bet · GG01TU19 · 1993-03-11 00:00:00 — har den svenska inrikes flygmarknadenavreglerats. Tillståndsgivningen skall i fortsättningen ha somhuvudmål att åstadkomma en effektiv konkurrens inom ramen för deav antagna trafikpolitiska målen.I betänkandet behandlas i proposition 1992/93:100(budgetpropositionen) bilaga 7, avsnittet E. Luftfart, framfördaförslag om flygmarknaden, myndighetsstrukturen inomluftfartssektorn, verksamhet under perioden1993--1995 och vissa anslag för /94 jämte förslagi motioner som väcktes under den allmänna motionstiden i år.Utskottet tillstyrker förslag i propositionen att på enavreglerad marknad särskild uppmärksamhet skall gestrafikförsörjningen i . Med anledning av förslag i ens-motion föreslår utskottet ett tillkännagivande beträffandeutredning om patient- och anhörigresor mellan ochUmeå.Ett utvecklingsarbete bedrivs ommyndighetsstrukturen inom luftfartssektorn. Utskottettillstyrker i propositionen föreslagna riktlinjer för detfortsatta utvecklingsarbetet och att lämnar regeringenett begärt bemyndigande att bolagisera kommersiella tjänster,som bedriver. Regeringen är ännu inte beredd attta ställning i frågan om bestämmande av statens ansvar förflygplatsnätet, då ett sådant ställningstagande enligtregeringen kräver att mera långsiktiga effekter iflygtrafikstrukturen av avregleringen kan avläsas än vad somännu är fallet. Sådan utvärdering krävs enligt regeringen ocksånär det gäller att besluta om nya principer för ekonomiskutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser. Regeringenanser att det bör studeras om inte frågor om ekonomisk utjämningnär det gäller flygplatser hör hemma i de årliga förhandlingarnaom statliga transfereringar till kommunerna. I avvaktan påöverenskommelse i denna del bör dock enligt regeringen ett ibörjan av innevarande beslutat övergångssystem för år1993 beträffande resultatutjämning bibehållas. Utskottet harinte något att erinra mot regeringens förslag i nämndahänseenden.Utskottet tillstyrker propositionsförslag omLuftfartsverkets verksamhet --1995, som avserinriktningen, servicemål, resultat-, pris- och soliditetsmålsamt investeringar för verksamheten.Avtalet mellan staten och om Brommaflygplats löper ut . Med anledning av motioner, variyrkas att flygplatsen skall fortleva, att den skall läggas nedresp. att den skall ersättas med en flygplats i den södra delenav uttalar utskottet även att tvåflygplatser behövs i men pekar på attavgörandet i flygplatsfrågan ligger hos regionen.Under rubrikerna Beredskap för civil luftfart och Civiltrafikflygarutbildning tillstyrker utskottet att en uppehållandeverksamhet på låg nivå skall möjliggöras vidTrafikflygarhögskolan i i avvaktan på överväganden omen långsiktig lösning på frågan om organisationen avtrafikflygarutbildningen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillbidrag till kommunala flygplatser m.m. och att anslaget intillvisst belopp skall inriktas på bidrag till driften på vissaflygplatser i inland.Med undantag för motionsförslaget om patient- och anhörigresormellan och avstyrker utskottet motionsförslageni ärendet, i de flesta fallen med hänvisning till att deupptagna frågorna är föremål för överväganden eller redan haraktualiserats i andra sammanhang.Vid betänkandet har fogats sex reservationer till förmån förmotionsförslag, nämligenav s-ledamöterna om garantier för regionalflyg på enavreglerad marknad (1), om stöd till regionala flyglinjer enligtKonkurrenskommitténs förslag (2), om utredning om flygtrafiktill centralorter i skogslänen (3), om nedläggning avflygverksamheten på (4), om statligt ansvar för enregional flygplats i (5) samtav nyd-ledamoten om driftstöd till flygplatser i Gävleborgslän (6).Vid betänkandet har vidare fogats ett särskilt yttrande samten meningsyttring av v-suppleanten avseende tre delavsnitt ibetänkandet.SJÄTTE HUVUDTITELN E. LuftfartFlygmarknadenRegeringen föreslår i proposition 1992/93:100 bilaga 7() under denna rubrik (s. 85--88) attriksdagen tar del av vad i propositionen anförts om inriktningenav statens ansvar för trafikförsörjningen i Norrland.Myndighetsstrukturen inom luftfartssektornRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 89--94)1. att bemyndigar regeringen att besluta omöverförande av viss verksamhet inom område tillbolagsform på de villkor som i propositionen anförts,2. att bemyndigar regeringen att besluta omförvärv och tecknande av aktier m.m. i sådana