bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Den av regeringen föreslagna nivån innebär,enligt motionärerna, en kortsynt minskning.UtskottetUtskottet lägger, mot bakgrund av ekonomiska ställning, betydandevikt vid att försöka bredda samarbetet.Vad gäller kommande budgetår tillstyrker utskottet budgetpropositionensförslag avseende medelsram för Namibia.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 43.TanzaniaMotionernaI motion U233 (v), yrkande 44, krävs att till samarbete medTanzania för /94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således . Motionärerna menar att regeringensförslag, tillsammans med förra årets nedskärning, skulle innebära att enenergiinsats stoppas och att olika andra insatser senareläggs.I motion U250 (s), yrkande 26, föreslås att beslutar anslå485 för utvecklingssamarbete med . Motionärerna menar attlandet under en lång följd av år konsekvent genomfört djupgående ekonomiska ochpolitiska reformer i rätt riktning. Biståndet har i detta sammanhang varitinstrumentellt.UtskottetUtskottet noterar, att håller på att genomföra ettekonomiskt reformprogram. En demokratiseringsprocess har inletts i landet. Detär dock oklart när val kommer att hållas.Utskottet noterar också att utvecklingssamarbetet med präglas avlandets svaga mottagarkapacitet. Detta gör att genomförandet av olika projektgår långsamt. Mångfalden av givare och projekt gör att har svårt attöverblicka och samordna biståndet.Den genomsnittliga, i propositionen föreslagna nedskärningen på landramarnaoch det regionala samarbetet är . Nedskärningen på landram är16 %. Utskottet konstaterar att , detta till trots, är det programlandsom har den största landramen.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag till landramsmedel förTanzania.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 44 och motion U250 (s) yrkande 26.BurundiMotionenI motion U633 (kds), yrkande 1, anförs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att i biståndshänseendetar på sig en utvidgad roll i . I yrkande 2 i samma motion föreslås attSverige på olika sätt tar aktiv del i demokratiseringsprocess.UtskottetEnligt vad utskottet erfarit har kontakterna mellan och undersenare år intensifierats, inte minst tack vare att öppnat ambassad iStockholm. Diskussioner om olika former av samarbete, bland annat idemokratifrämjande syfte, har förts.Burundi är inne i ett intressant skede av utveckling mot demokrati, och ettval med deltagande av flera partier förutses äga rum . Med anledningdärav bereder SIDA frågan om valstöd till . avser att lämna bidrag till en inplaneradkonferens med inriktning på bl.a. demokrati och människorättsfrågor.Pingstmissionens u-landshjälp är verksam i Burundi.Med det ovan anförda får motion U633 (kds) yrkandena 1 och 2 anses besvarad.AsienIndienMotionenI motion U233 (v), yrkande 49, krävs att till samarbete med Indienför /94 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således . Motionärerna föreslår en nedskärningpå landramen med anledning av höga militärutgifter och den storareservationen på biståndsanslaget. De påpekar bl.a. också att människorätts-och miljöaspekterna särskilt skall beaktas vid u-kreditgivning.UtskottetAv propositionen framgår att regeringen särskilt beaktat frågan ommilitärutgifternas storlek när medelsramen för utvecklingssamarbetetföreslagits.Utskottet beaktar vad föredragande statsråd anför och har ingen invändningmot regeringens förslag till landramsmedel för Indien.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 49.LaosMotionenI motion U233 (v), yrkande 50, krävs att till samarbete med Laosför /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således . Den föreslagna höjningen av landramen avsesfrämst gå till infrastrukturutveckling.UtskottetMed beaktande inte minst av att mottar relativt mycket bistånd percapita finner utskottet att regeringens förslag till landram är den lämpliga.