bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — Utskottet vill i detta sammanhangsärskilt hänvisa till de medel som finns anvisade över åttondehuvudtiteln för forskningssamarbete med nya samarbetsländer,främst i . I propositionen om den nyaforskningspolitiken (1992/93:170) föreslår regeringen attsärskilda medel även fortsättningsvis skall anvisas för dettaändamål. Medlen, som anvisas direkt till berörda svenskauniversitet och högskolor, uppgår enligt vad utskottet inhämtattill sammanlagt per år.Därmed betraktar utskottet motion U230 som besvarad.I motion U257 (s) föreslås ökade resurser till folkbildningensorganisationer, så att dessa mer aktivt kan stödja utvecklingenpå området i Central- och Östeuropa.Utskottet delar den positiva uppfattning om folkbildningsidénsom kommer till uttryck i motionen. Folkbildningen spelarotvivelaktigt en särskilt viktig roll i länder som håller på attutveckla och befästa sina demokratiska strukturer. Medel tillprojekt syftande till att sprida folkbildningsidén, t.ex. i formav stöd till studieförbund, förvaltas av SIDA. SIDA får enligtregeringens förslag oförändrat för stöd tillländerna i /94.Studieförbund, folkhögskolor m.fl. folkrörelser ochorganisationer kan söka bidrag genom SIDA, som självständigtprövar inkomna ansökningar.Därmed får motion U257 (s) anses besvarad.Beträffande stöd till i i , harutskottet tidigare (senast i betänkande 1991/92:UU16) framhållitatt svenskt stöd till detta universitet är mycket önskvärt. Somnämns i motionen har regeringen även som en följd av riksdagenstillkännagivande fattat beslut om att över åttonde huvudtitelnfinansiera en gästprofessur i nordiska språk och nordisk kulturvid . Utskottet har även tidigare uttrycktförhoppningen att stöd till grundutbildningen vid universitetetkan lämnas i andra former av svenska högskolor och universitet.De insatser som föreslås i motion U245 (kds), yrkandena 1--3,ligger samtliga inom ramen för Svenska institutets verksamhetsom enligt propositionen föreslås få ett anslag på 45 miljonerkronor, dvs. en ökning med jämfört medinnevarande budgetår. Förslag om samarbete medTartu-universitetet kan därför efter ansökning från en svenskorganisation övervägas inom ramen för tillgängliga medel och ikonkurrens med andra projektförslag.Med det anförda betraktar utskottet yrkandena 1--3 i motionU245 (kds) som besvarade.I motion Ub904 (fp), yrkande 5, föreslås att en del avbiståndet till bör användas för attfinansiera kunskapsöverföring från i ochhögskolan i till och . Även i dettafall får utskottet hänvisa till den ordning för beredning avprojektförslag som etablerats, vilket gör det möjligt för dessaorganisationer att ansöka om projektmedel från Svenskainstitutet.Därmed får yrkande 5 i motion Ub904 (fp) anses besvarat.I motion U229 (fp) föreslås att SIDA, genom Folkuniversiteteti , skall lämna stöd till engelskundervisning av lärarei , utan att kräva en kontant egeninsats avFolkuniversitetet.Studieförbund i finansierar sin verksamhet meddeltagaravgifter och statsbidrag som skall användas i Sverige.SIDA skall enligt uppgift ha uppmärksammat studieförbundenssvårigheter att finansiera en kontant egeninsats om vidsamarbete med organisationer i . Enligtvad utskottet inhämtat kan SIDA därför överväga en lösning därden kontanta egeninsatsen endast uppgår till . Återstående10 % kan omfatta kostnader för studiematerial, dock ej egetarbete.Därmed betraktar utskottet motion U229 (fp) som besvarad.I motion U254 (kds) föreslås att företaget () beviljas ett statligt villkorslån för enplanerad teknikutbildning för deltagare från reformekonomierna iCentral- och . Enligt den beredningsordning som finnsbör företaget vända sig med sin projektansökan till BITS,som finansierar kunskapsöverföringsprojekt riktade på Central-och . Det är även möjligt att skulle kunnaerbjuda finansiering genom sitt program förnäringslivsutveckling. Såväl BITS som tillhandahållergåvobistånd. Några möjligheter till statliga lån föreliggeremellertid ej inom ramen för samarbete med länderna