bet · GH01UU5 · 1993-10-12 00:00:00 — 1993/94UU5Regeringens skrivelseI regeringens skrivelse 1992/93:248 överlämnas en redogörelseför verksamheten inom under år1992 till . I motion 1992/93:U283 av och () yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attde baltiska länderna möjligt bör tas upp som fullvärdigamedlemmar av . RedogörelsenÄven kom verksamheten inom ministerkommitténatt i hög utsträckning präglas av de politiska förändringarna iCentral- och Östeuropa.Under året inlämnade ytterligare fem länder (,, , och ) ansökan ommedlemskap. upptogs som medlem. I och medTjeckoslovakiens delning /93 upphörde landetsmedlemskap i . De nya staterna och Slovakienfick därmed ansöka om medlemskap var för sig.Ministerkommittén höll två ordinarie möten och dessutom ettextra möte . sammanträddenio gånger för att behandla allmänna frågor och åtta gånger föratt behandla frågor rörande främst mänskliga rättigheter. Itillägg till ordinarie ställföreträdarmöten hölls ett antalextra endagsmöten vid vilka bl.a. dryftades Europarådetsrelationer med de nya staterna i f.d. samtansökningar om medlemskap i organisationen.Fem ordinarie fackministerkonferenser arrangerades inomEuroparådet . Sålunda hölls en ministerkonferens omkulturarvsfrågor den 16--på , ensportministerkonferens den 13--på , en konferensför ministrar med ansvar för social trygghet den 20--iLimerick (), en justitieministerkonferens den 9--iNicosia och en kulturministerkonferens den 15--iParis.Europarådets ordinarie budget uppgick till ca665 miljoner franska francs. totala bidrag tillorganisationen uppgick under kalenderåret till knappt 25miljoner kronor.Europarådet höll sitt 90:e ministerkommittémöte den 7 majunder ordförandeskap av den schweiziske utrikesministern . Den svenska delegationen leddes av utrikesministerMargaretha af Ugglas.Ministerkommittémötet inleddes med en ceremoni för att markeraBulgariens inträde i som organisationens 27:emedlemsstat.Under mötet diskuterade ministrarna främst Europarådetsrelationer med staterna i , situationen if.d. , och samt enreformering av övervakningsorganen för konventionen om demänskliga rättigheterna.Ministrarna välkomnade , och Litauenstillträde till den europeiska kulturkonventionen och uttryckteen förväntan att det fortsatta reformarbetet i dessa staterskulle möjliggöra att deras ansökningar om medlemskap iEuroparådet snart skulle kunna accepteras.Vid ett särskilt meningsutbyte med den ryske utrikesminsternAndrej Kozyrev enades man om att utvidga och stärkasamarbetsprogrammen med . Ministrarna välkomnadeRysslands ansökan om medlemskap i välkomnade också att de första kontakterna medVitryssland, och etablerats. De uttryckte akutoro över konflikten i och uttalade sitt stödför de medlingsförsök som företogs i ESK:s regi.Ministrarna ansåg att biståndsprogram tillländerna i hade varit betydelsefulla.Efterfrågan på dessa program var av en sådan omfattning att manfick överväga att inrätta ytterligare biståndsprogram gällandeutvecklingen av rättsstatens grundvalar och lokal demokrati.Beträffande f.d. fördömde ministrarna kraftigtbruket av våld för politiska ändamål, särskilt iBosnien-Hercegovina, liksom kränkningarna av de mänskligarättigheterna och förstörelsen av ett omistligt arkitektonisktoch kulturellt arv. Ett stopp på stridigheternakrävdes.Ministrarna uttalade stöd för en stärkt länk till ESK i syfteatt på bästa sätt utnyttja erfarenheter i ESK:smänskliga dimension och hänvisade i detta sammanhang tillförslagen om att vissa program inom görstillgängliga för hela höll sitt 91:a ministerkommittémöte iStrasbourg under ordförandeskap av den turkiskeutrikesministern . Den svenska delegationen leddesav utrikesminister mötet diskuterade ministrarna främst framtidaroll och dess utvidgning, förberedelserna inför Europarådetsplanerade toppmöte i den 8--, reformen avövervakningsorganen för konventionen om de mänskligarättigheterna samt konflikten i f.d. Jugoslavien.Ministrarna ansåg att utvidgning skulle fortgå ienlighet med det etablerade mönstret, utan att de krav ochnormer som organisationen står för skulle sänkas. Vidgranskningen av ansökningar om medlemskap borde dialogen mellanministerkommittén och parlamentarikerförsamlingen intensifieras.Beträffande reformeringen av övervakningsorganen förkonventionen om de mänskliga rättigheterna noterade ministrarnaatt allt tekniskt bakgrundsarbete nu var avklarat. Ett politisktbeslut om reformens inriktning behövdes ochsenast vid toppmötet i en separat deklaration om situationen i f.d. Jugoslavienfördömde ministrarna våldet och de grova kränkningarna av demänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt.Ministrarna uttryckte sitt stöd för FN och den internationellafredskonferensen. De fördömde "etnisk rensning" och uttrycktesin djupa oro för att