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 50.VietnamMotionernaI motion U233 (v), yrkande 51, krävs att till samarbete med Vietnamför /94 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således . Motionärerna menar att företagna och föreslagnanedskärningar inte är sakligt utan ideologiskt grundade. Specifikt anförs bl.a.att förra årets nedskärningar motiverades med att ca skulletillkomma för en internationell stödinsats för att möjliggöra enIMF-uppgörelse. En sådan har inte kunnat uppnås på grund av motstånd.Dessa bör nu återföras till landramen, som sålunda, enligtmotionärerna, bör höjas.I motion U250 (s), yrkande 28, föreslås att beslutar anslå200 för utvecklingssamarbete med . Motionärerna menar attVietnam är ett land med stor potential, särskilt om en mer genomgripandedemokratisering får fart. Landet har genomfört ettmycket genomgripande ekonomiskt reformprogram. Förhoppningsvis kommer Vietnamatt kunna delta fullt ut i det multilaterala internationella samarbetet.UtskottetUtskottet konstaterar att den ekonomiska utvecklingen i varitpositiv, och att landet nu tar betydelsefulla steg mot att integreras iASEAN-samarbetet. är alltfort en enpartistat.Vietnams utvecklingspolitik fortsätter att uppvisa goda ekonomiska resultat,trots bortfallet av ett tidigare omfattande östbistånd och trots fortsattamerikanskt handelsembargo, vilket bl.a. omöjliggjort återupptagandet avlångivningen från de internationella finansinstitutionernas sida.Utskottet har tidigare på principiella grunder tagit avstånd frånhandelsembargo av den typ som är utsatt för. Utskottet vidhåller dennainställning och menar att dylika åtgärder särskilt är att beklaga när de medförett betydande hinder för utveckling.Utskottet noterar att regeringen anser att ekonomiska utveckling gördet befogat att se över möjligheterna för en bredare stödinsats inbegripandeBITS och Swedecorp.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag till landramsmedel förVietnam.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 51 och motion U250 (s) yrkande 28.LatinamerikaNicaraguaMotionenI motion U233 (v), yrkande 46, föreslås att till samarbete medNicaragua för /94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således . Biståndsinsatserna bör, enligtmotionärerna, särskilt inriktas på folkrörelserna och på stöd till dendemokratiska autonomiprocessen på Atlantkusten.UtskottetI propositionen framhålls att landramen för varit stor. Enligtregeringens förslag finns det skäl att bibehålla den på hög nivå.Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag till landramsmedel.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 46.CubaMotionernaI motion U233 (v), yrkande 47, föreslås att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete med . I motionensägs att inte skall delta i embargopolitik mot utan istället medverka till en demokratisering, vilket exempelvis kan ske genomforsknings- och kultursamarbete.I motion U236 (fp) krävs ett tillkännagivande till regeringen angåendeforskningssamarbete med . Motionären finner det rimligt att ibegränsad omfattning kan hålla kontakter öppna med , bl.a. i form avforskningssamarbete. Som exempel nämns ett immunologiskt forskningssamarbete,som vid indragning av anslag kommer att avbrytas. Även andra likartade exempeluppges finnas.I motion U616 (s), yrkande 1, framförs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att behov föreligger avkatastrofbistånd till Cuba.I motion U616 (s), yrkande 2, framhålls att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att samarbete inom kultur ochvetenskap återupptas med Cuba.I motion U629 (fp) föreslås att stöd till de demokratiska krafterna på Cubautgår på olika sätt. Radio spanskspråkiga sändningar uppges vara avstor betydelse. När det gäller bidrag för utveckling av demokrati och mänskligarättigheter på bör medel överföras från Cubahjälpen till Kommittén förmänskliga rättigheter i och till de demokratiska politiska organisationersom formar Demokratiska Plattformen.UtskottetDet nu 30-åriga amerikanska handelsembargot mot förbjöd ursprungligenall handel