iCentral- och Östeuropa.Med det anförda avstyrker utskottet motion U254 (kds).5.2. Hälsovård och handikappfrågorSammanfattning av motionernaI motion So290 om politiken inomhandikappområdet föreslås upprättandet av ett särskilt anslag,vid sidan av de medel regeringen föreslår, för finansiering avde svenska handikapporganisationernas samarbetsprojekt medorganisationer i . Anslaget föreslås uppgå till 10miljoner kronor (yrkande 9).Sverige har en viktig uppgift när det gäller att samverka ochbistå myndigheterna i våra östliga grannländer i fråga om barn,anförs det i yrkande 6 i motion U640 (fp). Samarbetet kan bl.a.inkludera handikapphjälpmedel, förmedling av kunskaper omhandikappade barns behov, utbildning av barnskötare m.m.Motionärerna framhåller det också som angeläget att deösteuropeiska länderna integreras i det internationella arbetetinom FN för barns rättigheter.I motion U258, yrkande 12, framhålls attlandstingens kunskapsutbyte inom bl.a. handikappvården med t.ex.de baltiska staterna är mycket värdefull. Motionärerna anser attdet bör ligga inom BITS ansvarsområde att genom bidrag stimuleratill dylika initiativ och kontakter.UtskottetUtskottet delar motionärernas syn på behovet av stöd till decentral- och östeuropeiska ländernas ansträngningar att byggaupp en god handikappvård, inte minst vad gäller handikappadebarns speciella behov. Enligt vad utskottet inhämtat har SIDAbeviljat medel till ett antal projektförslag som avser enskildaorganisationers verksamhet på detta område.Den allmänna inriktningen av det svenska stödet -- med dessprioritering i första hand av kunskapsöverföring till stöd fören fortsatt och fördjupad demokratisering, marknadsekonomiskareformer och en förbättring av den hårt belastade miljön --innebär ofrånkomligen att utrymmet för insatser på andra områdenblir begränsat. Med hänsyn till att behoven och ävenföreliggande förslag till insatser vida överskrider tillgängligamedel över G-anslagen nödgas utskottet, , draslutsatsen att en viss koncentration av insatserna är nödvändig.Vid sidan av samarbete mellan myndigheter och institutioner villutskottet liksom tidigare dock peka på att hälso- ochsjukvårdsområdet också är väl lämpat för insatser genomfrivilliga organisationer. Utskottet anser att alla insatser sompå detta sätt kan komma till stånd är värdefulla.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 9 i motion So290(v) och betraktar yrkande 12 i motion U258 (v) samt yrkande 6 imotion U640 (fp) som besvarade.5.3. Miljövård och energifrågor. KärnkraftssäkerhetSammanfattning av motionernaI motion Jo631 (c) påpekas att energiförsörjningen i debaltiska staterna är kritisk. Motionärerna föreslår attbiståndsmedel bör kunna användas för att effektiviseraenergihanteringen och förbättra värmeförsörjningen i dessaländer. I motionen föreslås också att bör stödjaländerna i med kompetens i syfte att minska riskernaför en kärnkraftsolycka. bör enligt motionärerna även gebidrag till planering och utformning av framtida energisystembaserade på förnybar energi (yrkande 5). framhålls imotionen att svenskt bistånd inte skall användas för attförlänga användningen av kärnkraft, utan endast för att minimerariskerna i befintliga anläggningar.I motion U258, yrkande 7, föreslås attresurser anslås för en inventering av unika biotoper och natur-och kulturlandskap i våra östra grannländer. Motion Jo643 (kds)pekar på behovet av kunskapsspridning om Östersjönsmiljöproblem. I motionens tredje yrkande föreslås att Sverigeskall bidra till informationskampanjer i länderna runt Östersjöni syfte att säkerställa att aktionsprogrammet för Östersjönsmiljö skall fortlöpa med oförminskad intensitet.UtskottetUtskottet välkomnar att miljövårdsinsatser, inkl. åtgärder föratt förbättra säkerheten vid existerande kärnkraftverk, enligtpropositionens förslag utgör ett fortsatt prioriterat område iSveriges samarbete med . Värdefullaerfarenheter av miljövårdssamarbete har redan vunnits genominsatser som gjorts eller pågår i de baltiska staterna och iPolen. Utskottet