bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Jag nämnde budgetprocessens utformning, deinstitutioner och beslutsregler som finns för att fatta beslut om statensbudget får konsekvenser för politikens innehåll. Om man vill ändra påpolitikens innehåll är det kanske inte bara att välja ett annat beslut, utanman skall också se om man kan ändra de politiska institutionerna. Det finnshela tiden utrymme för förbättringar. Demokratin är ett självkorrigerandesystem. Det innehåller nämligen även en debatt om demokratins former och byggerpå antagandet att man kan förbättra det.Jag måste även tillägga att deltagandet i denna kommission har varitannorlunda på det sättet att vi har fått frågan om vi vill lägga fram förslag.Det är inte den vanliga rollen för vetenskapsmän. Det är första och enda gångensom jag har befunnit mig i denna roll. Vanligen begränsas vår uppgift till attlägga fram underlag, tolkningar, förklaringar och modeller. Men har vi ocksåfått en fråga från regeringen: Vad skall vi göra? Då har vi gått igenom deförslag som har varit aktuella i debatten i och utomlands och valt utdem som vi tycker ger de bästa och effektivaste resultaten med så få bieffektersom möjligt. Det har varit en stor bortsortering av förslag som vi har tyckthar varit mindre bra. Sedan har vi lagt fram våra förslag med utgångspunkt idenna problembeskrivning. Däremot har vi inte tagit några taktiska hänsyn. Vihar inte frågat oss vilket parti eller vilken organisation som gillar ellerogillar ett visst förslag. Vi har inte prickat av förslagen genom att fråga omt.ex. SAF tycker bra om ett visst förslag eller inte. Det har inte varit ettargument för oss. Vi har inte avstått från att lägga fram ett förslag bara föratt SAF eller LO har fört fram det.Till sist vill jag säga att hela denna process har givit goda uppslag tillfortsatt statsvetenskaplig forskning. Bl.a. upptäcker man att det nu finns enny ideologi i det svenska politiska landskapet. var det bekvämt närstatsvetare beskrev vänster och höger. Det var detsamma som radikal ellerkonservativ. Men det finns nu en utbredd ideologi, nämligenvänsterkonservatismen, som är en kombination. Man står till vänster i denmeningen att man vill ha stora och offentliga utgifter. Men dennavänsterkonservatism har den klassiska konservatismens alla grunddrag, nämligenatt man är orolig för förändringar, man bevarar de rådande medlen utan att seom de leder till de mål som var tänkt. Detta är mycket fascinerande och kommersäkert att vara föremål för doktorsavhandlingar i statskunskap framöver. Och vikanske kan återvända till detta då.Tom : För litet mer än sedan gick ett gäng målare hem frånett ROT-projekt på Sahlgrenska i . De var erbjudna en timlön på ,men de hade i arbetslöshetsersättning.Min fråga är: Är det inte en risk att detta sprider sig i andra delar och attstora skattefinansierade byggprojekt som drivs fram tenderar att blilöneledande och därmed till förfång också för exportindustrin, som inte arbetarriktigt på samma marknad? Kan inte detta vara en svårighet för ekonominsåterhämtning?Assar : Någon större risk för att en överhettning påarbetsmarknaden skall driva upp löneläget så att man hamnar i denna situationtror jag inte finns. Däremot är det naturligtvis ett problem med nivåerna. Omen person har ett jobb där han tjänar och får iarbetslöshetsunderstöd och det finns ett jobb för är det svårt att fåhonom att ta det. Det är ett av skälen till att arbetslöshetsunderstödet enligtvår mening måste sänkas. Men detta kan inte vara något argument mot att sätta igång byggnadsverksamhet. Vi får inte paralyseras av detta. Det är enligt minmening rimligt att sänka arbetslöshetsersättningen. Det måste alltid löna sigbättre att ta ett jobb än att avstå från att arbeta.Johan tog också upp arbetsrätten. Det är inte bara fråga omtyckande. Under nästan har jag sysslat med en enda sak, nämligenatt studera hur lönebildning och sysselsättning påverkas av kostnader attavskeda och anställa arbetskraft. Jag vet inte om känner tillboken