med och ägde enligt amerikansk uppfattning även tillämpning påamerikanska företag verksamma utanför gränser. På grund avinvändningar från allierade modifierades den ursprungliga lagen 1975 ochkom därefter inte längre att gälla extraterritoriellt. antog dock en ny lag, den s.k. Cuban Democracy Act, varmedbl.a. den tidigare modifieringen av embargot upphävs och amerikanskadotterbolag utomlands i praktiken förbjuds handla med . , EG, m.fl.reagerade mycket negativt på lagen. Även från vissa exilkubanska kretsaruppmanades Bushadministrationen att inlägga veto mot lagen, som ansettsmotverka ansträngningarna att få till stånd en demokratiseringsprocess i Cuba.President undertecknade lagen . FN:s generalförsamlingantog en resolution som, utan att direkt nämna Förentastaterna, fördömer åtgärder som syftar till att "stärka ett ekonomiskt,kommersiellt och finansiellt embargo mot ".Utskottet har (bet. 1992/93:UU3) behandlat frågan om handelsembargomot och anförde därvid följande.I fråga om det amerikanska handelsembargot mot konstaterar utskottet attFörenta staternas generella syn på internationella sanktioner skiljer sig igrundläggande avseenden från den svenska. upprätthåller ettflertal unilaterala handelsblockader, t.ex. mot och , ochdeltar också i embargon som beslutats eller rekommenderats av andraorganisationer än FN, t.ex. OAS handelsblockad mot Haiti.Sverige har enligt gällande ordning endast deltagit ihandelsbojkotter som tillkommit genom beslut eller rekommendationer i FN:ssäkerhetsråd. beslöt att bestämmelserna i den svenskasanktionslagen (1971:176) också får tillämpas om samarbetet inom (ESK) eller, under vissa förutsättningar, med Europeiskagemenskaperna (EG) påkallar det och om det är ett svenskt intresse attsanktioner införs utan dröjsmål.Med anledning av den beslutade skärpningen av det amerikanskahandelsembargot mot vill utskottet uttrycka oro över denextraterritorialitet med vilken uppenbarligen avser atttillämpa blockaden. I likhet med andra individuella stater och t.ex. EG:smedlemsländer, som reagerat kraftfullt mot den amerikanska åtgärden, villutskottet slå fast, att amerikanska dotterbolag i även hädanefter haratt rätta sin verksamhet och handel efter svensk lagstiftning.Utskottet noterar att FN:s specielle rapportör, ambassadör , i sinnyligen framlagda rapport påpekar, att en politik visavi , som grundas påekonomiska sanktioner och andra åtgärder syftande till att öka landetsisolering, framstår som det säkraste sättet att förlänga Cubasredan ohållbara inrikespolitiska situation. Även många kubanska dissidenteranser att embargot är kontraproduktivt och att det inte främjar de demokratiskakrafterna i Cuba.Utskottet utgår från att mot denna bakgrund på lämpligt sättfortsätter att verka för respekt för de mänskliga rättigheterna i och föratt befrämja en utveckling mot en demokratisk rättsstat.I motion U629 (fp) föreslås att stöd till de demokratiska krafterna på Cubautgår på olika sätt.Utskottet anförde i ovanciterade betänkande (1992/93:UU3) följande medanledning av människorättssituationen på Cuba.Enligt utskottets uppfattning sammanhänger problemen vad gäller de mänskligarättigheterna i främst med det politiska systemet, som inte tillåtergrundläggande demokratiska fri- och rättigheter. Personer som ger uttryck föråsikter som av den kommunistiska regimen uppfattas som obekväma, har fängslatspå politiska grunder och under starkt bristande rättssäkerhet. Organisationersom verkar för mänskliga rättigheter motarbetas av myndigheterna. Utskottetnoterar med oro, att den särskilde representant för FN:s generalsekreterare,som enligt beslut utsetts att upprätthålla kontakten med den kubanskaregeringen i frågor som rör de mänskliga rättigheterna, inte till fullo kunnatuppfylla sitt mandat. 