bet · GH01JuU4 · 1993-10-26 00:00:00 — Val av nämndemän (mom. 8)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Det pågående utredningsarbetet" och slutar med "tillmotion Ju710" bort ha följande lydelse:Sammansättningen av nämndemannakåren kan ifrågasättas frånsocial, åldersmässig och könsmässig synpunkt. En jämnaresammansättning och en bättre åldersfördelning är önskvärd. Dettakan åstadkommas genom en ändring av rekryteringsreglerna. Ennämndeman bör inte vara , och utnämningsprocedurenbör i övrigt utformas så att snedvridning i fråga om folkligförankring undviks. Det politiska tillsättningssystemet är ocksåi sig ett problem. Ett sätt att komma till rätta med dettaproblemkomplex skulle kunna vara att nämndemän väljs utslumpvis, t.ex. ur folkbokföringen. Vad utskottet nu medanledning av motionerna Ju420 och Ju710 anfört bör beaktas i detfortsatta utredningsarbetet. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande val av nämndemänatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju420yrkandena 1 och 2 samt 1992/93:Ju710 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Frihetsberövande av ungdomar (mom. 13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "betänkande" och slutar med"i aktuella delar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns skäl att gå längre än vad somföreslås av när det gällerfrihetsberövande av ungdomar. Ungdomar som fyllt börsålunda kunna frihetsberövas även i utredningssyfte.Utredningsansvaret skulle därvid ligga på domstolen som börsamråda med bl.a. sociala myndigheter om lämpliga åtgärder.Detta frihetsberövande i avvaktan på utredning bör i de flestafall kunna vara tillräckligt. Om den unge därefter återfaller ibrott bör fängelsestraff aktualiseras.Som framgått anser utskottet att det bör ske en samordningmellan rättsväsende och socialtjänst där tyngdpunkten bör liggahos rättsväsendet. Detta skulle skapa möjligheter för merkonsekventa åtgärder mot ungdomsbrottsligheten.Vad utskottet nu med anledning av motion Ju836 anfört börbeaktas i det fortsatta beredningsarbetet avUngdomsbrottskommitténs utredning. Detta bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande frihetsberövande av ungdomaratt med anledning av motion 1992/93:Ju836 yrkandena2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.6. Åklagarens bevisbörda i brottmål (mom. 15)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "i denna del"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns, som anförs i motionerna Ju638och Ju829, anledning att misstänka att beviskraven för enfällande dom höjts och är för höga. Deförslag som förs fram i motionerna är mot den bakgrundenintressanta och förtjänar att prövas. Sammanfattningsvis anserutskottet att frågorna om bevisvärdering i brottmålsprocessen isyfte att minska åklagarens bevisbörda bör utredas. Det fårankomma på regeringen att föranstalta härom. Vad utskottet numed anledning av motionerna Ju638 och Ju829 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande åklagarens bevisbördaatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju638yrkande 1 och 1992/93:Ju829 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.7. Målsägandefrågor (mom. 16)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet som inte finner" och slutar med "i dessadelar" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motionerna Ju302, Ju821 ochJu831 anser utskottet det angeläget att målsägandens åtalsrättförstärks. Detta skulle kunna ske genom en utvidgning avbestämmelserna i 20 kap. RB, t.ex. genom att målsäganden gesrätt att utverka åtal även i fall då förutsättningar förstrafföreläggande föreligger. Målsäganden bör också genom hjälpav juridiskt biträde eller med ekonomiskt stöd ges utökademöjligheter att själv föra talan. Dessa frågor bör närmareutredas. Det ankommer på regeringen att föranstalta härom. nu anfört med anledning av ovannämnda motioner börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Ärendets fortsatta beredning " och slutar med "i nuaktuella delar" bort ha följande lydelse:Såsom anförs i motionerna Ju821 och Ju830 anser utskottet detäven angeläget att målsäganden ges en starkare ställning underförundersökningen och under brottmålsprocessen. Detta börbeaktas under det fortsatta beredningsarbetet. Vad utskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "När det gäller" och slutar med "även i denna del"bort ha följande lydelse:Som ytterligare ett led i att stärka målsägandens ställning ibrottmålsprocessen bör brottet, enligt utskottets mening,betraktas mer som en sak mellan offret och gärningsmannen änmellan åklagaren och gärningsmannen. Detta bör beaktas i detfortsatta beredningsarbetet. Vad utskottet nu i anledning avmotion Ju821 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Att målsäganden skall" och slutar med "i denna del"bort ha följande lydelse:Att målsäganden skall bemötas med medkänsla och respekt är,såsom angivits i FN:s ovannämnda rapport, en grundläggandeprincip och bör därför införas som en bestämmelse i RB.Regeringen bör återkomma till med ett förslag i dennadel.dels att utskottets hemställan under moment 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande målsägandefrågoratt med anledning av motionerna 1992/93:Ju302yrkande 4, 1992/93:Ju821 yrkandena 2, 3, 