outsider theory of employment and unemployment, som behandlarjust den frågan. En av slutsatserna där är att vid normala konjunkturrörelserverkar höga kostnader att avskeda och anställa arbetskraft stabiliserande påsysselsättningen. Det lönar sig inte för företagen att avskeda människor vidnedgångarna och anställa dem vid uppgångarna. Dessa höga kostnader stabiliserarsysselsättningen.Men om man har fått ett ras i sysselsättningen och har hamnat i högarbetslöshet och då har höga kostnader för att anställa och avskedaarbetskraft, stabiliserar man i stället arbetslösheten. Det är den situationsom vi har. En lagstiftning som är ofarlig eller kanske t.o.m. fördelaktigunder normala konjunktursvängningar kan få mycket allvarliga negativa effekternär man startar i dagens djupa situation. Det är en av slutsatserna. En annanslutsats är att det påverkar lönebildningen. Ju högre kostnader det innebär attavskeda och anställa arbetskraft, desto mer kan de som har jobb driva upp sinalöner utan att förlora jobben, och desto svårare blir det för andra att kommain på arbetsmarknaden. Det är en annan effekt av detta. Det finns mycketforskning på detta område. Men det är inte bara dumheter och tyckande somskrivs. Det är analysverktyg och empiriska studier. Det är så det går till.Johan underskattar behovet av forskning och kunskap.Tom : Är inte en av erfarenheterna att man gjordemisstaget att den inhemska icke konkurrensutsatta byggindustrin blevlöneledande?Assar : sista hälft ökade sysselsättningen ibyggnadssektorn från 250000 till 320000 personer. håller den på attrasa under 250000 personer och kan mycket väl gå under 200000 personer. Detär en helt annan situation. Det som var farligt då är ur den synpunktenknappast farligt . Detta kan inte vara ett argument mot att dämpa fallet ibyggnadssektorns nedgång och att göra det med metoder som har med reparationoch underhåll att göra.Roland : Det understryks i rapporten och det framgick även isvaret från till varför det går dåligt förSverige, nämligen att den inhemska efterfrågan är för svag -- företagensinvesteringsvilja, hushållens köpkraft. Jag tycker att det finns en elegantlösning på detta problem som har kommit bort i debatten, nämligen att man skallta tillbaka den interna devalveringen. Det betyder att vi kan få enmomssänkning och att vi inte försenar skuldsaneringen, som man sade tidigare.Det skulle vara intressant att få höra några synpunkter på hur ett återtagandeav den interna devalveringen skulle påverka köpkraften, priserna ochsysselsättningen.Assar : Den interna devalveringen var ju en ersättning för enextern devalvering. Då säger man att när den externa devalveringen sedanskedde, var det litet konstigt att man i alla fall fullföljde den interna. Denhade ju aldrig tillkommit efter den faktiska devalveringen. Jag tycker att detär ett slags tröghet i den politiska beslutsprocessen som ligger där. Vadskulle effekten vara att ta tillbaka den? Sänkt moms stimulerar hushållensköpkraft. Höjd arbetsgivaravgift är inte något större problem för denkonkurrensutsatta sektorn, men den höjer naturligtvis kostnaderna förhemmamarknadssektorn. Den är därför inte problemfri. Då är frågan: Vilket ärdet allvarligaste problemet just nu för hemmamarknadssektorn? Är detkostnadssituationen eller efterfrågan? Vi menar att det ärefterfrågesituationen. Ett återtagande av den interna devalveringen skulle ihuvudsak vara positivt.Roland : Jag har fått bekräftat att detta är något som vi i denpolitiska beslutsprocessen snabbt bör tänka på.Sonia : Vi lär komma att ha balans i våra samlade affärermed utlandet, dvs. har vi ett stort finansielltsparande i den privata sektorn på ca 170 miljarder och ett stort underskott iden offentliga sektorn. Det är alltså tvärt emot vad det var för tre--fyra årsedan. Kan ni förklara vilka de ekonomiska konsekvenserna är av att sparandetpå detta sätt har privatiserats? Vad vill ni säga är ett rimligt offentligtsparande, om man räknar in kommunsektorn och pensionssystemet?Till sist vill jag ställa en