stridigheterna kunde spridas till andrarepubliker och territorier. Ministrarna välkomnade idén att,inom ramen för konstitution, skapa enjuridisk kontroll av de mänskliga rättigheterna där Europarådetskulle delta.Ett extra ministerkommittémöte ägde rum i den10--. Mötet hade kallats på turkiskt initiativ föratt ge tillfälle till ett meningsutbyte med företrädare förstaterna i Oberoende Staters Samvälde (OSS) och samtför att dryfta hur kunde förhålla sig till dessastater. Ordförande vid mötet var den turkiske utrikesministernHikmet . Den svenska delegationen leddes av utrikesministerMargaretha af Ugglas.Ministrarna välkomnade resultaten från iHelsingfors den 9--och utvecklingen av förbindelsernamellan ESK och Europarådet.Ministrarna var djupt alarmerade över situationen i f.d.Jugoslavien och antog en deklaration som fördömde "etniskrensning".Parallellt med verksamheten inom ministerkommittén pågår påandra nivåer inom arbetet inom nio olikahuvudsektorer: mänskliga rättigheter, minoritets- ochjämställdhetsfrågor; massmediafrågor; sociala frågor,arbetsmarknads-, migrations- och befolkningsfrågor; utbildning,kultur, kulturmiljövård och idrott; ungdomsfrågor; hälso- ochsjukvård; frågor rörande miljö och regional planering; regionalaoch kommunala frågor samt rättsfrågor. En av de frågor som ståri fokus är reformeringen av övervakningsmaskineriet för deneuropeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Från svensk sidahar konkreta förslag lagts fram om hur rättegångsförfarandetskall kunna rationaliseras. Detta förslag behandlas förnärvarande tillsammans med andra förslag i en expertkommitté.Den kommitté som upprättats enligt konventionen för attundersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärkaskyddet mot tortyr m.m. besökte /91 bl.a.Sverige. De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök ärinte automatiskt offentliga, men de kan offentliggöras om denberörda staten så begär. Rapporten från besöket i , somtillställdes , haroffentliggjorts liksom det svar som den svenska regeringenlämnade kommittén i augusti 1992.Europarådets sociala utvecklingsfond bildades år 1956.Ursprungligen avsågs den vara ett instrument iflyktingpolitiken, men numera är den även inriktad på attfinansiera infrastruktur-, sysselsättnings- ochbostadsbyggnadsprojekt i regioner med storabefolkningsomflyttningar. Det ändamål som erhållit mest lån ärbostadsbyggande, vilket fått en knapp fjärdedel av lånebeloppet(totalt uppgår det utestående lånebeloppet till 6 731 miljonerecu). Därefter följer infrastrukturinvesteringar samt åtgärderför flyktingar och migranter.Under det senaste året har växande kritik riktats mot fondendels avseende dess förvaltning, dels med innebörden att denalltmer fjärmat sig från sin sociala målsättning. För närvarandepågår ett översynsarbete för att komma till rätta med dessaproblem. strävar i samband härmed bl.a. efter attutlåningen skall ges en bättre geografisk fördelning, att denkoncentreras till de socialt mest angelägna projekten, att enstörre andel av fondens vinst skall användas för lån på särskiltfördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sigtill fonden.Sammanfattning av motionenI motion 1992/93:U283 (fp) anförs att de baltiska staternassuveränitet har återupprättats, men att hot alltjämt kvarstår.Ett av dessa består i att den f.d. sovjetiska, numera ryska,militären dras tillbaka endast i långsam takt samt attnationalistiska och militära kretsar i långt ifrånalltid accepterat att de baltiska staterna är självständiga.Motionärerna framhåller att och måste känna ettansvar för säkerhet. De menar att har ageratpå ett berömvärt sätt för att underlätta träffandet av avtal somskall garantera truppernas tillbakadragande. Ibudgetpropositionen föreslås också att svenskt stöd skall kunnautgå till uppbyggandet av sådana statsfunktioner som ärnödvändiga för hävdande av suveränitet.Motionärerna menar att deltagande i internationellaorganisationer i det anförda perspektivet framstår som något avett skyddsnät för de baltiska länderna och att det är oroandeatt deras inträde i fördröjts. Orsaken är, enligtmotionärernas mening, i huvudsak de problem kring denryskspråkiga befolkningens ställning som aktualiserats sedansjälvständigheten återvunnits. Det är önskvärt att frågan om debaltiska ländernas medlemskap i snart kan lösas ochatt även ett demokratiskt kan ta plats där somfullvärdig medlem.