4 och 15, 1992/93:Ju830yrkande 2 och 1992/93:Ju831 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Anonymitet för vittnen (mom. 17)(nyd) anserdels att den del av utskottets uttrande som på s. 20börjar med "Det saknas anledning" och slutar med "motion Ju714"bort ha följande lydelse:Även om det generellt inte bör vara möjligt att undanhålla denmisstänkte uppgifter om namnet på vittnen och andrauppgiftslämnare bör denna möjlighet, enligt utskottet mening,finnas i undantagsfall t.ex. när det är frågan ominternationellt organiserad narkotikabrottslighet, terrorismeller annan allvarlig brottslighet. Risk finns annars att mångamänniskor i denna typ av mål undandrar sig att vittna på grundav rädsla för repressalier. Detta bör beaktas i det fortsattaberedningsarbetet. Vad utskottet nu i anledning av motion Ju714anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande anonymitet för vittnenatt med anledning av motion 1992/93:Ju714 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Försvarsutskottets yttrande1993/94:FöU1y Information om personer med skyddsklassat arbeteTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat beredaförsvarsutskottet tillfälle att avgeyttrande över motion 1992/93:Ju405.MotionenI motion 1992/93:Ju405 (m) anför motionären att det emellanåtinträffar att personer som är anställda inom totalförsvaretfälls i domstol för brott av något slag. Om vederbörande itjänsten hanterar hemliga handlingar synes det angeläget, föratt inte säga absolut nödvändigt, att arbetsgivaren får kännedomom en sådan fällande dom.Enligt motionären behöver inte den brottsliga gärningvederbörande begått innebära att han/hon blivit ensäkerhetsrisk. Å andra sidan ligger det nära till hands.Militära chefer bör vara observanta på envar anställd som visatsig opålitlig genom att stjäla eller begå annat brott.Motionären framhåller också att det finns en mängd befattningarinom försvarsindustrin där en skyddsklassad person som visat sigstjäla i butiker knappast är rätt man eller kvinna i hanteringenav exempelvis åtråvärda konstruktionsritningar.Motionärens uppfattning är att varje domstol skall varaskyldig att genast efter domslut kontrollera yrke ochanställning beträffande envar som fällts. Är det då fråga omskyddsklassad befattningshavare skall myndighetens ellermotsvarande (företagets) chef meddelas hela domslutet.Motionären föreslår att regeringen inom Justitiedepartementetlåter snabbutreda ärendet och vidtar åtgärder av de slag somredovisats.FörsvarsutskottetEnligt utskottets mening kräver frågor rörande information ompersoner med skyddsklassat arbete stor omsorg. Utskottet anseratt de förhållanden som motionären tar upp förtjänar attuppmärksammas.Personalkontroll beträffande den som innehar eller avsestillträda sådan tjänst hos myndighet som är av betydelse förtotalförsvaret eller rikets säkerhet i övrigt sker enligtpersonalkontrollkungörelsen (SFS 1969:446). Med tjänst jämställsanställning eller uppdrag hos leverantör med vilken myndighetenträffar avtal om arbete som med hänsyn till rikets säkerhetskall hållas hemligt. Enligt personalkontrollkungörelsen (7 §)skall , utan att framställning gjorts om det,pröva frågan om utlämnande av uppgift som har tillförts registerefter det att personalkontroll har skett. Frågan om vilkauppgifter som skall lämnas ut regleras också ipersonalkontrollkungörelsen (9 och 10 §§). Den 1 oktober 1993förändrades omfattningen av de uppgifter som skall lämnas utväsentligt.De formella grunderna för en rutin som kan tillgodose desyften motionären har finns således redan. Någon ny rutin enligtmotionärens förslag synes därför inte nödvändig. Enligt vadutskottet har erfarit sker inte någon kontinuerlig uppföljningav om personer som innehar skyddsklassade tjänster begår brott.För de personer som innehar tjänst i skyddsklass1 skall emellertid förnyad personalkontroll ske minst vart femteår.Regeringen har beslutat om en översyn avpersonalkontrollförfarandet (dir. 1993:81). Enligt utskottetsmening bör denna utredning också pröva möjligheterna atteffektivisera personalkontrollförfarandet för att tillgodosemotionens syften.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten avpersonalkontroll inför uttagningen av värnpliktiga tillkrigsbefattningar och uttagningen av personal till hemvärnet.Utskottet avser härvidlag att närmare orientera sig om detaktuella läget och återkomma till frågan.Stockholm den 19 oktober 1993På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (nyd),(), (), () ochBritt (). Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 5Inledning 5Övervakningskameror 5Bakgrund 6Utskottets bedömning 7Polisens arbetsmetoder 7Buggning och övervakning med dold kamera 7Spaningsfordon 8Bevisprovokation 9Frågor om tvångsmedel 9Beslag, husrannsakan och kroppsvisitation 9Häktning 11Nämndemän 12Barn och ungdomar 14Uppgift ur polisregistret 14Handläggningen av mål om barn 15Ungdomsdomstol 15Frihetsberövande av ungdomar 16Åklagarens bevisbörda 17Målsägandefrågor 18Anonymitet för vittnen 19Utevaro från domstolsförhandling 20Offentlighet vid domstol 20Delgivning i den summariska processen 21Forumregler i tvistemål 22Personalkontroll 23Gällande rätt 24SÄPO-kommittén 25Nuläget 25Bedömning 26Hemställan 26Reservationer 28BilagaFörsvarsutskottets yttrande 33