsförmåner på samma villkor som enligt AFL gäller försvenska medborgare. Utskottet vill också erinra om dendispensregel som kan ge såväl svenska som utländska medborgaresom börjat uppbära pension här i landet rätt till fortsattfolkpension efter flyttning från , om flyttningen ärbetingad av hälsoskäl eller det eljest skulle framstå somoskäligt att dra in pensionen. Utskottet hade vid sin behandlingav förslaget om ändrade regler för rätt till folkpension ingaerinringar mot de föreslagna reglerna i nu berört hänseende, ochutskottet är inte heller nu berett att tillstyrka en översyn avreglerna för utländska medborgares rätt till folkpension vidbosättning utanför . Utskottet avstyrker sålunda bifalltill motion Sf259.PensionstillskottFolkpension i form av ålderspension och förtidspension utgesför år räknat till ensamstående pensionär avbasbeloppet och för två pensionsberättigade makar med vardera78,av basbeloppet som nämnts efter en minskning avbasbeloppet . För den som har låg eller ingen ATPkompletteras pensionen med pensionstillskott som utges med 55,av basbeloppet efter minskning för en ålderspensionäroch av basbeloppet efter minskning för enförtidspensionär.Gudrun m.fl. (v) föreslår i motion 1992/93:Sf261yrkande 2 delvis att pensionstillskottet för en ålderspensionärskall räknas av ett helt basbelopp. Motionärernaanför att den halva miljon pensionärer som har låg eller ingenATP lever under mycket knappa villkor. Pensionstillskottenbör därför höjas till ett helt basbelopp.En ensamstående ålderspensionär som endast har inkomst avfolkpension i form av ålderspension och pensionstillskott får år1993 en inkomst om eller . På dettabelopp betalar han inte någon skatt. I normalfallet täcker detkommunala bostadstillägget (KBT) större delen avbostadskostnaderna. Till den som uppbär KBT skall kommunen ocksåutge ett särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) om denpensionsberättigades inkomster efter avdrag för skäligbostadskostnad understiger kommunens socialbidragsnorm eller dethögre belopp som följer av allmänna råd.Utskottet har förståelse för att det kan finnasålderspensionärer som upplever att de lever under knappaomständigheter men anser att det i rådande svårastatsfinansiella läge saknas möjlighet att ytterligare ökastatens utgifter. Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionSf261 yrkande 2 i denna del.Översyn av pensionssystemet m.m.Som tidigare framgått utges folkpension i form avålderspension, förtidspension, efterlevandepension ochhandikappersättning som utgör tillägg till pensionsförmån.Förutom dessa huvudförmåner kan utges särskilda pensionsförmåneri form av handikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott,särskilt pensionstillägg och kommunalt bostadstillägg.Övergångsvis utges också som särskilda folkpensionsförmånerhustrutillägg och barntillägg. De olika pensionsförmånerna ärsom nämnts indexerade genom att de utges med ett för år räknatvisst procenttal i förhållande till basbeloppet.ATP är ett fördelningssystem som i princip innebär attutgående förmåner betalas av de inflytande avgifterna.Inom ATP finns också en betydande fond.ATP utges i förhållande till tidigare förvärvsinkomster.Pensionsgrundande inkomst (PGI) fastställs från detden försäkrade fyller och t.o.m. det år han fyller 64 åreller fram till det år han uppbär helförtidspension. I proposition 1992/93:155 har regeringenföreslagit att pensionsåldern , vilket innebär --om antar förslaget -- att en försäkrad kantillgodogöra sig pensionsgrundande inkomst för ATP t.o.m. det århan fyller . Pensionsgrundande är den del av inkomsten avanställning och annat förvärvsarbete som överstiger det vidårets ingång gällande basbeloppet men understiger 7,5 basbelopp(ATP-taket).För varje år för vilket PGI fastställts för en försäkrad skallpensionspoäng tillgodoräknas honom. Med sådant poängår jämställsår under vilket en förälder under större delen av året vårdatbarn som inte har fyllt (s.k. vårdår). För att denförsäkrade skall ha rätt till full ATP-pension krävs att hantillgodoräknats minst 30 poängår. Pensionen beräknas eftergenomsnittspoängen under de 15 bästa åren.Sambandet mellan förmånerna från ATP och de avgifter somerläggs på grundval av arbetsinkomsterna är svagt. samman med att avgiftsunderlaget omfattar