bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Studiehjälp m.m. anvisar 39000000 krmindre än vad regeringen föreslagit och i yrkande 16 att utöver vadregeringen föreslagit beträffande anslaget F 4. Studiemedel m.m. anslårytterligare . I yrkande 17 begärs att beträffandeanslaget F 5. Vuxenstudiestöd m.m. anvisar mindre än vadregeringen föreslagit.I yrkande 18 i samma motion begärs att beslutar att villkoren förrätt till det särskilda vuxenstudiestödet (SVUXA) ändrasså att möjligheter skapas att inom systemet erhålla ersättning på allastudienivåer samt även möjlighet att påbörja och avsluta längre utbildningar.I den i anslutning till proposition 1992/93:194 väckta motionen Ub156 avLena m.fl. (s) berörs i yrkandena 5--8 samma frågor som i motionenovan.Socialförsäkringsutskottet anser i sitt yttrande (SfU4y) inte att vad somanförts i motion Fi120 (s) i denna del ger tillräcklig grund för att frångåregeringens bedömning att det huvudsakligen kommer att vara personer som ärarbetslösa eller ungdomar som har avslutat sin skolgång utan att få ett arbetesom kommer att ta de nya utbildningsplatserna i anspråk. bördärför avstyrka motion Fi120 (s) yrkandena 15--17 och Ub156 (s) yrkandena 5--7.Vad avser användningen av stöden förutsätter utskottet att regeringen ochberörda myndigheter i tillämpningsföreskrifter m.m. strävar efter att stödenkan användas så flexibelt som möjligt inom ramen för lagstiftningen. I den månyrkandena 18 i motion Fi120 (s) och 8 i motion Ub156 (s) inte tillgodoses meddetta bör finansutskottet avstyrka bifall även till dessa motionsyrkanden.Med hänvisning härtill föreslår socialförsäkringsutskottet attfinansutskottet tillstyrker regeringens lagförslag och förslag tillmedelsanvisning. I en avvikande mening förordar de socialdemokratiskaföreträdarna den medelsfördelning som föreslagits i motion Fi120 (s). De anseräven att ett tillkännagivande bör göras beträffande SVUXA i enlighet medförslagen i motion Fi120 (s). Även utbildningsutskottet har yttrat sig överstudiestöden (UbU6y) med anledning av proposition 1992/93:194 och motion Ub156(s). biträder propositionens förslag och föreslår avslagpå motionen i berörd del.Även finansutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionerna Fi120 (s) yrkandena 15--18 och Ub156 (s) yrkandena 5--8.SocialförsäkringsfrågorSamlad redovisning av åtgärder inom socialförsäkringenI motion Fi92 av m.fl. (s) kritiserar motionärernaregeringens förslag till program för besparingar under de kommande fem åren.Motionärerna är kritiska mot regeringens olika åtgärder inomsocialförsäkringsområdet som enligt dem är på väg att ge splittrade ochgodtyckliga nivåer för olika försäkringar, och de anser att det nu är dags attgöra en samlad bedömning av de åtgärder som vidtagits eller planeras för attsäkerställa att åtgärderna uppfyller krav på rationalitet och trygghet förindividen. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande härom.Socialförsäkringsutskottet framhåller i sitt yttrande (SfU4y)önskvärdheten av att man strävar efter att åstadkomma så enhetliga nivåer sommöjligt inom socialförsäkringssystemet. Utskottet vill dock erinra om att densplittrade bilden när det gäller nivåer inom sjukförsäkringen och angränsandeförsäkringsgrenar har uppstått som en följd av de beslut som fattats vidinnevarande , och vilka till en del ännu inte börjat tillämpas. Dessabeslut är vad gäller sjukförsäkringen en följd av de olika besparingsförslagsom överenskoms mellan Socialdemokraterna och regeringen vid den s.k.krisuppgörelsen. Utskottet hade gärna sett att besluten hade präglats av merlångsiktighet och bättre analyserade konsekvenser ur ekonomisk ochadministrativ synpunkt samt ur rättvisesynpunkt. Utskottet finner att detkommer att bli en angelägen uppgift för den i betänkande 1992/93:SfU17 omnämndaberedningen med uppgift att utforma en ny ordning för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna att analysera effekterna av de ändringar som gjorts idessa försäkringar och till dem knutna andra ersättningsformer och konstrueraett nytt system som präglas av rationalitet och trygghet för individen. Någotsärskilt tillkännagivande härom med anledning av motion Fi92 (s) yrkande 17anser utskottet inte påkallat. Socialdemokraternas företrädare har på dennapunkt anmält avvikande mening till socialförsäkringsutskottets yttrande.