1992 utsågs ambassadör i , Carl-JohanGroth, till speciell rapportör. Inte heller han har lyckats upprätta en direktdialog med den kubanska regeringen.I den resolution som antogs av FN:s 48:e möte uttrycks oro föratt som medlem av kommissionen inte uppfyllt de förpliktelser som allamedlemsstater har. I resolutionen beklagas vidare djupt de rapporter omkränkningar av de mänskliga rättigheterna och regeringsinspirerade mobbattackersom förekommit mot människorättsaktivister.Motionärerna (motion U629 (fp)) nämner speciellt att Radio Swedensspanskspråkiga sändningar är av stor betydelse för de demokratiska krafterna påCuba. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet kommer att närmare behandlafrågan om Radio i sitt betänkande om vissa anslag inomUtrikesdepartementets område.Utskottet konstaterar, att en begäran om katastrofbistånd till nyligenprövats, och att till följd därav kommer att anslås via Rödakorset.I motionerna U616 (s), yrkande 2, och U236 (fp) föreslås återupptagandeav/fortsatta kontakter med rörande bl.a. olika typer av forskning.Utskottet konstaterar att regeringen beslöt att SAREC:soch BITS utvecklingssamarbete med skulle upphöra i takt med att ingångnaåtaganden avslutades. För SAREC:s del innebär det att det avtal omforskningssamarbete som utlöper ej förnyas.Utrymme finns alltjämt för viss utbytesverksamhet genom Svenska institutetoch projektinsatser genom enskilda organisationer. Därtill görs humanitära ochandra insatser genom FN-systemet (UNDP, och ), vilka i storutsträckning finansieras med svenska medel.Med det ovan anförda får utskottet anse motionerna U233 yrkande 47 (v), U629(fp), U616 (s) yrkandena 1 och 2 och U236 (fp) besvarade.Utvecklingssamarbete i CentralamerikaMotionenI motion U233 (v), yrkande 45, föreslås att till samarbete medCentralamerika avseende /94 för anslagsposten Regionala insatseranvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således155 . Motionärerna menar att regionen står inför en svår övergångtill fred och demokratisering, och det arbetet måste underlättas. Framför alltbehövs stöd till småjordbrukarna och den kooperativa rörelsen.UtskottetAv propositionen framgår att regeringen föreslår förUtvecklingssamarbete med . Häri ingår anslagsposten Regionalainsatser, som även innefattar bilaterala insatser i har ingen invändning vare sig mot regeringens förslag tillmedelsanvisning för anslaget Utvecklingssamarbete med eller motförslaget avseende anslagsposten Regionala insatser.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 45.Utvecklingssamarbete i SydamerikaMotionenI motion U233 (v), yrkande 48, föreslås att till samarbete iSydamerika för /94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således . Det framhålls i motionen att denfördjupade fattigdomen är ett hot mot demokratin samt att behov av satsningarpå infrastruktur föreligger.UtskottetUtskottet har ingen invändning mot regeringens förslag till medelsanvisningför anslagsposten Utvecklingssamarbete med Sydamerika.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 48.Icke landramsrelaterat biståndDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt biståndMotionernaI motion U201 (nyd) yrkas att biståndet till ANC i bör upphöraomedelbart. Motionärerna menar att biståndet är för stort, att det ges till ettpolitiskt parti och att det innebär inblandning i ett annat lands inreangelägenheter. Även i motion U205 (m), yrkande 1, krävs, med i stort settsamma argument, att beslutar att inte anslå medel till direkt stödtill ANC. I motion U205 (m), yrkande 2, föreslås i stället att biståndsmedlenanvänds till vissa namngivna organisationer med välfungerande verksamhet i desvarta områdena.I motion U233 (v), yrkande 37, föreslås att till ANC och dendemokratiska rörelsen i för /94 anvisar 85 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 325000000kr. Motionärernaanför att nedmonteringen av apartheidsystemet kommer att kräva mycket storainsatser, inte minst för att de som varit utestängda från detekonomiska livet skall kunna få i gång en demokratisk utveckling.I motion U233 (v), yrkande 52, föreslås att till Demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd för /94 anvisar100 utöver vad regeringen föreslagit eller således 