inkomster såvälunder ett basbelopp som över ATP-taket som inte ger rätt tillpension. Vidare krävs endast ATP-poäng under 30 av de möjliga 49åren och poängen räknas bara under de 15 bästa åren. vårdåren räknas som intjänandeår. Inom det socialatrygghetssystemet gäller i regel att ersättningar som utgesgrundar rätt till ATP utan att belastas med ATP-avgift. Denutgående ATP-pensionen reducerar pensionstillskott och kommunaltbostadstillägg.De nu nämnda förhållandena ger upphov till omfördelningar inompensionärskollektivet.I sitt huvudbetänkande (SOU 1990:76) Allmän pension behandlarPensionsberedningen sambandet mellan pensionssystemet ochsamhällsekonomin. I betänkandet diskuteras vidare frågor ommöjligheter till sammanslagning av folk- ochtilläggspensioneringen, 15- och 30-årsreglerna inom ATP, delningav pensionsrätt mellan makar, indexering av intjänadpensionsrätt och utgående förmåner, ATP-taket, finansieringen avden allmänna pensioneringen och möjligheten att införa enfrivillig pensionsförsäkring i offentlig regi. Regeringen harhärefter tillsatt en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp(dir. 1991:102) som mot bakgrund av nämnda betänkande har iuppdrag att utarbeta förslag till ett reformerat pensionssystem.I en promemoria av Pensionsarbetsgruppen (Ds 1992:89)sammanfattar arbetsgruppen svagheterna i dagens pensionssystempå följande sätt:Sambandet mellan förvärvsinkomster och intjänad pensionsrättblir allt svagare, vilket leder till osystematiska och ickeavsedda omfördelningseffekter.Systemet ger upphov till stora, ibland nästan 100-procentigamarginaleffekter, vilket innebär att pensionärer med lågainkomster inte får något reellt ekonomiskt utbyte av denintjänade ATP-pensionen.ATP-systemet är komplicerat, vilket medför att de försäkradeunder intjänandetiden har svårt att överblicka situationen ochatt förutse hur hög pensionen kommer att bli.Genom att ATP-systemets kostnader inte är direkt relateradetill den produktion och de inkomster som skall betalapensionerna är systemet samhällsekonomiskt instabilt. Vid en lågsamhällsekonomisk tillväxt blir systemet ur kostnadssynpunktohållbart.Det svaga sambandet mellan livsinkomsterna ochpensionsutfallet kan negativt påverka arbetsutbudet.ATP-systemets konstruktion ger mycket svaga incitament tillsparande.I flera motioner tas frågor upp som har samband medPensionsarbetsgruppens arbete och utformningen av ett framtidapensionssystem.I motion 1992/93:So449 yrkande 5 av m.fl. (s)framhålls att det nuvarande pensionssystemet är utformat för ensamhällsekonomi i tillväxt. Motionärerna uppger attRiksförsäkringsverket har utformat en beräkningsmodell sombättre tar hänsyn till tillväxtens förutsättningar genom att denbeaktar såväl prisförändringar som bruttonationalproduktens(BNP) utveckling. En sådan modell medger en anpassning avförmånerna till löner och andra ersättningar, som är bättreanknutna till samhällsekonomins förutsättningar. Mot dennabakgrund begär motionärerna ett tillkännagivande om en samladprövning av ett indexsystem för pensioner och flexibelpensionsålder m.m. inom ramen för den pågående översynen avframtidens pensionssystem.I motion 1992/93:Sf278 av och Bo Jenevall(nyd) tas frågor upp som rör basbeloppet. I yrkande 1 begärs ettbeslut om en ändring i AFL så att basbeloppet beräknas medhänsyn till såväl förändringen av BNP som inflationen.Motionärerna menar att en sådan åtgärd bekämpar både denokontrollerade inkomstförskjutningen och det automatiskainflationshöjandet genom att basbeloppet då inte enbartåterspeglar prisutvecklingen utan även den reellastandardutvecklingen i samhället. Då motionärerna betvivlar attdet finns en formel som återspeglar verkligheten begärs i ettyrkande 2 att ett nytt basbelopp bör förhandlas framefter det att samtliga ekonomiska faktorer har analyserats. Dåindexeringen inte bör drabba de sämst ställda grupperna isamhället begärs i yrkande 3 att den under yrkande 1 föreslagnaändringen inte får drabba dessa grupper. Slutligen begärs iyrkande 4 ett skyndsamt beslut om en sänkning av basbeloppettill nivå, dvs. m.fl. (nyd)begär i motion Fi211 yrkande 4 ett tillkännagivande av sammainnehåll som under yrkande 1 ovan.Charlotte () begär i motion 1992/93:Sf215 etttillkännagivande om att pensionssystemet måste vara så utformatatt