noterar att anslaget under fjortondehuvudtiteln enligt regeringens bedömning ger ökade möjligheteratt på vissa områden ytterligare utveckla de svenska insatsernaför miljön. Dessa insatser kan ske antingen i form av svenskaprojekt eller i form av svensk medverkan i internationellaprogram. välkomnar utskottet att BITS ävenfortsättningsvis förutsätts ha ekonomiskt utrymme för ett antalmiljöprojekt.Det direkta svenska biståndet på miljöområdet gäller liksom påandra områden i första hand kunskapsöverföring. Utskottetutesluter inte att detta kan gälla också de förslag tillinsatser för inventering och bevarande av den biologiskamångfalden i våra östra grannområden som föreslås i motion U258(v), yrkande 7. Som också konstaterats tidigare kan även stödutgå till finansiering av viktiga insatsvaror, tekniskutrustning m.m. i anslutning till det tekniska biståndet.Därmed anses yrkande 7 i motion U258 (v) besvarat.De svenska insatserna på energiområdet inom ramen för stödettill har i hög grad varit inriktade påatt förbättra säkerheten vid kärnkraftverk i närhet.Hittills har totalt avsatts för samarbetemed på detta område. Därtill kommerSveriges utfästelse att delta i finansiering av internationellaforskningscentra i och i syfte att förhindraspridningen av kärnkraftsteknologi. Denna utfästelse uppgår tillca 42 miljoner kronor.Utskottet välkomnar regeringens avsikt att även framdelesprioritera arbetet på detta område. Det är angeläget att desvenska biståndsmedlen används för att effektiviseraenergihanteringen och värmeförsörjningen i de aktuella länderna,men att stödet inte bidrar till att permanenta en föråldradinfrastruktur inom energisektorn. De investeringar som bedömsnödvändiga för att snabbt höja säkerhetsnivån vid de central-och östeuropeiska kärnkraftverken till en acceptabel nivå ärmycket stora. Samlade internationella insatser är därförnödvändiga för att täcka dessa behov. I har beslutfattats om upprättandet av en fond för detta ändamål.Statens kärnkraftsinspektion () och () har av regeringen fått i uppdrag attsamordna och administrera den svenska projektverksamheten. Påkärnsäkerhetsområdet har samarbetet huvudsakligen koncentreratstill Ignalinareaktorerna i medan strålskyddssamarbetetockså inkluderar projekt i , och . Underinnevarande budgetår har regeringen inom ramen föröstsamarbetsprogrammet anvisat för SKI:s ochSSI:s insatser härvidlag och gjort åtaganden om ettextraordinärt bidrag om för insatser iIgnalina. Även för /94 föreslås att 25 miljonerkronor anvisas för insatser på strålskyddets och kärnsäkerhetensområde i . Därtill kommer de insatser omsammanlagt under tolfte och fjortondehuvudtitlarna som föreslås i regeringens proposition 1992/93:179om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Av tablå i bilaga till dettabetänkande framgår hur dessa medel fördelas på olika poster.För den mer långsiktiga planeringen av energiförsörjningen ide forna östekonomierna är det självfallet av stor vikt attreformarbetet sker i internationell samverkan. Detta bör enligtutskottets bedömning ge ökade möjligheter att, somföreslås i yrkande 5 i motion Jo631 (c), ta initiativ ochframföra krav på en säker och miljövänlig energiförsörjning.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 5 i motion Jo631(c) som besvarat.Riksdagen antog regeringens proposition1992/93:99 om vissa åtgärder inom klimatområdet och iÖstersjöregionen. Beslutet innebär att 142 miljoner kronoranvisas för åtgärdsprogrammet för för innevarandebudgetår. Utskottet noterar att insatser på tre områdeninledningsvis främst kommer att vara aktuella:kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd, miljöanpassning avjordbruket samt avloppsreningsverk. Såväl de tre baltiskastaterna som och avses få del av bl.a. stödet förkunskapsuppbyggnad. Enligt utskottets uppfattning kan stödet välkomma att inbegripa insatser av den typ som föreslås i yrkande 3i motion Jo643 (kds). Ytterligare insatsförslag omfattandetotalt 500 miljoner -- varav avserinsatser i -- föreslås, som påpekas