bet · GG01KU30 · 1993-05-13 00:00:00 — Vet du vem som betalade resan för den polskadelegation som kom hit i samband med undertecknandet av bådakontrakten ?Richard Bouveng: Nej, men jag har för mig att jag har setti några papper att BITS fattade särskilt beslut om 150000kronor eller någonting sådant som gruppen kostade.Ingvar : Det beslutet har man fattat förekontraktskrivandet?Richard Bouveng: Nej. BITS alla beslut kom ju efterkontraktskrivandet.Ingvar : BITS har alltså bekostat detta efterkontraktskrivandet?Richard Bouveng: Ja, det skulle jag tro.Kurt : Jag vill gå tillbaka till de frågorsom jag ställde inledningsvis.Jag berättade för dig vad hade sagt om vad somhände efter sammanträffandet med och den polskevice utrikesministern. Sedan kom in på sammaområde. Som svar på min fråga sade du att du inte hade någontingatt tillägga utöver vad som hade redovisats, men jag fickintrycket av ditt svar på fråga att du möjligenskulle veta någonting mer om händelseförloppet än vad jag fickreda på i svaret till mig. Vad skulle det i så fall bestå av?Du sade att blev inkopplad . Menade dudå det faktum att när kom tillbaka från Pariskontaktades . Var det detta du menade?Richard Bouveng: Ja.Kurt : Så det var inte fråga om något annatinkopplande av ?Richard Bouveng: Nej.Kurt : Det är viktigt att vi får detklarlagt.Jag förstår att du har talat mycket med . Hanfick ta över ärendet efter det att kommit hemfrån . Har sagt till dig att styra hur UDH skulle hantera ärendet?Richard Bouveng: Nej, jag uppfattade inte i ärendet på det sättet. Det hade nu tagits över avMichael Sohlman.Kurt : Det var alltså en självständighandläggning av UDH sedan varit i och sedanLarsson sagt till honom att det fanns ett intresse på polsk sidaatt omstrukturera den polska industrin?Richard Bouveng: Det är min uppfattning.Kurt : Det förekom alltså, som du uppfattadedet, ingen styrning från sida av UDH:s och MichaelSohlmans handläggning?Richard Bouveng: Nej, jag uppfattade det så att MichaelSohlman till punkt och pricka uppfyllde alla önskemål.Då fanns ingen anledning till någon styrning.Kurt : Vad skulle önskemål habestått i?Richard Bouveng: Att skulle engageras.Kurt : Det som har redovisats här är alltsåatt befann sig i och talade med den polskeviceministern, och när han kom hem berättade han för MichaelSohlman att det fanns ett intresse på polsk sida. Det är väl enkorrekt beskrivning?Richard Bouveng: Nej, det är inte en korrekt beskrivning.Han säger att är ett ypperligt namn. Det är vaddet handlar om.Kurt : Har han sagt det till ?Richard Bouveng: Ja, självklart. Det är därför MichaelSohlman har tre sammanträffanden med där dediskuterar uppläggningen av projektet. Han har relaterat för migsina samtal med och de krav : Har sagt till dig attdet har gått till på det sättet?Richard Bouveng: Javisst.Kurt : Skulle det vara ministerstyre?Richard Bouveng: Ja, på det sätt som ärendet handladeshela vägen fram till beslutet uppfattade jag det så.Kurt : Då skulle det vara ministerstyre somdu ser det? Men det är inte säkert att det är ministerstyre ireell mening.Richard Bouveng: Det får någon annan avgöra.Kurt : Du har sagt under utfrågningen attBjörn representerade regeringen i . Jag vill vetavem som har givit honom uppdraget.Richard Bouveng: När kom hem från Paristalade han dels med sin egen statssekreterare , delsmed . Sohlman fick ett uppdrag att ta kontakt medWahlström. krävde då dels att få totalt fria händer,dels att få sköta det på egen hand och ha regeringens fullauppbackning -- annars ställde han inte upp. Han ville vara ledigunder sommaren för att segla.Kurt : Kan du inför utskottet säga att AllanLarsson eller något annat statsråd har givit i uppdragatt representera den i ?Richard Bouveng: Så uppfattades det av alla, och så är detväl också.Kurt : Men gäller min fråga dig: Kan du gåi god för att det var på det sättet?Richard Bouveng: Jag vet inte vad har sagttill i enrum, men jag vet vad sagt till : Du säger i utskottet att Wahlströmfått regeringens uppdrag att representera den svenska