detta bygger på livsinkomsten och möjliggör pensionssparandepå hela denna inkomst. Vid ett sådant system förändraspensionssituationen radikalt för vissa grupper exempelvislångtidsutbildade och för dem som tar ett större familjeansvar,vilket oftast är kvinnorna. Motionären framhåller att i ettframtida samhälle måste det lämnas möjlighet att utöva ettansvarsfullt föräldraskap. Ett förslag om delad ATP ochpensionsrättigheter för vård av barn bör därförtillgodoses. Långtidsutbildades rättigheter måste, i ettpensionssystem som bygger på att livsinkomsten blir avgörandeför storleken av pensionen, tillgodoses genom att avgifter förvilka inga prestationer sker avskaffas.Karin m.fl. (c) framhåller i motion 1992/93:A811yrkande 24 att ett nytt pensionssystem måste vara rättvist ochinnefatta en ordentlig grundpension och att man därvid måstebeakta de långtidsutbildades situation genom att göra studietidpensionsgrundande samt att detsamma skall gälla även tid förvård av barn. Motionärerna anför också att en självständigekonomi är grunden för jämställdhet mellan kvinnor och män ochatt en delning av pensionsrätten inte är bra ur denna synpunkt.I motionen begärs ett tillkännagivande om behovet av engrundpension.Tre motioner tar upp frågor som mer direkt tar sikte påkvinnornas situation i ett framtida pensionssystem.I motion 1992/93:Sf275 av m.fl. (s) anförs attATP-systemet behöver moderniseras därför att detta påverkasnegativt av en låg ekonomisk tillväxt. Motionärerna framhålleratt kvinnorna på grund av könsroller och arbetsmarknadsstrukturhar sämre pensioner än männen. Denna skillnad skulle dock minskaom det nuvarande systemet bibehålls. En delning avpensionspoängen blir, oavsett om detta skulle gälla endast förmakar eller om även de som sammanbor skulle omfattas,administrativt krånglig och kostsam. Ett sådant system kommerinte i någon större utsträckning att bidra till att förbättrakvinnornas pensionssituation. Ett bättre förslag tillkompensation för kvinnorna är att låta dessa få tillgodoräknasig inkomst vid vård av barn. Exempelvis skulle alla kvinnor somhar barn få tillgodoräkna sig 1,5 basbelopp sompensionsgrundande inkomst för varje barn. Ett annatalternativ är att kvinnor som har barn får tillgodoräkna sigpension upp till en viss inkomst, t.ex. en genomsnittligindustriarbetarlön per barn. Detta alternativ haremellertid, enligt motionärerna, nackdelar. Den som stannarhemma och vårdar barn får samma pension som den som väljer attarbeta och därmed motverkas ett av syftena med ett modifieratpensionssystem, nämligen att detta skall stimulera till ett ökatarbetsutbud. Förmånen minskar i förhållande till graden avförvärvsarbete och detta innebär att modellen urjämställdhetssynpunkt blir helt förödande. Om man i ett framtidasystem kommer att höja det s.k. ATP-taket gynner detta endast demest välavlönade, vilka nästan uteslutande är män. En möjliglösning är enligt motionärerna att taket lyfts i takt medlöneutvecklingen i samhället. En förutsättning bör då vara attavgifter på inkomster över taket tillfaller pensionssystemet ochatt dessa inkomster bekostar en del av pensionerna för den somvårdar barn. Innan beslut fattas rörande pensionssystemet är detnödvändigt att ta fram prognoser för hur pensionerna kommer attförändras för både män och kvinnor. Därvid måste beaktasomständigheter som att det finns arbete åt alla, en braföräldraförsäkring, omsorg om barn och äldre samt kvinnornaslöner. Motionärerna begär ett tillkännagivande om vikten av attuppmärksamma kvinnornas pensioner i ett reformerat ATP-system.I motion 1992/93:Sf216 yrkande 1 av ()begärs ett tillkännagivande om att makar skall kunna delaATP-poäng intjänade under äktenskap eller undersamboförhållanden. En delning av pensionspoäng bör enligtmotionären kunna göras , men det bör även varamöjligt att ansöka om att en sådan delning för framtiden skallupphöra. En delning av pensionspoäng måste också gällasamboförhållanden där det finns barn.