fråga till . kommer minst 80000 människor, mest kvinnor, att bliarbetslösa på grund av neddragningar i kommunerna. Minfråga till är: Vilka andra jobb vill du ge dem?Torsten : Den första frågan gällde fördelningen av sparandet iekonomin mellan privat och offentlig sektor. Allmänt kan jag säga att detförsta som man tittar på är det totala sparandet, och det har minskat iSverige, vilket är allvarligt, inte minst för det som händer . När detgäller avvägningen mellan offentligt och privat sparande, är det delvis enfråga om omfördelning. Jag återkommer till vad jag sade tidigare om vilken nivåsom man skall stabilisera statsskulden på. Vilket offentligt sparande man haravgör ju i dagens läge vart statsskulden tar vägen. Det är därmed i hög grad enfråga om hur mycket vi vältrar över på framtida generationer att betala efteross. Det är en diskussion som involverar värdeomdömen. Det är svårt att tala omvad som är optimalt, fritt från sådana värdeomdömen. Dem kan du göra lika brasom jag.Assar : Jag vill tillägga en sak. Argumentet för privat sparandeär bl.a. att det är en nödvändig förutsättning för ett decentraliseratnäringsliv. Man kan nämligen inte starta företag om det inte finns privatkapital. Det behövs alltså ett privat sparande i samhället. Men man kan inteheller ha ett samhälle där det offentliga sparandet är minus 200 miljarder. Vikan alla vara eniga om att det nu är snett. Men det är inte en minskning avprivat sparande som är det första som vi skall ha utan det är ett ökatoffentligt sparande och ökade investeringar i samhället. Sparandet är ingennackdel för ett samhälle om man har stora investeringar. Det är bara en nackdelnär även investeringarna har kollapsat. Man skall inte se sparandet som ettproblem, utan det är bristen på investeringar som är problemet.Birgitta : Neddragningarna i den offentliga sektorn beror påatt vi inte längre har råd att betala via skattsedeln för den offentligaproduktion som vi har haft. Det är givet att vi inte skall höja skatterna. Omvi dessutom har ett sparbeting framför oss i storleksordningen 60 miljarderkronor under de närmaste fem--sex åren, är det knappast troligt att man kommeratt kunna expandera den skattefinansierade produktionen.Vad händer med dem som friställs i den offentliga sektorn? Ett alternativ varjag inne på, nämligen att man ökar konkurrensen med offentligfinansieradetjänster från den privata sektorn, att många av dem som har blivit arbetslösakan starta eget eller arbeta i alternativa verksamheter. Ett viktigt sätt attslå vakt om välfärden är trots allt att få ned kostnaderna i den offentligasektorns produktion och därmed bibehålla tjänsteutbudet. I övrigt är det mycketsvårt att säga var människor kommer att bli sysselsatta. Det kommer efterfråganhos medborgarna att avgöra.Sonia : Beträffande det sista som sade villjag säga att det inte är så att behovet av dessa tjänster i kommunerna intefinns.Jag vill ställa en fråga till . Hur gör vi för att omvandladetta stora finansiella sparande i den privata sektorn just till dessa viktigainvesteringar som du talade om?Assar : Det är förfärligt svårt att svara på den frågan. Menandra länder har faktiskt haft ett hushållssparande som har varit både 10 och20% av hushållens inkomster decennium efter decennium utan att det har skapatnågra problem. I sparar hushållen av inkomsterna, och i Italiensparar hushållen också av inkomsterna. Detta har kanaliserats. Detfordras såvitt jag förstår två saker för att detta skall kanaliseras tillinvesteringar.Det ena är lönsamheten på investeringar. Avkastningen på investeringarnamåste vara högre än räntekostnaden, annars blir det inga investeringar. Då ärdet bättre att hålla statspapper. Man måste alltså se till att det blir på detsättet i fortsättningen. har år haft en avkastning pårealkapital som legat under obligationsräntan. Det är inte hållbart.Det andra är att den inhemska och utländska efterfrågan på svenska varormåste vara rätt. Den utländska efterfrågan beror på växelkursen i förhållandetill lönerna. Den är