750 000 000 kr.Motionärerna menar att en förstärkning av denna anslagspost behövs, i synnerhetsom direktstödet till kvinnoaktiviteter nu överförs till denna post men ocksåmot bakgrund av de ökande brotten mot de mänskliga rättigheterna.I motion U250 (s), yrkande 29, föreslås att beslutar anslå675 till anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd, varav avser Sydafrika.I motion U625 (s), yrkande 1, föreslås att beslutar att öka stödettill de demokratiska folkrörelsernas arbete för fred och demokrati i Sydafrikamed via anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd (dvs. Stödet är viktigtmed hänsyn till behovet och den ytterst kritiska situation som råder iSydafrika samt möjligheterna att under det kommande budgetåret nå avgöranderesultat i kampen för demokrati och mänskliga rättigheter i Sydafrika.I motion U625 (s), yrkande 8, föreslås att stöd ges till de oberoendefredsinitiativ som tagits mot det politiska våldet, främst kyrkornas EcumenicalProgramme of South och Network of Independent Monitors. Dessa gruppersamarbetar bl.a. med och de planerar olika former avinternationella observatörsresor, bl.a. från Sverige.I motion U611 (v), yrkande 7, föreslås att beslutar att biståndskall ges till timoresiska kyrkan för dess insatser för utbildning ochmänskliga rättigheter på Östtimor.I motion U634 (c), yrkande 4, föreslås att under anslaget tilldemokrati och mänskliga rättigheter ger stöd till det arbete som CNRM(självständighetsrörelsens för paraplyorganisation) och dess ingåendeorganisationer utför.I motion U634 (c), yrkande 3, föreslås att medel för humanitärt bistånd, attkanaliseras via oberoende kanaler till projekt i kyrkans regi, avsätts förÖsttimor.I motion U634 (c), yrkande 5, föreslås att under anslaget tilldemokrati och mänskliga rättigheter bör ge stöd till utbildning och socialaprojekt i regi av (lokala) katolska församlingar i Östtimor.I motion U634 (c), yrkande 6, krävs att under anslaget Särskildaprogram bör ge stöd till det kulturarbete som kulturstiftelsen och CNRM(självständighetsrörelsens för paraplyorganisation) och andra CNRMnärstående organisationer utför i Östtimor.UtskottetEnligt utskottets uppfattning fortsätter kvinnorna att vara en utsatt grupp imånga . Insatser avsedda att stärka kvinnans ställning i samhället ärdemokratibefrämjande, som insatser för att undanröja diskrimineringpå grund av kön befrämjar mänskliga rättigheter. Utskottet menar att kvinnansjämlikhet i samhället är av avgörande betydelse för ett framgångsriktutvecklingssamarbete. Utskottet finner det motiverat att i detta sammanhangpåpeka att ett alltmer betydelsefullt arbete på kvinnoområdet nu bedrivs inomutvecklingsbankerna. Detta gäller i synnerhet , som utvecklat ettmer detaljerat handlingsprogram på detta område och som också avsätter ökanderesurser för insatser direkt riktade till stöd för kvinnor.Utskottet konstaterar att givit finansielltstöd syftande till att främja den demokratiska utvecklingen i överanslagsposten Humanitärt bistånd till södra . Stödet har genom svenskaoch internationella organisationer kanaliserats till offer för och motståndaretill apartheidpolitiken. Detta humanitära bistånd ingår sedan budgetåret1992/93 i anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt biståndoch uppgår till 275 miljoner kronor.Det humanitära stödet till ANC utgör en viktig del av detta bistånd. Andrakomponenter utgörs av rättshjälp samt mediastöd. harinsatserna främst riktats mot att främja deltagande i och förberedelsearbeteinför förhandlingar om införandet av demokrati i . Av propositionenframgår att det i det pågående landprofilarbetet för har föreslagitsbredare utvecklingssamarbete när demokratin väl segrat och en väl fungeranderättsstat börjat utvecklas.I ett särskilt betänkande om (bet. 1992/93:UU13) kommer utskottetäven att beröra frågor om det framtida biståndet.Med det ovan anförda får utskottet anse motion U625 (s) yrkande 8 besvarad.Därmed avstyrks motionerna U201 (nyd), U205 (m) yrkandena 1 och 2, U233 (v)yrkande 37 och U625 (s) yrkande 1.Utskottet finner mot denna bakgrund och vid en samlad bedömning av ändamåletmed anslaget att den av regeringen föreslagna medelsramen är väl avvägd.