ovan, iregeringens proposition 1992/93:179 om åtgärder motklimatpåverkan m.m.Det är enligt utskottet angeläget att regeringen såvälbilateralt som multilateralt fortsätter ansträngningarna attförbättra den svårt belastade miljön i och i synnerheti . Miljöområdet bör förbli ett starktprioriterat område i det svenska samarbetet med berörda länder.Värnandet om miljön i närområde kommer enligtutskottets uppfattning att växa till att bli en avhuvuduppgifterna för vårt internationella samarbete underavsevärd tid framöver.Därmed betraktar utskottet yrkande 3 i motion Jo643 (kds) sombesvarat.5.4. InfrastrukturSammanfattning av motionernaTre motioner, U271 (c), U281 (s) samt T214 (fp, m, c),behandlar vägtrafikprojektet (TEM). Detvå senare motionerna nämner även järnvägstrafikprojektet (TER). Projekten, som pågått ochstöds av och av EG, syftar till att finnanationellt och internationellt förankrade systemlösningaravseende motorvägs- och järnvägstrafiken i Central- ochÖsteuropa. I projekten deltar så gott som samtliga stater iregionen. I motion U271 (c) framhålls som angeläget attvägprojektet , som innebär en utbyggnad ochförstärkning av det vägnät som förbinder med ochS:t Petersburgsområdet, kan sammanlänkas med TEM. Motionärerna föreslår att i sitt stöd tillÖsteuropa och de baltiska staterna skall fortsätta att aktivtverka för och ge stöd åt detta projekt.I motion U281 (s) och motion T214 (fp, m, c), yrkandena 1--3,anförs att bör gå med i det central- och östeuropeiskasamarbetet gällande TEM och TER. TEM:s och TER:s kopplingar tillSkandinavien föreslås gå via färjeläget i (yrkande 3i motion T214). Enligt motionärerna bör sträckanKarlskrona----------()ingå i det svenska vägnätet och utgöra den svenska delen av TEM(yrkande 2 i motion T214).I motion T205 (nyd) påpekas att infrastrukturen i bl.a.kustområdena i de baltiska staterna, och ärmycket eftersatt och ibland obefintlig. I motionens yrkanden4--6 begärs att biståndsmedel skall anvisas för att hjälpa tillatt bygga upp den kustnära infrastrukturen i , Polensamt Ryssland.I motion U248 (s) berörs ett biståndsprojekt på luftfartensområde som drivits av Swedavia med medel från BITS.Projektets huvudsyfte är att stödja etableringen av denationella luftfartssystemen i , och Litauengenom utbildning, rådgivning och erfarenhetsutbyte. I motionenföreslås att tekniskt och industriellt skall fortsättaatt stödja denna sektor i de baltiska staterna, t.ex. genomproduktion från svensk industri eller genom byggverksamhet åtden baltiska civila luftfarten (yrkandena 1--2).UtskottetÄven om det på grund av vårt lands geografiska läge hittillsinte bedömts nödvändigt att delta i TEM och TER har ,enligt vad utskottet erfarit, följt arbetet i denämnda organen. Också genom att aktivt följa arbetet i ECE(Economic Commission for Europe) ges fackorgan och berördadepartement betydande inblickar i utvecklingen i Central- ochÖsteuropa. Goda möjligheter att följa utvecklingen erbjudsdessutom inom ramen för den s.k. europeiskatransportministerkonferensen (CEMT) samt genomÖstersjösamarbetet på transportområdet. Inom det senaresamarbetet är bl.a. "Via Baltica", enligt vad utskottetinhämtat, föremål för aktivt studium. Bl.a. diskuterades "ViaBaltica" vid ministerkonferensen i . Ettuppföljningsarbete av konferensen pågår inom tre särskildakommittéer, varav en berör infrastrukturfrågorna.Investeringskostnaderna för att genomföra "Via Baltica" är,liksom andra vägprojekt, mycket omfattande och torde förutsättainternationell finansiering. Inom Europeiska () och pågår enligt vad utskottet inhämtat ettomfattande arbete som syftar till att förbättrakommunikationerna i , inkl. förstärkning av den kustnärainfrastrukturen. Ett liknande arbete pågår avseende ochRysslands kommunikationer. Utskottet välkomnar Sverigesfortsatta aktiva deltagande i detta arbete.Därmed betraktar utskottet yrkandena 4--6 i motion T205 (nyd),motion U281 (s), yrkandena 1--3 i motion T214 (fp, m, c) samtmotion U271 (c) som besvarade.Utskottet konstaterar att omfattande svenska