bolag,3. att godkänner riktlinjerna för det fortsattaarbetet med utarbetande av en ny myndighetsstruktur inomluftfartsområdet,4. att tar del av vad i propositionen anförts omstatens ansvar för flygplatssystemet och resultatutjämningmellan statliga och kommunala flygplatser.LuftfartsverketRegeringen föreslår uner denna rubrik (s. 94--101)1. att godkänner vad i propositionen anförts ominriktningen av verksamhet och de servicemålsom i propositionen förordats --1995,2. att godkänner de resultat-, pris- ochsoliditetsmål för verksamhet som ipropositionen förordats för perioden --1995,3. att godkänner vad i propositionen anförts omLuftfartsverkets investeringar --1995 samtbemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån.AnslagsfrågorRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 102--103)1. att till Beredskap för civil luftfart /94 anvisar ett reservationsanslag på67352000 kr (punkt E1),2. att godkänner vad i propositionen anförts omanvändningen av anslaget E1 (punkt E1),3. att till Bidrag till kommunala flygplatser m.m.för /94 anvisar ett reservationsanslag på15200000 kr (punkt E2),4. att tar del av vad i propositionen anförts ominriktningen av anslaget E2 (punkt E2),5. att tar del av vad i propositionen anförts omCivil trafikflygarutbildning. 1992/93:T201 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygets utveckling i norr.1992/93:T208 av m.fl. (v) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyget.1992/93:T215 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar vid ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygledningen på Sturup.1992/93:T216 av m.fl. (s) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalflygets villkor på enavreglerad flygmarknad,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplats.1992/93:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att hos regeringen begär att den skallklargöra behovet av ytterligare kapacitet för flygtrafiken iStockholmsregionen.1992/93:T222 av och (båda fp)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en civil inrikesflygplats påSödertörn.1992/93:T229 av m.fl. (s) vari yrkas(delvis) att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna i län.1992/93:T701 av och (bådanyd) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte dra in det statligabidraget till driftstöd av de kommunala flygplatserna i ,eller så länge behov föreligger, dvs. inteinnan det nya snabbtåget trafikerar sträckanStockholm--via med större turtäthet ochsnabbhet än i dag.1992/93:T702 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om /möjlighetertill ökat driftstöd.1992/93:T703 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om driftstöd till kommunala flygplatser iGävleborgs län.1992/93:T704 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att vid planering av utökat flygplatsbehovsöder om framföra --som en möjligflygplats.1992/93:T705 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom flygplats.1992/93:T706 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de kommuner som bör ingå i studien aveffekterna för flygets avreglering.1992/93:T707 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till regionalt motiverade flyglinjer iskogslänen.1992/93:T708 av () och (-)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bidrag till kommunalaflygplatser.1992/93:T709 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överföra frågan omresultatutjämning till de årliga förhandlingarna om de statligatransfereringarna till kommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser.1992/93:T710 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av finansieringsansvaret förinvesteringar av typen länsflygplatsen i /93:T711 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en nedläggning av flygverksamheten på Brommaflygplats i kommun.1992/93:T712 av och (båda v)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör avvecklas avekonomiska skäl samt miljö- och säkerhetsskäl,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens arrende bör sägas upp ochmarken återlämnas till kommun.1992/93:T713 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förlängning av gällanderesultatutjämningssystem för flygplatser.1992/93:T714 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om minsta varseltid innan flygtrafik som är endel av det nationellt täckande nätet får avbrytas.1992/93:T715 av m.fl. (c, m, fp, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av