nu okej. Men vi är tillbaka till efterfrågesituationen. Vimåste öka efterfrågan, annars kan vi aldrig få dessa privata investeringar. Vikan stimulera fram litet investeringar i varaktiga konsumtionsvaror, eventuelltmed tillfälliga momssänkningar, under förutsättning att det kombineras medlångsiktiga reformer. Men måste efterfrågenivån upp i samhället.En stor sak som har hänt är att hushållen sparade minus 4%av sin disponibla inkomst. är man uppe i . Det har ökat med 12procentenheter. Det är av BNP i efterfrågeminskning. Det är den ökadearbetslösheten som har gjort att människor har blivit osäkra om framtiden. Detberor på osäkerheten om socialförsäkringssystemens framtid. Det är väldigtviktigt att fatta beslut snabbt om hur socialförsäkringssystemen skall se ut iframtiden, att man tar bort dem från budgetprocessen, så att människor kan litapå dem. Då vet människor hur mycket de skall spara. Jag är ganska övertygad omatt en del av sparandet beror på att människor vet varken ut eller in omdet blir någon ATP och hur stor den blir . Allt detta måstestabiliseras.Ordföranden: börjar klockan närma sig 12.00. Vår tid är ute förden här gången. Vi säger tack till , , och . Vi säger även tack till utskottets ledamöter somaktivt har ställt frågor. Tack till er som har lyssnat och följt utfrågningen.Normalt brukar ju offentliga utfrågningar i handla omkonstitutionsutskottets ärenden, där olika människors frågor blir föremål förgranskning. är det svensk ekonomi som vi har granskat, och vi har diskuteratåtgärdsförslag. Vi har talat om framtiden i stället för att revidera dåtiden.Tack så mycket, utfrågningen är slut.InnehållSammanfattning1Inledning5Remittering av proposition 150 jämte motioner5Finansutskottets behandling7Propositionernas förslag10Proposition 10010Proposition 15010Proposition 17815Proposition 19415Motionsyrkandena16Motionsyrkanden med anledning av proposition 15016Motionsyrkanden med anledning av proposition 19430Motionsyrkanden från allmänna motionstiden31Proposition 15032Partimotionerna om den ekonomiska politiken35Socialdemokraternas partimotion Fi9235Ny demokratis partimotion Fi9337Vänsterpartiets partimotion Fi9441Utskottet43Den ekonomiska politiken43Den internationella utvecklingen43Internationellt samarbete för tillväxt47Utvecklingen i Sverige48Den privata konsumtionen49Investeringsutvecklingen50Offentlig konsumtion och investeringar51Prisutvecklingen51SCB:s senaste rapport om arbetsmarknadsläget51Den ekonomiska utvecklingen fram till år 199852Risker för en försämrad utveckling53Möjligheter till en bättre utveckling54Den reviderade nationalbudgeten och partimotionerna56De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken56Den förda ekonomiska politiken56Oppositionspartiernas alternativa riktlinjer för den ekonomiska politiken59Utredning om fastighetsmarknaden65Bankstödet67Fördelningspolitiska analyser67Penning-, valuta- och statsskuldspolitiken68Penningpolitiken68Statsskuldspolitiken71Sverige och EMU71Sparande72Bosparande72Arbetsmarknadspolitiken73Arbetsmarknadspolitikens inriktning73A 1. Utredningar m.m.75B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder75Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen75Nedläggning av delar av Arbetsmarknadsverket76Utbildningsbidragens storlek76Utbildningsbidrag med lånedel77Samordning av utbildningsbidrag med andra förmåner79Särskilt bidrag80Försöksverksamhet med beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser81Enhetligt anställningsstöd83Flyttningsbidrag m.m.83Regeländringar beträffande åldersgränsen m.m. inomarbetsmarknadsutbildningen84Bidrag till utbildning i företag84Utbildningsvikariat85Ungdomspraktik86Särskilt rekryteringsstöd90Arbetsrätt91Bidrag för att starta egen näringsverksamhet91Användningen av beredskapsmedel för fastighetsregisterkartor92ROT-programmet för kommunala lokaler93Utökade ROT-satsningar m.m.94Insatser för flyktingar och invandrare95Ändring av lagen om arbetslivsutveckling95Arbetslivsutveckling96Otraditionella insatser96Bidrag till