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets bedömning och avstyrkeryrkande 17 i motion Fi92 (s).Reformerad sjukförsäkringI motion Fi92 (s) yrkande 11 begär motionärerna ett tillkännagivande omatt det i en reformerad sjukförsäkring skall finnas ett starkare samband mellanlönebildning och inkomsttrygghet och att den försäkringsmässiga utformningenav försäkringen skall förstärkas genom en ny finansiering med egenavgifter.Motionärerna erinrar om att har första steget tagits i en reformering avsjukförsäkringen med inriktning på att nuvarande arbetsgivaravgifter till dennasuccessivt ersätts med egenavgifter som betalas av löntagarna själva.Motionärerna framför i detta sammanhang även förslag beträffandesjukförsäkringsavgifterna vilka har behandlats av utskottet underavsnittet om arbetsmarknadspolitiken.Socialförsäkringsutskottet hänvisar i sitt yttrande (SfU4y) till attregeringen utfärdat direktiv för en beredning med uppdrag att lämna förslagtill en ny ordning för lagfästa försäkringsersättningar vid sjukdom ocharbetsskada. I avvaktan på beredningens arbete avstyrkersocialförsäkringsutskottet motion Fi92 (s) yrkande 11.Finansutskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker därmed motionFi92 (s) yrkande 11.Ersättningsnivåer inom socialförsäkringsområdetI motion Fi93 av m.fl. (nyd) begärs i yrkande 4 etttillkännagivande om enhetliga ersättningsnivåer vid frånvaro från arbetet. Deområden som omnämns i motionen och som berör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde är sjukdom, arbetsskada, föräldrapenning vid tillfällig vårdav barn och smittbärarpeng. I samma motions yrkande 3 föreslås förändringarinom arbetsskadeförsäkringen. Bl.a. föreslås att bevisregeln skärps, attreglerna ändras för livränteberäkning så att livräntorna bättre svarar motnormal och skälig inkomst samt att försäkringen privatiseras.Gudrun m.fl. (v) begär i motion Fi94 yrkande 15 att riksdagenbeslutar sänka taket i sjukförsäkringen till 5,5 basbelopp.Margareta m.fl. (s) framför i motion Fi122 sin oro över attregeringen har aviserat ett vårdnadsbidrag under innevarande mandatperiodsamtidigt med neddragningar i föräldraförsäkringen. I motionen framförsargument mot en sådan handlingslinje, och motionärerna hemställer att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omföräldraförsäkringen.Socialförsäkringsutskottet (1992/93:SfU4y) ställer sig i princip bakomregeringens förslag till saneringsprogram för de offentliga utgifterna i dedelar som berör utskottets område men avstår från att närmare gå in på de olikadelarna i programmet med hänsyn till avsaknaden av konkreta förslag.Som närmare behandlats i socialförsäkringsutskottets avgivnabetänkande 1992/93:SfU17 har regeringen utfärdat direktiv för en beredning meduppdrag att lämna förslag till en ny ordning för lagfästaförsäkringsersättningar vid sjukdom och arbetsskada. Utskottet har medhänvisning till denna beredning avslagit olika motionsyrkanden om den framtidautformningen av försäkringarna i fråga, och utskottet anser att finansutskottetinte bör gå in i en närmare prövning av utformningen av försäkringarna ellerdem näraliggande försäkringsersättningar såsom tillfällig föräldrapenning,närståendepenning eller smittbärarpenning utan avstyrka bifall till motionernaFi93 (nyd) yrkandena 3 och 4 och Fi94 (v) yrkande 15.Finansutskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna Fi93 (nyd)yrkandena 3 och 4 och Fi94 (v) yrkande 15. Även motion Fi122 (s), somsocialförsäkringsutskottet inte yttrat sig över, avstyrks eftersom förslag omförändringar i föräldraförsäkringen och införande av vårdnadsbidrag inteföreligger till behandling för närvarande.Höjning av pensionstillskottI motion Fi94 (v) yrkande 4 begärs att pensionstillskottet skall höjasfrån nuvarande av basbeloppet, sedan detta reducerats , till av basbeloppet.Socialförsäkringsutskottet hänvisar i sitt yttrande till sitt avriksdagen godkända betänkande 1992/93:SfU14. I detta avstyrkerutskottet ett motsvarande yrkande om höjning av pensionstillskotten medhänvisning till att det i rådande svåra statsfinansiella läge saknas möjlighetatt ytterligare öka statens utgifter. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker bifall till motionen.Finansutskottet delar socialförsäkringsutskottets uppfattning ochavstyrker motion Fi94 (v) yrkande 4.Bidrag för vissa ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenI kompletteringspropositionen (bil. 4, avsnitt 1, moment 1) föreslårregeringen riktlinjer för ändringar i systemet med ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen fr.o.m . Förslagetinnebär att sjukvårdshuvudmännen ges det direkta kostnadsansvaret för ochövertar administrationen av ersättningen till försäkringsanslutnaprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster från försäkringskassorna.Regeringen avser att återkomma senare med ett mer detaljerat förslag om hurförändringen skall genomföras, om vilken reglering som krävs för detta samt huren effektiv kostnadskontroll skall kunna åstadkommas. Vidare föreslås enutgiftsram på totalt för för bidrag till vissaersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen.I två motioner, motion Fi96 av och (nyd) ochmotion Fi110 av (-), motsätter sig motionärerna attsjukvårdshuvudmännen övertar kostnadsansvaret för och administrationen aversättningar till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. I motion Fi96(nyd) framhålls att förslaget innebär att landstingens makt ökar och befästs,och motionärerna anser att det, mot bakgrund av HSU 2000:s utredningsarbete,finns starka skäl att inte låsa fast utvecklingen till landstingsmodellen. Imotion Fi110 (-) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör avvaktaresultatet av utredningens arbete innan man beslutar om ersättningssystem förden privata sjukvården.Socialförsäkringsutskottet hänvisar i sitt yttrande till sitt nyligenavlämnade yttrande 1992/93:SfU5y till socialutskottet över proposition1992/93:160 om husläkare m.m. I detta tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen. Utskottet kan i det nu förevarande ärendet, liksom föredragandestatsrådet, konstatera att landstingen reellt har det finansiellaansvaret för de privata försäkringsanslutna vårdgivarna. Utskottet anser därföratt det föreliggande förslaget är konsekvent i förhållande till det förslag omfinansiering av husläkarnas verksamhet som utskottet tillstyrkt. Utskottet hari sitt förenämnda yttrande till socialutskottet närmare redogjort fördirektiven till HSU 2000 och därvid framhållit att ett beslut om etthusläkarsystem inte får vara ett hinder för HSU 2000 att arbeta enligt dedirektiv som utredningen fått om att förutsättningslöst pröva vilkenorganisations- och finansieringsmodell som kan vara bäst för hälso- ochsjukvården. Föredragande statsrådet har framhållit att vad han föreslagitbeträffande finansiering och administration av privata läkares ochsjukgymnasters ersättningar inte får vara något hinder för utredningensöverväganden och förslag. Utskottet kan under denna förutsättning tillstyrkabifall till kompletteringspropositionen i nu behandlad del, varför utskottetavstyrker bifall till motionerna Fi96 (nyd) och Fi110 (-). Avvikande meningarhar i denna del av socialförsäkringsutskottets yttrande lämnats av företrädarnaför Socialdemokraterna, samlingspartiet och Ny demokrati där man anförsina resp. principiella ståndpunkter.Finansutskottet har ingen annan uppfattning än socialförsäkringsutskottetoch tillstyrker propositionens förslag och avstyrker motionerna Fi96 (nyd) ochFi110 (-).Bidrag till sjukförsäkringenRiksdagen har i enlighet med förslag i budgetpropositionen beräknat de totalakostnaderna för sjukförsäkringen under nästa budgetår