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 52 och motion U250 (s) yrkande 29.I en rad yrkanden i motionerna U611 (v) och U634 (c) föreslås att bistånd gesfrån anslaget Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd tillolika organisationer verksamma på eller med anknytning till Östtimor.Det finns möjlighet, genom anslaget för enskilda organisationer, att erhållastöd till olika organisationers arbete, exempelvis på . Även inomanslaget för demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd kan stödutgå till oberoende organisationers arbete, dock ej till politiska partiereller andra politiska organisationer. Stöd till utbildning har också lämnatsvia Särskilda program. I fallet har stöd utgått bl.a. till Svenskaröda korset för humanitärt inriktade insatser genom . Någon möjlighet att direkt styra medlens användning till dei motionerna nämnda mottagarna finns dock ej.Utskottet konstaterar att det avses ankomma på SIDA att i de enskilda fallenta ställning till vilka mottagare som bör komma i åtnjutande av bistånd urnämnda anslag.Härmed avstyrks motion U611 (v) yrkande 7 och motion U634 (c) yrkandena 3--6.Katastrofer och återuppbyggnad m.m.PropositionenI propositionen föreslås en medelsram för anslagsposten om 1 181 miljonerkronor, vilket är en ökning med jämfört med budgetåret1992/93. Regeringens motivering återfinns i budgetpropositionen s. 147 f.MotionernaI motion U231 (m) föreslås en omdisposition av biståndsmedel i syfte attutveckla ett u-landsanpassat nyttoflygsystem. Motionären framhåller fördelarnamed flygtransporter i biståndssammanhang, särskilt då för katastrofhjälp(exempelvis de s.k. matbombningarna i ). Den svenska katastrofhjälpenskulle kunna ges en egen profil och göras betydligt effektivare om satsningargjordes på att vidareutveckla ett enkelt u-landsinriktat flygplanssystem("MULA-systemet"). Motionären menar att biståndsmedel bör kunna användas för endylik satsning.I motion U233 (v), yrkande 53, sägs att behovet av katastrofhjälp under detkommande året blir mycket stort i krigsområden både i u-världen och i Europa.Anslaget bör därför höjas med 200 miljoner kronor.I motion U240 (m) anförs att Almnäsområdet, sedan 1 lämnat sina kaserner,skulle bli en utmärkt lokalisering för ett framtida, samordnat centrum försvensk bistånds- och skyddstruppsverksamhet. Det skulle även kunna utnyttjas iinternationella sammanhang för seminarier och utbildning av utländskabiståndsarbetare.I motion U250 (s), yrkande 30, föreslås ett anslag på 1131000000krför katastrofbistånd, vilket är lägre än vad regeringenföreslår.I motion U266 (nyd), yrkande 1, föreslås att de svenska biståndsinsatsernaflyttas till en operativ enhet, en bistånds- och katastrofbrigad, vilken skallersätta de verksamheter som sker genom SIDA, samt en delmindre organisationer och separata anslag. Detta medför bl.a. attadministrationen blir minimal. Ett insamlingscentrum skall finnas. Vid dettakan även frivilligorganisationer verka. Till sitt förfogande har man alltänkbar utrustning (transportmedel, fältsjukhus m.m.). Tjänstgöring vidbrigaden skulle kunna vara ett vapenfritt alternativ tillvärnpliktstjänstgöringen. Brigaden bör drivas i bolagsform () ochfinansieras över biståndsbudgeten. Verksamheten skall vara inriktad påprojektinsatser (hjälpsändningar, uppbyggnad av flyktingförläggningar,katastrofinsatser, familjeplanering m.m.).I samma motion (yrkande 2) krävs att en omformning av befintligbiståndsverksamhet till en katastrof- och biståndsbrigad snabbutreds.UtskottetI motion U266 (nyd) yrkandena 1 och 2 berörs olika aspekter av en bistånds-och katastrofbrigad. Utskottet tog under förra ställning tillmotsvarande förslag och konstaterade därvid, efter en ingående diskussion, attnågot behov av att inrätta nya organ av föreslagen art inte förelåg.