stöd till flygplatser.1992/93:T716 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvisa förslaget ibudgetpropositionen om att överföra frågan om resultatutjämningtill de årliga förhandlingarna om de statliga transfereringarnatill kommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning av det av riksdagennyligen fattade beslutet om resultatutjämning intill dess att enutvärdering av avregleringens effekter på inrikesflyget och dessprimärnät gjorts.1992/93:T717 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en förlängning av startbanan på Kirunaflygplats.1992/93:T718 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om varseltider vid avgörande förändringar iflygtrafik på enskilda flygplatser.1992/93:A416 av och (båda fp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten för av godaflygförbindelser.1992/93:A444 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygtrafik.1992/93:A472 av () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till kommunala flygplatseri län.Gällande riktlinjer för luftfartspolitiken, m.m.Övergripande riktlinjer och grundläggande bestämmelserUtgångspunkt för statens handlande på luftfartens område skall-- liksom när det gäller andra trafikgrenar -- vara detursprungligen formulerade och trafikpolitiskabeslut kompletterade, övergripande målet för samhälletstrafikpolitik "att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader" (prop. 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talets.294--330, bet. TU22, rskr. 249).Grundläggande bestämmelser om luftfarten har meddelats iluftfartslagen (1957:297). Närmare bestämmelser har bl.a.meddelats i luftfartsförordningen (1986:171).Utformningen av våra bestämmelser om luftfarten har i storutsträckning baserats på internationella åtaganden som Sverigehar gjort genom tillträde till olika konventioner på luftfartensområde.Om flygtrafikförsörjningen m.m.Former för regleringFör luftfartsverksamhet i förvärvssyfte krävs enligtluftfartslagen tillstånd (koncession). Vid prövning av tillståndskall de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för trafikenbeaktas.Flygföretagen Scandinavian Airlines System () och LinjeflygAB () har när det gäller inrikes luftfart i regelbundentrafik (linjefart) haft en prioriterad ställning.I 1988 års trafikpolitiska beslut sades att staten genom enlämplig infrastruktur och genom koncessionsgivningen hade ettansvar för att stärka och vidareutveckla enflygtrafikförsörjning med tillfredsställande nationell täckning.Stommen i den nationella flygtrafikförsörjningen skulle enligtbeslutet vara det trafiknät som SAS och Linjeflyg trafikerade iegen regi eller genom entreprenör, kallat primärnätet, medundantag för "det inre Norrlandsnätet". SAS och Linjeflyg skulleha en prioriterad ställning i den nationellatrafikförsörjningen.Det fanns enligt beslutet starka skäl för att bibehålla ettsärskilt trafikutbud för inre , det "inreNorrlandsnätet", som omfattade den trafik som bedrevpå linjen --för SAS räkning samt mellan ,, , och för Linjeflygsräkning. Underskott på trafiken i inre skulle täckasinom ramen för överskott i Linjeflygs övriga trafik och genomresultatutjämning mellan SAS och Linjeflyg.Som sekundärflyg betecknades trafik med flygplan med enhögsta tillåten startvikt på (högsta tillåtna startviktför flygplan av typen är ca ). Sekundärflygetbetraktas trafikpolitiska beslut som ett värdefulltkomplement till trafiken på primärnätet. Sekundärflyget bordeenligt beslutet utvecklas efter marknadens behov påaffärsmässiga grunder. Koncessionsgivningen skulle inriktas påatt underlätta och stödja branschens egen omstrukturering.Sekundärflygbolagen borde ges bättre möjligheter till långsiktigplanering.Riksdagen fattade emellertid /91 och l991/92 årsriksmöten beslut om avreglerande åtgärder inom den inrikesflygtrafiken (prop. 1990/91:87 s. 189--200, bet. TU27, rskr. l991/92:100 bil. 7 s. 103--105, bet. TU13, rskr.208).Regeringen fattade därefter beslutat omnya riktlinjer att tillämpas vid tillståndsgivning för svensktinrikesflyg fr.o.m. l992.Riktlinjerna innebär i korthet att tillståndsgivningen skallha som huvudmål att åstadkomma en effektiv konkurrens påmarknaden inom ramen för de av antagna trafikpolitiskamålen beträffande tillgänglighet, effektivitet, säkerhet,miljöpåverkan och regional balans. Tillstånd skall som regelmeddelas svenska flygbolag som begär att få trafikera en