tidigareläggning av investeringar m.m.97Sammanfattning beträffande medelsanvisning på B 2-anslaget97Särskilda åtgärder för arbetshandikappade99Lokaliseringslån100Finansieringen av arbetslöshetsersättningen100Finansiering av den statliga lönegarantin102Investeringar och underhållsåtgärder för ökad tillväxt104Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt104Underhållsanslag för vägar, järnvägar och flygplatser105Statliga byggnadsprojekt106Bidrag till samlingslokaler107Näringspolitiska åtgärder108Näringspolitiskt program108Riskkapitalbolagen109AP-fondens placeringsrätt110Stöd till uppfinnare och innovatörer111Exportkreditgarantier112Utbildningssatsningar112Det offentliga skolväsendet113Bemyndigande att utöka antalet gymnasieplatser114Gymnasieplatser /95115Läromedel åt synskadade elever115Anslagstyp för anslaget B 3115Folkbildningen116Grundläggande högskoleutbildning117Studiestöd118Centrala m.m.118Studiehjälp m.m.118Studiemedel m.m.118Vuxenstudiestöd m.m.118Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa118Socialförsäkringsfrågor 119Samlad redovisning av åtgärder inom socialförsäkringen119Reformerad sjukförsäkring120Ersättningsnivåer inom socialförsäkringsområdet121Höjning av pensionstillskott121Bidrag för vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen122Bidrag till sjukförsäkringen123Omläggning av trafikförsäkringen125Skatter125Inkomstskatteskalan125Grundavdraget126Mervärdesskatt128Turistmoms128Skatt på livsmedel129Mervärdesskattens generella nivå129Breddad moms129Fastighetsbeskattning130Realisationsvinstskatt på bostäder130Stämpelskatt131Kapitalbeskattning131Beskattning av pensionssparande132Företagsbeskattning133Energibeskattningen134Punktskatter135Charterskatt135Förpackningsskatt136Miljöavgifter136Utbyggnad av skattemyndigheternas kontrollverksamhet och åtgärder motekonomisk brottslighet137Skatteflyktslag140Konkursrättsliga frågor140Utgiftsförändringar inom område141U-landsbiståndets inriktning141Biståndsanslagen142Östbiståndet142Organiseringen av myndigheterna inom biståndsområdet142Utgiftsförändringar inom område, flyktingpolitik143Utlänningsnämnden143Statens invandrarverk143Flyktingmottagningen145Flyktingminister147Hemspråksundervisning147Utgiftsförändringar inom Försvarsdepartementets område148Försvarskostnadernas storlek148Utgiftsförändringar inom område148Jordbruksstödet 148Utgiftsförändringar inom område150Regeringskansliets arbetsformer150Bostadssubventioner150Utgiftsförändringar inom område153Inkomsprövade barnbidrag 153Utgiftsförändringar inom område153Länsstyrelserna153Organisationsstöd m.m.154Partistöd154Presstöd154Organisationsstöd155Budgetpolitiken155Budgetunderskott och upplåningsbehov155Långsiktigt besparingsprogram157De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken163Statsbudgetens omfattning, uppdelningen av statens utgifter samt det statligaupplåningsbehovet163Bemyndigande för statens upplåning168Finansfullmakten168Övrigt168Personalkonsekvenser vid strukturförändringar168Tillsättande av en rationaliseringskommission169Effektivare resursanvändning i statens verksamhet169Riksrevisionsverkets granskning av statliga bolag och stiftelser170Redovisning av statens garantiåtaganden171Årsbokslut för staten /92171Budgetar m.m. i internationella organisationer171Finansiell styrning172Täckning av merkostnader för löner och pensioner172De statliga betalningarna och Postgirot173Vissa frågor om inbetalning av skatt och arbetsgivaravgifter175Fallskärmsavtal inom den offentliga sektorn176Tillsättning av offentliga chefstjänster178Hemställan179Reservationer1. Internationellt samarbete för tillväxt (mom. (s)1962. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.2.) (s)1963. Utredning om fastighetsmarknaden (mom. (c, m, fp, kds)2034. Riktlinjer för penningpolitiken (mom. 6) (s)2045. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 11) (s)2056. Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen (mom. 14) (s)2077. Nedläggning av delar av (mom. 15) (nyd)2078. Utbildningsbidragens storlek (mom. 16) (s)2089. Utbildningsbidrag med lånedel (mom. 17) (s)20810. Försöksverksamhet med beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser (mom. 20) (s)20911. Enhetligt anställningsstöd (mom. 21) (nyd)20912. Ungdomspraktik (mom. 26) (s)21013. Särskilt rekryteringsstöd (mom. 27) (s)21114. Arbetsrätt (mom. 28) (nyd)21215. Bidrag för att starta egen näringsverksamhet (mom. 29) (nyd)21216. Utökade ROT-satsningar m.m. (mom. 32) (s)21317. Utökade ROT-satsningar m.m. (mom. 32) (nyd)21418. Insatser för flyktingar och invandrare (mom. 33) (nyd)21519. Ändring i lagen om arbetslivsutveckling (mom. 34) (s)21520. Arbetslivsutveckling (mom. 35) (nyd)21621. Bidrag till tidigareläggning av investeringar m.m. (mom.37) (s)21722. Sammanfattning beträffande medelsanvisning på B 2-anslaget (mom. 38)(s)21723. Finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen (mom. 41) (s)21824. Underhållsanslag för vägar, järnvägar och flygplatser (mom. 45) (s)21925. Näringspolitiskt program (mom. 49) (s)22026. Riskkapitalbolagen (mom. 50) (nyd)22127. AP-fondens placeringsrätt (mom. 51) (s)22228. Stöd till uppfinnare och innovatörer (mom. 52) (nyd)22229. Exportkreditgarantier (mom. 53) (nyd)22330. Gymnasieplatser /95 (mom. 56) (s)22331. Folkbildningen (mom. 59) (s)22432. Grundläggande högskoleutbildning (mom. 61) (s)22433. Studiestöd (mom. 62--64 och 66) (s)22534. Samlad redovisning av åtgärder inom socialförsäkringen (mom. 67) (s)22735. Reformerad sjukförsäkring (mom. 68) (s)22736. Ersättningsnivåer inom socialförsäkringsområdet (mom.69) (nyd)22837. Bidrag för vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen (mom. 71) (nyd)22838. Omläggning av trafikförsäkringen (mom. 73) (nyd)22939. Inkomstskatteskalan (mom. 74) (s)22940. Grundavdraget (mom. 75) (s)23041. Turistmoms (mom. 76) (s)23142. Skatt på livsmedel (mom. 77) (s)23143. Mervärdesskattens generella nivå (mom. 78) (s)23244. Breddad moms (mom. 79) (s)23245. Breddad moms (mom. 79) (nyd)23346. Fastighetsbeskattning (mom. 80) (s)23347. Fastighetsbeskattning (mom. 80) (nyd)23448. Kapitalbeskattning (mom. 83) (s)23449. Beskattning av pensionssparande (mom. 84) (s)23550. Energibeskattningen (mom. 86) (s)23551. Charterskatt (mom. 88) (s)23652. Förpackningsskatt (mom. 89) (s)23653. Miljöavgifter (mom. 90) (s)23654. Utbyggnad av skattemyndigheternas kontrollverksamhet (mom. 91) (s)23755. Vikten av att bekämpa ekobrottslighet (mom. 92) (s)23856. En tvärpolitisk kommission mot ekobrott (mom. 93) (nyd)23857. Konkreta åtgärder mot ekobrottslighet (mom. 94) (nyd)23958. Medelsanvisning för åtgärder mot ekobrottslighet (mom.95) (s)23959. Avgiftsfinansierad skatterevision (mom. 96) (s)24060. Skatteflyktslag (mom. 97) (s)24061. Konkursrättsliga frågor (mom. 98) (nyd)24162. U-landsbiståndets inriktning (mom. 99) (nyd)24163. Biståndsanslagen och östbiståndet (mom. 100 och 101) (nyd)24264. Organiseringen av myndigheterna inom biståndsområdet (mom. 102)(nyd)24365. Statens invandrarverks förläggningskostnader (mom. 104) (s)24466. Statens invandrarverks förläggningskostnader (mom. 104) (nyd)24467. Granskning och rationalisering av verksamhet (mom. 105)(nyd)24568. flyktingpolitiska insatser internationellt (mom. 106) (nyd)24569. Begränsningar av flyktingmottagningen (mom. 107) (nyd)24670. Kostnader för flyktingmottagningen (mom. 108) (nyd)24671. Hemspråksundervisning (mom. 110) (nyd)24772. Försvarskostnadernas storlek (mom. 111) (s)24773. Jordbruksstödet (mom. 112) (s)24874. Bostadssubventioner (mom. 114) (s)24975. Inkomstprövade barnbidrag (mom. 115) (nyd)25076. Partistöd (mom. 117) (nyd)25077. Presstöd (mom. 118) (nyd)25178. Organisationsstöd (mom. 119) (nyd)25179. Långsiktigt besparingsprogram (mom. 120) (s)25280. Allmänna riktlinjer för budgetpolitiken (mom. 121) (s)25481. Tillsättande av en (mom. 128) (nyd)25782. Fallskärmsavtal inom den offentliga sektorn (mom. 139) (nyd)25783. Tillsättning av offentliga chefstjänster (mom. 140) (nyd)258Särskilda yttranden1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom.2) (nyd)2592.