Även i motion 1992/93:Sf249 av och () begärs ett tillkännagivande om delning avpensionsrättigheter. I motionen framhålls att ett system börbyggas upp där makar kommer överens om en delning avpensionsrätten. En överenskommelse skall kunna ske såväl vidäktenskaps ingående som under detta.Arbetsgruppen med uppgift att utarbeta förslag tillförändringar i systemet för den allmänna pensioneringen har fåttmycket breda direktiv. I direktiven anges bl.a. att beslutrörande pensionssystemet bör präglas av långsiktighet ochstabilitet. En annan utgångspunkt för reformarbetet är behovetav ett långsiktigt sparande samt förändringar som stimulerartill ökat arbete. De förändringar som vidtas bör även bidra tillett starkare samband mellan avgifter och förmåner så att detfaktiska skattetrycket sänks och arbetsutbudet ökas.I den ovan nämnda promemorian skisseras ett förslag tillutformning av ett reformerat pensionssystem av i huvudsakföljande innebörd. Förslaget innebär att den allmännapensioneringen konstrueras som en inkomstrelaterad,avgiftsfinansierad pension med en garanterad grundnivå och medsärskilda regler om pensionsrätt för vård av barn.Pensioneringen skall vara obligatorisk och omfatta i principalla som bor och arbetar i . Pension skall i första handutges som ålderspension. Inkomster upp till en viss nivå per årunder hela den yrkesaktiva delen av livet skall varapensionsgrundande. Storleken på pensionen blir beroende av denpensionsgrundande inkomsten, av den procentsats som bestäms förålderspensionsavgiften samt av standardutvecklingen i Sverigeunder den yrkesverksamma tiden. Detta innebär att någragarantier inte kan ges om en viss pensionsnivå i förhållandetill slutlönen eller till inkomsterna under visst eller vissaår. Eftersom kompensationsnivån förutom inkomsten också bestämsav avgiftsnivån innebär detta att desto högre procentsats föravgiften, desto högre pension kommer att genereras av varjekronas inkomst. Pensionssystemet kan finansieras, antingen somett fördelningssystem, dvs. utgående pensioner bekostas medsamtidigt inflytande avgifter, med en viss buffertfonderingeller också som kombination av ett fördelningssystem och ettpremiereservsystem.I promemorian framhålls att arbetet ännu inte är avslutat ochatt oklarhet råder om inriktningen av kommande förslag påväsentliga punkter. Gruppen har dock valt att redovisa dethittillsvarande arbetet för att på så sätt stimulera denfortsatta debatten i pensionsfrågan som kan ge synpunkter ochreaktioner som kan vara av värde för arbetsgruppens fortsattaarbete.Utskottet anser att resultatet av det pågåendeutredningsarbetet bör avvaktas och att det i nuvarande läge intefinns anledning till något tillkännagivande med anledning avmotionerna So449 yrkande 5, Sf278 yrkandena 1--4, Fi211 yrkande4, Sf216 yrkande 1, A811 yrkande 24, Sf215, Sf249 och Sf275.Utskottet behandlar under detta avsnitt ytterligare tvåmotioner som har samband med pensionssystemet.I motion 1992/93:Sf243 av och () begärs ett tillkännagivande om en utredning som skall syftatill ett införande av ATP-poäng förforskarstuderande/doktorander. I motionen anförs attdoktoranderna vanligen uppbär utbildningsbidrag underdoktorandtiden.Enligt 11 kap. 2 § andra stycket j) AFL angesutbildningsbidrag för doktorander som inkomst av anställning.Utbildningsbidraget är därmed ATP-grundande. Motion Sf243 ärsålunda redan tillgodosedd.Ulf (nyd) begär i motion 1992/93:Sf272 etttillkännagivande om att reglerna bör ändras så att en utlänningsom utvisas på grund av att han dömts för brott inte skall fåbehålla någon socialförsäkringsförmån. Som ett exempel påförsäkringsförmån nämner motionären ATP.Rätt till tilläggspension grundas på inkomst avförvärvsarbete. ATP-pensionerna finansieras genom avgifter sombetalas av arbetsgivare och av försäkrade med inkomst av annatförvärvsarbete än anställning. Enligt utskottets mening skulleen indragning av den intjänade ATP-pensionen närmast innebära enkonfiskation. Utskottet erinrar också om att folkpensionsförmåni princip inte utges till utländska medborgare när dessa ärbosatta utanför . För den händelse att ensocialförsäkringskonvention som ingått med annat landgaranterar en exporträtt av svenska folkpensionsförmåner, skulleen indragning av förmånen innebära ett brott mot konventionen.