satsningar redangenomförts på området civil luftfart (yrkandena 1--2 i motionU248 (s)). Dessa insatser har huvudsakligen avsett flygsäkerhetoch trafikledning. Utskottet finner att motionärernas förslagtorde ligga väl i linje med de svenska ambitionerna atttillgodose de baltiska staternas behov av såväl kunskap sommateriel. Insatser såsom utbildning och kunskapsöverföring ärofta gåvofinansierade, medan hårdvara i form av utrustning kanfinansieras genom de anpassade lån som i samverkan medden internationella givarkretsen möjliggör via bl.a.Världsbanken och . Enligt vad utskottet inhämtat pågår långtframskridna diskussioner om att följa upp hittillsvarandesvenska satsningar på området civil luftfart i medleveranser av utrustning finansierade av EBRD.Därmed betraktar utskottet yrkandena 1--2 i motion U248 (s)som besvarade.5.5. ByggsektornSammanfattning av motionernaI flera motioner yrkas att biståndet till Central- ochÖsteuropa bl.a. bör ges i form av export av svenskbyggda trähustill eller till staterna inom det forna (U206 (m), U219 (nyd) (yrkandena 1--2), U220 (m), U238 (fp)).Som skäl anförs bl.a. bostadsbristen i nämnda stater samtbehovet av arbetstillfällen i svensk trähusindustri. I ett parmotioner (yrkande 2 i motion U219 (nyd) och U238 (fp) föreslåssärskilt att även de svenska anslagen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder borde kunna inriktas på att fåi gång trähusexport till bl.a. Baltikum.I två motioner (U258 (v), yrkande 17, samt U279 (m)) föreslåsbistånd i form av trähusexport till m.fl. länder inomOberoende staters samvälde (OSS), i syfte att underlätta denryska trupphemtagningen från . I motionföreslås specifikt att bör anvisas urbiståndsanslaget för detta ändamål. I motionerna hänvisas bl.a.till det säkerhetspolitiska problem som den ryska truppnärvaronalltjämt utgör i främst de baltiska staterna.Motion U215 (s) refererar till den ideella organisationenErikshjälpens projekt i flera länder i . Ett planeratprojekt syftar till att i samarbete med kommun ochlokala byggföretag överföra kunskap och kompetens i fråga omprojektering av småhusbyggen till staden i Ryssland.Motionärerna föreslår att medel ur anslaget för BITS verksamhetbör kunna tas i anspråk för projektet.UtskottetSom konstaterats tidigare i detta betänkande är det svenskabiståndet till i stor utsträckning ettbundet bistånd i betydelsen att kunskapsöverföringen, som är denprioriterade biståndsformen, utnyttjar den kompetens som finnstillgänglig hos svenska myndigheter, organisationer och företagmed flera. Även en stor del av det multilaterala biståndet sominte är rent betalningsbalansstöd, valutastöd och liknande, ärbundet till upphandling i Sverige.Inget hindrar, enligt vad utskottet inhämtat, att svenskabiståndsmedel kan användas för kunskapsöverföring även inombyggsektorn. Omfattningen av sådana insatser får bestämmas avmottagarländernas behov och önskemål.Som tidigare noterats i betänkandet visar de erfarenheter somhittills gjorts på detta område att konkreta byggnadsinsatserofta måste föregås av fastighetsplanering och registrering avfastigheter för att bl.a. fastställa äganderätt till mark ochbyggnader. Flera sådana insatser genomförs iBaltikum med medel från BITS.Den prioriterade biståndsformen, kunskapsöverföring, ger intemyndigheterna ett generellt mandat att leverera färdigaprodukter, prefabricerade hus, komponenter, etc. Leverans avvissa nödvändiga insatsvaror eller utrustning kan dock förekommainom ramen för en insats av kunskapsöverförande karaktär.Utskottet vill i sammanhanget erinra om den roll kanspela genom sitt engagemang i joint mellan svenska ochutländska företag. Det är utskottets förhoppning att Swedecorpaktivt kan medverka till att också upprätthålla svensksysselsättning och till att skapa förutsättningar för svenskaföretags expansion utomlands. Utskottet vidhåller dock sinbedömning att biståndets syfte ej skall vara att ökasysselsättningen i Sverige.Vad gäller förslagen att stödja svensk trähusexport i syfteatt påskynda det ryska