till 30991 miljonerkronor. Under anslaget C 1 under femte huvudtiteln har medel till Bidrag tillsjukförsäkringen anvisats med , vilket motsvarar avkostnaderna för sjukförsäkringen (prop. 1992/93:100 bil. 6, SfU14, rskr. 286).Regeringen har därefter i proposition 1992/93:178 om vissasocialförsäkringsfrågor beräknat att utgifterna för sjukförsäkringen ökar undernästa budgetår med4 till följd av att rätten till arbetsskadesjukpenning frånarbetsskadeförsäkringen i princip föreslås slopad fr.o.m. ,varefter sjukpenning i stället kommer att utges enligt sjukförsäkringensbestämmelser. har bifallit detta förslag. Med hänsyn till attregeringen därefter i kompletteringspropositionen lagt fram ytterligare förslagsom berör anslaget har socialförsäkringsutskottet i betänkande 1992/93:SfU17inte behandlat ett förslag i proposition 1992/93:178 om att anslaget C 1.Bidrag till sjukförsäkringen skall ökas med . Utskottet haröverlämnat propositionen i denna del till finansutskottet för behandling.I kompletteringspropositionen har under tionde huvudtiteln() lagts fram förslag om att den som uppbärutbildningsbidrag skall få behålla detta vid sjukdom . Ikonsekvens härmed föreslås att den försäkrades sjukpenninggrundande inkomstskall vara vilande , och sjukpenning skall endast utgesom den försäkrade förlorar inkomster som han har och förvilka en s.k. studietids-SGI beräknats. De föreslagna förändringarna innebäratt kostnaderna för utbildningsbidragen ökar och att utgifterna försjukförsäkringen minskar med ett belopp av , vilket innebäratt belastningen på anslaget C 1. Bidrag till sjukförsäkringen minskar med 15 %härav eller med . I propositionen hemställs att medändring av förslagen i propositionerna 1992/93:100 bil. 6 och 1992/93:178 tillBidrag till sjukförsäkringen för /94 anvisar ett förslagsanslagpå 5353000000 kr.Socialförsäkringsutskottet utvecklar i anslutning till de nämndaförslagen om medelstilldelning sin syn på några av de beräkningar avfinansiella konsekvenser på anslaget Bidrag till sjukförsäkringen som lagtsfram i samband med förslag under innevarande till ändringar som berörtsjukförsäkringen. förutser att de ändradekompensationsnivåer som föreslagits i proposition 1992/93:31 inte kommer attinnebära de besparingar som där beräknas. Orsaken är att kretsen av personersom kommer att få sjukpenning på kompensationsnivån , vid en avsedd ochriktig tillämpning av reglerna, kommer att bli starkt begränsad. I stället försjukpenning kommer t.ex. förtidspension/sjukbidrag att komma i fråga. Därmedkommer också besparingarna till följd av den nya kompensationsnivån attbegränsas.Socialförsäkringsutskottet ifrågasätter vidare de beräkningar som gjorts iproposition 1992/93:178 av hur sjukförsäkringskostnaderna kommer att öka tillföljd av att arbetsskadesjukpenningen slopas. Utskottet överlämnar åtfinansutskottet att -- mot bakgrund av den begränsade praktiska tillämpningenav kompensationsnivån som utskottet kan förutse på grund av att andrahögre kompensationsnivåer kommer att tillämpas vid en rehabilitering -- göraden slutliga bedömningen av vilket belopp som bör föras upp under anslaget C 1.Bidrag till sjukförsäkringen för nästa budgetår.Finansutskottet instämmer i socialförsäkringsutskottets påpekande attändrade beteenden i hög grad kommer att påverka belastningen av de olikaanslagen inom socialförsäkringen som en följd av regeländringarna. Utskottetanser att en god beräkning av kostnadseffekter av olika förändringar alltid äreftersträvansvärd och att budgeten, naturligtvis, bör avspegla förväntadekostnader. Beträffande anslaget Bidrag till sjukförsäkringen har regeringen påsedvanligt sätt gjort en beräkning som bygger på statiska förhållanden, vilketförmodligen innebär att precisionen i kostnadsberäkningen är lägre än vad somär önskvärt. Att göra beräkningarna på ett sätt som tar hänsyn till dynamiskaeffekter innebär emellertid stora svårigheter. Till svårigheterna hör även attberäkna effekterna på andra anslag, t.ex. folkpensioner, som kan komma attberöras. Problemet