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet bifall till motionSf272.Pension vid intagning på kriminalvårdsanstaltEnligt gällande bestämmelser i får pensionär som under helmånad är intagen på kriminalvårdsanstalt vidkännas avdrag påfolkpensionen. Detsamma gäller för den som är häktad ellerannars på statens bekostnad är intagen på anstalt ellertillfälligt vistas utom anstalten. Avdraget motsvarar avfolkpensionen för en ogift ålderspensionär jämtepensionstillskott. När en försäkringskassa beslutar om sådannedsättning av folkpension för pensionsberättigad som är intagenpå anstalt betalas inte heller KBT ut.Två motioner berör frågor om pensionsförmåner vid intagning påkriminalvårdsanstalt.I motion 1992/93:Sf282 av Hans Nyhage och ()anför motionärerna att bestämmelserna i berört hänseende slårolika beroende på pensionärens försäkringsmässiga situation. Enpensionär som saknar eller har låg ATP drabbas i regel hårdareän en pensionär som har ATP-pension genom att något avdrag intesker på ATP-pensionen. Svårigheter kan också uppstå att behållabostaden vid kortare anstaltsvistelser eftersom bostadstilläggetdras in. Motionärerna vänder sig också mot att nedsättningen avpensionen endast avser hel kalendermånad och menar attmotsvarande avdragsregler som tillämpas för pensionstagare somär intagna på sjukvårdsinrättning skulle kunna tillämpas. Detfinns därför enligt dem anledning att se över reglerna, och debegär ett tillkännagivande härom.Även i motion 1992/93:Sf251 av () begärsett tillkännagivande om en ändring av reglerna om nedsättning avpension under vistelse på kriminalvårdsanstalt. Motionärenvänder sig mot att nedsättning av pension endast sker för helkalendermånad samt att vissa pensionärer som inte har andrainkomster än folkpension och KBT kan få svårigheter att behållasin bostad vid anstaltsvistelse.Två motioner som socialförsäkringsutskottet behandlade vid1980/berörde de ekonomiska svårigheterna attbehålla sin bostad för dem som är intagna på anstalt. Utskottetbegärde i sitt av godkända betänkande 1980/81:SfU6 etttillkännagivande till regeringen att frågorna borde bli föremålför närmare övervägande. fick därefter iuppdrag att utreda frågor om pensioner och bostadstillägg enligtbestämmelserna i 10 kap. 2 och 3 §§ AFL och därvid övervägalikartade regler för både folkpension och allmäntilläggspension.I en promemoria (Ds S 1984:9) har lämnatförslag till ändrade bestämmelser om pensionsförmåner vidanstaltsvistelse. Eftersom förslaget hade beröringspunkter medfrågor som Socialberedningen hade i uppdrag att utreda föreslogverket att betänkandet skulle överlämnas till beredningen förvidareberedning och samordning med de förslag som beredningenkunde tänkas lägga fram. Utredningen har inte lett till någotförslag i berört hänseende.För dem som av olika anledningar är föremål för vård på detallmännas bekostnad gäller olika regler med avseende på avdragav pensionsförmåner. För den som är intagen påkriminalvårdsanstalt görs som ovan nämnts avdrag påfolkpensionen med visst belopp. Nära anhörig till intagen som ärberoende av den intagne för sitt uppehälle kan få rätt att helteller delvis uppbära den del av den intagnes pension som inteskall utges till den pensionsberättigade. Barnpension utges inteom ett barn under hel månad på statens bekostnad erhåller vårdpå anstalt eller annars får kost och bostad. Dåpensionsberättigad i annat fall än de nämnda under hel månad ärintagen i annan anstalt än sjukhus kan den som driver anstalten,exempelvis en kommun, ha rätt att uppbära så stor del av denpensionsberättigades pension som svarar mot kostnaderna förvården eller försörjningen på anstalten. Pensionären skall dockerhålla visst belopp för sina personliga behov. De sistnämndareglerna gäller inte för dem som är helinackorderade påservicehus eller liknande kommunala boendeformer eller bor isådan gruppbostad eller elevhem som avses i lagen om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda. För dessa gäller att densom driver inrättningen eller annars svarar för kostnaden fåruppbära den berättigades folkpension. Då pensionsberättigad fårvård för behandling av missbruk i ett hem för vård eller boendefår kommun ta ut ersättning för uppehälle genom ett dagavdrag påpensionen. För pensionär som får sjukhusvård görs ett avdrag medhögst per dag från pensionen.Utskottet anser att såväl sociala som administrativa skältalar för att man söker åstadkomma en större enhetlighet mellande olika regler som gäller för avdrag på och bortfall avsocialförsäkringsförmåner för dem som av skilda anledningar ärföremål för vård på det allmännas bekostnad.