trupptillbakadragandet från Baltikumnoterar utskottet att överläggningar har ägt rum mellan Rysslandoch , och om trupptillbakadragandet.Utskottet har i annat sammanhang (1991/92:UU19) påpekat denanomali i dagens som det innebär, att det ryskatrupptillbakadragandet ännu inte bekräftats genom avtal mellanRyssland och berörd republik.Det sker dock ett betydande tillbakadragande av ryska trupper.Trupperna i beräknas, enligt det rysk-litauiska avtalsom slutits, vara borta . Även vadbeträffar tycks det ryska trupptillbakadragandet, trotsavsaknaden av avtal, relativt snart kunna vara helt genomfört.Det har konstaterats att trupptillbakadragandet frånBaltikum och andra länder skapar betydande sociala problem förde ryska officerarna. Utskottet noterar mot denna bakgrund medtillfredsställelse att regeringen aviserat planer på att bidratill omskolningen av de ryska officerare som lämnar aktivtjänst.Med det ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motionU219 (nyd), motion U279 (m) samt yrkande 17 i motion U258 (v).Motionerna U206 (m), U220 (m), yrkande 2 i motion U219 (nyd)samt motion U238 (fp) anses därmed besvarade.Enligt riktlinjerna för samarbete med Central- ochÖsteuropa skall -- som även konstaterats tidigare i dettabetänkande -- de bilaterala insatserna framför allt koncentrerastill vårt närområde, dvs. de baltiska republikerna, ochnordvästra . Mot bakgrund av att behoven enbart i dessabegränsade regioner vida överstiger tillgängliga medel är detenligt utskottets uppfattning rimligt att bevilja undantag från"grundregeln" endast vid mycket tungt vägande skäl. Den insatssom föreslås i motion U215 (s) avser ett pilotbyggprojekt iCheboksary som ligger öster om . De fyrabiståndsmyndigheterna har dock att självständigt pröva ochbesluta i ärenden utifrån de av regering och riksdag fastställdariktlinjerna. Utskottet konstaterar att ovannämnda geografiskabegränsning inte gäller för katastrof- ellerkatastrofförebyggande insatser. I sådana fall prövas ansökan avSIDA.Därmed anses motion U215 (s) besvarad.5.6. Lantbruk och fiske. LivsmedelshjälpSammanfattning av motionernaKodukant är ett brett upplagt landsbygdsutvecklingsprogram iEstland som presenteras utförligt i motion U253 (kds).Programmet uppges ha mycket hög prioritet i , eftersomdet bl.a. ger en nödvändig bas för andra utvecklingsinsatser förden estniska landsbygden. Från svensk sida är redan fleraintressenter engagerade i Kodukant, bl.a. flera länsstyrelser,() och Folkrörelserådet.Motionärerna begär att tydligt skall markera sitt stödför Kodukant (yrkande 1) samt stödja programmet finansiellt(yrkande 2). Ca behövs enligt motionärerna föratt fullfölja satsningen.I motion U242 (m) föreslås att bör etablera beredskapför att kunna bistå våra östra grannländer med akutlivsmedelshjälp via svenska jordbruksprodukter, t.ex.överskottspotatis. Motionären anser att en sådan beredskapskulle kunna minimera risken för ökande flyktingströmmar frånstater inom det forna . I motion U247 (kds)konstateras att avsättningsmöjligheterna för svenskfångad sillfrån och är utomordentligtdåliga. Med tanke på de baltiska staternas och behovav billig basmat föreslås i motionen att biståndsmedel användsför inköp av svenskfångad sill för leverans till nämnda länder.I motionen anförs vidare att biståndsmedel också skulle kunnaanvändas för att hjälpa och att rationaliseraoch effektivisera sin egen fiskeindustri.UtskottetUtskottet delar motionärernas uppfattning om värdet av detestniska landsbygdsutvecklingsprojektet (U253 (kds)).Projektet har redan erhållit i stöd från BITS. Detankommer dock inte på att ta ställning till denna typav enskilda biståndsärenden, varför frågan om eventuell fortsattfinansiering bör avgöras av den ansvariga myndigheten, dvs.BITS.Med det anförda avstyrks yrkandena 1--2 i motion U253 (kds).Vad gäller förslagen i motion U242 (m) samt motion U247 (kds)får utskottet ånyo konstatera att det är de central- ochösteuropeiska ländernas behov och prioriteringar som bör styravårt biståndssamarbete med dessa länder.