vissinrikeslinje. Beslut som innebär avsteg från fri konkurrens bördock kunna meddelas i vissa fall av regionalpolitiska skäl.Tidigare krav på att tariffer och trafikprogram skallfastställas har slopats och ersatts med en skyldighet förflygbolagen att i förväg till anmäla sinapriser, trafikprogram och för avsedd trafik aktuellaflygplanstyper.Den 1 juli 1992 upphörde SAS och Linjeflygs trafikplikt förinrikes trafik.SAS har bland skandinaviska flygföretag fortfarande enprioriterad ställning när det gäller utrikes luftfart.Den svenska flygmarknaden integreras i EGInom EG har pågått arbete medavreglering av luftfarten. Genom det s.k. luftfartspaket nr 2 --vilket trädde i kraft och för vilket ennärmare redogörelse finns i bet. 1991/92:TU4 (s. 8--9) --infördes inom EG rättsakter som innebär ökade flygrättighetersamt friare prissättning och kapacitetsfördelning i förhållandetill vad som gällde tidigare.Genom det av (prop. 1991/92:29, bet. TU4, rskr.111) godkända avtalet mellan , och EEG om civilluftfart, lagen (1992:138) om tillämpning av avtalet samtförordningen (1992:588) i samma ämne har anpassat sigtill luftfartspaket nr 2 och till åtskilliga andra regler påluftfartsområdet som gäller inom EG. I avtalet finns bl.a.bestämmelser om hur nya EG-rättsakter på den civila luftfartensområde kan införlivas med avtalet.Slutsteget i avregleringen inom EG, luftfartspaket nr 3,trädde i kraft i begränsad omfattning.Övergångsbestämmelser syftar till att rätten att genomföraflygningar inrikes i ett annat medlemsland -- fritt cabotage --skall införas år 1997.Merparten av de EG-rättsakter som omfattas av avtalet mellanSverige, och EEG om civil luftfart ingår också iEES-avtalet. Det förstnämnda avtalet skall för övrigt upphöraatt gälla då träder i kraft.Myndighetsstrukturen inom luftfartssektornAntalet flygplatserVid utgången av fanns 214 av Luftfartsverketregistrerade flygplatser för civil och militär luftfart. Avflygplatserna var 57 trafikflygplatser, dvs. de kan användasunder s.k. instrumentväderförhållanden.På 44 av trafikflygplatserna bedrevs linjefart.Luftfartsverket förvaltade 14 statliga flygplatser för civilluftfart och drev flygstationer för sådan luftfart på 5 militäraflottiljflygplatser. Kommuner ägde 14 flygplatser och drevflygstationer på 10 militära flygplatser/övningsfält. ägde en trafikflygplats med linjefart(--flygplats).Av flygplatserna/flygstationerna i det s.k. primärnätet hadede i (), , (),(Malöga) och kommunala huvudmän. Bansystemen iBorlänge, och var emellertid militära.Övriga flygplatser/flygstationer i det s.k. primärnätet drevs avLuftfartsverket.Riktlinjer beträffande huvudmannaskapet för flygplatser förcivil luftfartEnligt riktlinjer för verksamhet ochorganisation som godkände (prop. 1967:57s.43, bet. SU107, rskr. 267) skulle drivaoch förvalta statliga flygplatser för linjefart (i prop. 1967:57kallade primärflygplatser). Även landsting, kommuner ellerenskilda intressenter skulle enligt dessa riktlinjer kunnaanlägga, driva och förvalta flygplatser för linjefart. Andraflygplatser än sådana med linjefart borde enligt riktlinjernaäven i fortsättningen vara en angelägenhet för landsting, kommuneller enskild intressent.I 1982 års luftfartspolitiska beslut fastslogs att deflygplatser som huvudsakligen betjänade allmänflyget inte helleri fortsättningen borde vara en statlig angelägenhet utan enangelägenhet för kommun, landsting eller enskild intressent(prop. 1981/82:98 s.33--34).I 1988 års trafikpolitiska beslut uttalades att det i principinte fanns någon anledning att ändra på den sålunda beslutadeordningen för fördelning av ansvaret för flygplatser i vårtland. Emellertid förutskickades överväganden om nyaorganisationsformer för huvudmannaskap för flygplatser m.m.Den tillkallade (K1989:01) ficksedan i uppdrag att utreda frågor om former och principer förhuvudmannaskapet för flygplatser som ingick i inrikesflygetsdåvarande primärnät. Utredningen redovisade sina förslag ibetänkandet (SOU 1990:55) Flygplats -- De svenskaflygplatserna . (En kortfattad redogörelse förutredningens förslag finns i utskottets betänkande 1991/92:TU13s. 11--12).Regeringen uppdrog emellertid åt attkomplettera det beslutsunderlag som hadepresenterat. Uppdraget redovisades i rapporten --Komplettering av beslutsunderlag, som presenterades i 1991/92års budgetproposition (bil. 7, s. 105--109).Kommunikationsministern förutskickade dock fortsattaöverväganden, i huvudsak