är särskilt stort i detta fall, eftersom förändringarna påsocialförsäkringsområdet har varit förhållandevis omfattande . Detär därför sannolikt att en viss omfördelning mellan olika anslag på budgetenkan bli följden. Trots detta och med tanke på att anslaget är ettförslagsanslag finner utskottet det mest ändamålsenligt att inte företa någranya egna beräkningar utan förordar regeringens medelsberäkning.Finansutskottet tillstyrker därmed att med bifall till proposition150 och med anledning av proposition 178 med ändring av tidigare beslut tillanslaget Bidrag till sjukförsäkringen för /94 anvisar ettförslagsanslag på 5 353 miljoner kronor.Omläggning av trafikförsäkringenI motion Fi93 av m.fl. (nyd) förordas att den nuvarandetrafikförsäkringen skall läggas om så att det ekonomiska ansvaret förtrafikolycksfall lyfts av från den allmänna försäkringen tilltrafikförsäkringen. Därigenom, hävdar motionärerna, skulle staten ochlandstingen kunna spara genom att försäkringsbolagenbli mer intresserade av rehabilitering och trafiksäkerhet.Lagutskottet framhåller i sitt yttrande 1992/93:LU7y att ett yrkande medsamma innehåll behandlades och avstyrktes av utskottet i betänkandet1992/93:LU35 om ändringar i trafikskadelagen. Utskottet hänvisar bl.a. till attregeringen tillkallat en beredning med uppdrag att lämna förslag ny ordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna.Finansutskottet delar lagutskottets uppfattning och avstyrker motion Fi93(nyd) yrkande 2.SkatterI kompletteringspropositionen läggs inte fram några förslag om förändringar ibeskattningen. Däremot aviseras att regeringen kommer att läggafram förslag om förändringar i företagsbeskattningen. Dessutom ingår vissaändringar av punktskatter och av underlaget för mervärdesskatten i detsaneringsprogram för de offentliga finanserna som presenteras i den revideradefinansplanen.I partimotioner väckta med anledning av propositionen tas emellertid fleraskattefrågor upp dels med anledning av förslaget om en långsiktig sanering avde offentliga finanserna, dels som inslag i en konjunkturanpassad ekonomiskpolitik i syfte att stimulera efterfrågan.Utskottet behandlar i detta avsnitt dels de med anledning av propositionenväckta motionerna om skattefrågor, dels den del av propositionen om eneffektivare skatteindrivning som ingår i bilaga 6, . I dettasammanhang behandlar utskottet även motioner om den ekonomiska brottsligheten.InkomstskatteskalanI motion Fi92 av m.fl. (s) föreslås en höjning avstatsskatten på inkomster över brytpunkten. Den bör ske genom att statsskattenhöjs till på inkomster över brytpunkten. Åtgärdenberäknas ge ca i ökade statsinkomster, räknat på helår. Sommotiv anförs att saneringsprogrammet för de offentliga finanserna måste ges entydlig fördelningsprofil. En skatt för grupper med de högsta inkomsternatillgodoser kravet på rättvisa och följer principen om skatt efter bärkraft.Inkomsterna av skattehöjningen skall tillföras Arbetsmarknadsfonden och bidratill att finansiera åtgärder mot arbetslösheten. Skatten bör utgå till dessbalans mellan inkomster och utgifter uppnås i Arbetsmarknadsfonden.I motion Fi94 av m.fl. (v) och i Fi116 av LarsBäckström m.fl. (v) föreslås också en höjning av statsskatten för inkomsteröver brytpunkten. Höjningen bör vara för inkomster överbrytpunkten och för inkomster . Även häråberopas fördelningspolitiska motiv och att skatten går ut överhöginkomsttagarnas onödigt höga sparande. I förslaget ingår också att manslopar grundavdraget i dessa inkomstgrupper. Utskottet återkommer till detta.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande (SkU5y) dessa motionsyrkandenmed hänvisning till sin av godkända behandling av dessa frågor ibetänkandet 1992/93:SkU20. I betänkandet skrev utskottet att denmarginalskattereform som genomfördes --1991 var nödvändig och att bredenighet har rått om att marginalskatterna bör begränsas till högst 50%.Avsikten med reformen var att uppnå större likformighet och att tillgodose defördelningspolitiska målen genom en rad åtgärder på olika områden, inom ramenför ett totalt sett oförändrat skattetryck.Socialdemokraterna i skatteutskottet har fogat en avvikande mening tillyttrandet där de tillstyrker motionens förslag.