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av regeringens skrivelse 1992/93:248med redogörelse för verksamheten inom och konstaterar medtillfredsställelse att behandlat en rad ämnen avcentral politisk, ekonomisk, social, kulturell och rättsligbetydelse. Inte minst frågor rörande skyddet av de mänskligarättigheterna samt roll i formandet av det nyaEuropa och demokratiseringen av är härvidav stor vikt.Utskottet ser också mycket positivt på det stöd Europarådetlämnar till de forna kommunistländerna i Central- och Östeuropaför utvecklingen av demokrati och ett lagbundet rättssystem.Många av dessa stater har, trots att de ej är medlemmar i rådet,anslutit sig till olika Europarådskonventioner. Utskottet serdetta som betydelsefullt.Under år 1992 ansökte fem stater -- , ,, och -- om medlemskap. Bulgarienupptogs som medlem. I samband med delning /93 upphörde landets medlemskap i . Detvå nya staterna och har sedermera sökt ocherhållit medlemskap.Som utskottet noterade i sitt föregående betänkande omverksamheten inom (bet. 1992/93:UU8) har bl.a. debaltiska staterna tidigare ansökt om medlemskap i . Imotion 1992/93:U283 (fp) yrkas att bör ge regeringentill känna att de baltiska länderna möjligt bör tas uppsom fullvärdiga medlemmar av . I anledning av dettayrkande konstaterar utskottet att och numera() är medlemmar i . Lettlandsansökan om medlemskap är fortfarande föremål för prövning.I sitt tal inför i ägnade statsministernomfattande uppmärksamhet åt förhållandena i samt åt debaltiska staternas och relationer med . Hansade därvid bl.a. (översättning): "Vi är särskilt glada över atttvå av våra närmaste grannar -- och -- sannoliktblir upptagna [som medlemmar i ] tidigt . Jaghoppas att vår tredje baltiska granne, , inte kommerlångt efter. Vi är också angelägna om att dialogen ochsamarbetet som har inletts mellan och skall tillåta detta stora och alltid betydelsefullaeuropeiska land att bli medlem så snart som förhållandena är derätta. "Situationen i och frågan om de baltiska staternasmedlemskap i var också föremål för diskussion viddet nordiska utrikesministermötet i den 1 september 1993.Ministrarna framhöll därvid betydelsen av ett snabbt, ordnat ochfullständigt tillbakadragande av de ryska trupperna frånEstland och i enlighet med slutdokumentet från ESK:stoppmöte i . De uttryckte en förhoppning om attLettland skulle utforma sin medborgarskapslagstiftning i närasamråd med ESK och samt föra en bred dialog med sinicke-lettiska befolkning om denna och närliggande frågor. Devälkomnade också och som medlemmar i hoppades att skulle kunna finna sin plats iEuroparådet inom kort.Utskottet delar dessa bedömningar.Med det anförda får motion 1992/93:U283 (fp) yrkande 2 ansesbesvarad.Utskottet ser positivt på att kontakter etableras mellanEuroparådet och ytterligare stater inom det f.d. Sovjetunionensamt att en starkare länk till ESK etableras för att på bästasätt utnyttja erfarenheter i arbetet med ESK:smänskliga dimension. Utskottet konstaterade i sitt föregåendebetänkande om verksamheten inom (1992/93:UU8) attrådet tillkommit för att främja samarbetet mellan Europasdemokratier. Kraven för att bli medlem är högt satta. Medlemskapi kräver att en medlemstat kan uppvisaparlamentarisk demokrati, respekt för de mänskliga rättigheternasamt ett lagbundet samhällsskick. Utskottet konstaterar i dettasammanhang med tillfredsställelse att framhåller att någon sänkning avmedlemskapskraven ej kan komma i fråga.Utskottet anser det betydelsefullt att med krafttagit ställning mot det kraftiga bruket av våld och de grovakränkningarna av de mänskliga rättigheterna i det f.d.Jugoslavien samt att rådet särskilt fördömt de s.k. etniskarensningar som ägt rum där.Utskottet framhöll i sitt senaste betänkande om verksamheteninom att utvecklingen i det ,tillsammans med kriser på andra håll i , visar på detangelägna i att skyddet för minoriteterna stärks. Naturligen harEuroparådet med sin erfarenhet och kapacitet därvidlag encentral roll att spela. Detta gäller såväl minoriteter, vilkahistoriskt har hemortsrätt i främmande länder, som gruppervilka finns etablerade till följd av sentida immigration.Utskottet vidhåller denna uppfattning.En kritisk granskning av hur medlemsstaterna sköter sinaförpliktelser är, anförde utskottet i nämnda betänkande, enväsentlig del av skyddet för de mänskliga rättigheterna. Motdenna bakgrund finner utskottet det angeläget att frågan om enreform av övervakningsorganen för den Europeiska konventionen omde mänskliga rättigheterna fortsatt prioriteras.Utskottet föreslår att redogörelsen frånEuroparådsdelegationen och regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna. beträffande regeringens skrivelse 1992/93:248att lägger regeringens skrivelse 1992/93:248 medredogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder till handlingarna,2. beträffande de baltiska staternas medlemskap iEuroparådetatt förklarar motion 1992/93:U283 yrkande 2 besvaradmed vad utskottet anfört.Stockholm den 12 oktober 1993På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), Karl-ErikSvartberg (s), (), (),(), (nyd), (), (), (), PeeterLuksep (m), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.