inom ramen för ett arbete inomregeringskansliet med utveckling av affärsverken inomKommunikationsdepartementets område (det s.k.affärsverksutvecklingsprojektet). Fortsatta övervägandenpresenteras i den nu aktuella budgetpropositionen (se nedan s.19--20).Luftfartsverkets uppgifter och organisation samt styrningen avverketLuftfartsverket har enligt verkets instruktion (1988:78) handom frågor som rör den civila luftfarten. Verkets huvuduppgifterär att (1) främja utvecklingen av den civila luftfarten, (2)driva och förvalta statens flygplatser för civil luftfart, (3)utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, (4)svara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfartsamt (5) ombesörja beredskapsplanläggning för civilaflygtransporter.Luftfartsverket och de företag där staten genom verketdirekt eller indirekt har ett bestämmande inflytande bildartillsammans en affärsverkskoncern.Statsmakternas styrning av sker främst genomatt mål läggs fast för avkastning, service, prissättning ochsoliditet. Till detta kommer verkets egna mål för service ochproduktivitet.Luftfartsverkets nuvarande organisation grundar sig i huvudsakpå beslut av (prop. 1984/85:25 bil. 4, bet.TU7, rskr. I organisationen har myndighetsfunktioner ochrörelsedrivande funktioner avgränsats från varandra.Myndighetsfunktionerna omfattar i huvudsak tvåärendegrupper, nämligen dels myndighetsfrågor av trafikalkaraktär, dvs. i huvudsak frågor om transportreglering,transportförsörjning och transportplanering, som handläggs inomverkets luftfartspolitiska avdelning, dels flygsäkerhetsfrågorsom handläggs inom Luftfartsinspektionen.De rörelsedrivande verksamheterna omfattar driften av de 14statliga flygplatserna för civil reguljär trafik, de femflygstationerna för sådan trafik på militära flygplatser samtett trettiotal flygtrafiktjänstenheter för den civila ochmilitära luftfarten, m.m.Riksdagen uttalade med anledning av motionsförslagatt tiden nu är mogen för att man skiljer luftfartsinpektionenfrån och inrättar som ensärskild myndighet (bet. 1990/91:TU20 s. 15, rskr. 177).Riksdagen begärde att regeringen redan under det kommandebudgetåret skulle återkomma till med närmare förslag idenna fråga.Resultatutjämning mellan flygplatserDe statliga civila flygplatserna (varmed också avses destatliga flygstationerna för civil luftfart på militäraflygplatser) är kostnads- och intäktsmässigt integrerade i ettsammanhållet system. De avgifter som fastställs för nyttjandetav de olika flygplatserna har sålunda baserats på den samladekostnaden för driften av de flygplatser som staten har. Dettainnebär att lönsamma flygplatser lämnar bidrag till olönsammaflygplatser och att sålunda en resultatutjämning sker mellanflygplatserna.Tidsbegränsad resultatutjämning mellan statliga och kommunalaflygplatserI enlighet med l982 års luftfartspolitiska beslut (prop.1981/82:98, bet. TU28, rskr. 339) hade till huvudmännen förKristianstads och flygplatser fr.o.m. /83utgått kostnadsersättningar från tillkostnadstäckning enligt särskilt avtal.1988 års trafikpolitiska beslut innebar bl.a. att etttidsbegränsat system för resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser infördes. Enligt detta system skullekommunala flygplatser, som uppnådde en trafikvolym i intervallet100000--200000 passagerare i inrikes linjefart, fåett resultatutjämningsbidrag från . Bidragetuppgick till som fördelades till de kommunalaflygplatserna i direkt proportion tillredovisad trafikvolym. Bidraget avtrappades successivt från 8miljoner kronor /89 till 4 miljoner /93.Under år 1991 och uppnådde de kommunalaflygplatserna/flygstationerna i , ,och erforderlig trafikvolym förresultatutjämningsbidrag. 1 Flygmarknaden och flygtrafikförsörjningen1.1 InledningRedan cirka efter det att avregleringen avinrikesflyget hade trätt i kraft kundekommunikationsministern konstatera att antalet trafiktillståndhade ökat och att ett tiotal flyglinjer hade fått konkurrerandeflygtrafik. På ytterligare ett antal flyglinjer förbereddesenligt kommunikationsministern konkurrerande trafik av nyaaktörer. Den ensamrätt som i praktiken hade funnits förSAS/Linjeflyg hade försvunnit. Inrikesnätets centrering tillStockholm--hade delvis brutits, bl.a. genomatt --i viss utsträckning utnyttjadesför reguljärtrafik. Avregleringen hade också gett flygmarknadenanledning till att finna nya effektiva lösningar för trafiken pådet trafiksvaga linjenätet (prop.