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och vill därutöverframhålla att de fördelningspolitiska aspekterna är viktiga att beakta men attdet inte endast är en fråga om skatteskalans utformning. Av central betydelseför utvecklingen av medborgarnas ekonomiska förhållanden är framför allt attekonomisk tillväxt kan skapas och hur inflationen och arbetslösheten utvecklas.De förändringar som genomförts i skattesystemet är ett led ien politik som syftar till att bryta den ekonomiska stagnationen och läggagrunden för en ny period av tillväxt, företagande och utveckling i . Attbegränsa marginalskatterna till högst är därvid en viktig förutsättning.Den förda skattepolitiken innebär att skattetrycket successivt har sänkts, iförsta hand genom att sänka och avskaffa tillväxthämmande skatter. Det gällernu att skapa förtroende för att denna politik skall fortsätta och inte vändastill att på nytt höja skattetrycket. Vissa omfördelningar av skatterna kan somframgår av den reviderade finansplanen bli aktuella, men i huvudsak måstesaneringen av de offentliga finanserna ske genom att minska de offentligautgifterna. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi92 (s) yrkande 26,Fi94 (v) yrkandena 8 och 9 samt Fi116 (v) yrkandena 2 och 3.GrundavdragetI motion Fi92 (s) yrkas att den årliga uppräkningen av såvälgrundavdraget som brytpunkten i skatteskalan för arbetsinkomster skallkorrigeras för den del av inflationen som är ett resultat av att kronan falliti värde, den s.k. deprecieringseffekten. Motionärerna anser att beräkningenskall grundas på bedömning av effekten.I motion Fi93 av m.fl. (nyd) föreslås att grundavdragetav rättviseskäl sänks för inkomster över brytpunkten. Avdraget bör successivtsänkas från 8400kr till 5000kr enligt en skala som innebär att kraftigamarginaleffekter undviks. Härigenom får låg- och högavlönade sammaskattereduktion (ca ). Effekten på statsinkomsterna härav beräknastill 1,5miljarderkronor per år.Även i motion Fi116 (v) föreslås att grundavdraget skall avtrappas.Motionärerna vill avtrappa grundavdraget från inkomster på ca 156000kr, såatt det är helt slopat för de inkomstskikt som skall betala statliginkomstskatt. Detta gör att marginalskatten stiger från till förinkomster mellan 156000 och 198800kr. Inkomstförstärkningen till följdhärav beräknas till närmare 7 miljarder kronor.Skatteutskottet avstyrker även dessa motionsyrkanden med hänvisning tillatt yrkanden som i stort sett liknar dessa har behandlats och avstyrkts avutskottet tidigare (1992/93:SkU20).Finansutskottet vill med anledning av vad som anförs i motion Fi92 (s) omatt justera grundavdraget för den s.k. deprecieringseffekten anföra följande.Regeringen har slagit fast att det inte finns något utrymme för kompensationför deprecieringens prishöjande effekter. De basbeloppsrelaterade förmånernakommer därför att korrigeras för de direkta effekterna av deprecieringen,vilket bl.a. kommer att påverka grundavdraget. Den statliga inkomstskatteskalanför har justerats med hänsyn till konsumentprisindex, men den i sambandmed skattereformen beslutade justeringen med hänsyn till reallöneskyddetslopades tillfälligt . Någon ytterligare åtgärd medanledning av motion Fi92 (s) yrkande 25 anser inte utskottet påkallad.Utskottet anser emellertid i likhet med vad som anförs i motion Fi93 (nyd)att en justering bör göras av grundavdraget. För att underlätta en bredförankring av krispolitiken bör denna justering genomföras endast påbeskattningsbara inkomster över skiktgränsen till statlig inkomstskatt (vid1994 års taxering 190600kr). Enligt utskottets mening bör detta emellertidinte ske på ett sådant sätt att de skadliga marginaleffekterna i skattesystemetpå nytt skulle öka. En bättre metod är därför enligt utskottet att i ställetslopa grundavdraget vid den statliga taxeringen.