regeringeni . Jag ställer frågan konkret till dig: vilket statsrådhar givit den befogenheten?Richard Bouveng: Det kan inte vara någon annan än AllanLarsson.Kurt : Men du vet det inte?Richard Bouveng: var det enda statsråd somvar inkopplat på ärendet. Biståndsministern visste inte ens omärendet.Kurt : Vet du om har givit detbeskedet?Richard Bouveng: Jag vet i alla fall att harfått det beskedet av . Han kan väl inte hahandlat annat än på uppdrag av en minister, antar jag.Kurt : Så du vet att skulleha sagt till att han hade regeringens uppdrag?Richard Bouveng: Ja.Kurt : Det vet du?Richard Bouveng: Ja.Kurt : Då får vi möjligen fråga MichaelSohlman , för det har inte framgått av denutfrågning vi hade med honom.Thage G : Hur vet attbiståndsministern inte kände till ärendet?Richard Bouveng: Min minnesbild är attBiståndsdepartementet kopplades in mycket sent. Sedan har jagsett det i den officiella redogörelsen i promemorian från UD somlämnats över till KU. Där står det att biståndsavdelningeninformerades om detta ärende sent . Det tror jag varockså min uppfattning då. Vad UD:s biståndsavdelning självskrivit till KU stämmer med min bild, att biståndsavdelningenblev mycket sent inkopplad på detta ärende.Thage G : Sent , efter semestrarna?Richard Bouveng: Ja. Polackerna skulle ha varit iStockholm den 22 eller 23 augusti.Henrik S Järrel: Vet du om ställde som ettkonkret villkor för att över huvud taget åta sig uppdraget atthan skulle få fria händer? Vet du det, eller är det någontingsom du har hört?Richard Bouveng: Detta är vad harberättat. Det har jag skrivit i promemorian till mitt statsråd,att det var ett krav från att han skulle hatotalt fria händer att sköta uppdraget. Han ville inte bry sigom några petitesser.Henrik S Järrel: Du uppgav tidigare att ni förutsatte inominternationella sekretariatet i ditt departement, att MichaelSohlman mer eller mindre fick instruktioner av attsköta de vidare förhandlingarna med och sedankopplingen till och förmodligen ambassadör . Är deträtt uppfattat?Richard Bouveng: Ja.Henrik S Järrel: Har du själv under hand vid telefonsamtaleller vid samtal man och man emellan eller kvinna och kvinnaemellan fått kontakt med företrädare för Finansdepartementetunder den tid du handlade det här ärendet?Richard Bouveng: Jag hade enligt vad jag kommer ihåg ingasådana kontakter. Mina kontakter skedde med ,och handläggare på UD. Jag hade kanske någotsamtal eller medbiståndsavdelningen, men jag hade aldrig kontakt medFinansdepartementet.Henrik S Järrel: Du hade inte heller kontakt medambassadör ?Richard Bouveng: Nej, jag tror inte att jag hade någonkontakt med honom. Han var kanske hemma ,och då kanske jag träffade honom.Henrik S Järrel: Tycker du att du genom samtalen medMichael Sohlman fick klara indikationer på att han i sin turfått instruktioner av eller statssekreterare omhur man fortsättningsvis skulle handlägga Wahlströmsinblandning?Richard Bouveng: Jag blev informerad om hur ärendet kommitupp och om att det var på initiativ som MichaelSohlman handlade. För mig var det klart att uppslaget ochidéerna kom från och att dem.Henrik S Järrel: Fick du ett intryck vid samtalen medSohlman av att hade fortlöpande kontakt med ärendet?Richard Bouveng: Nej. Jag har inget intryck av att AllanLarsson ingrep mer aktivt i ärendet , utan detsköttes av . Det kom för mig som en överraskningnär jag i efterhand sett alla brev som bombarderade AllanLarsson med. Jag hade ingen aning om att de över huvud tagetfanns.Henrik S Järrel: Kan man påstå att ochSpin-Off fram till den tidpunkt när kom in på arenanåtnjöt stöd från officiellt svenskt regeringshåll i sinverksamhet?Richard Bouveng: Enligt vad jag förstår hade de arbetat iett eller med detta projekt. De hade informerat osslöpande och hade väl informerat UD löpande. Vi vet att de hadenära kontakt med ambassaden i . De hade gått så långt,att de hade diskuterat med BITS. Problemet var att BITS intehade några pengar. Polenbiståndet var litet, och många stod i köför att få pengar. och Spin-Off diskuteradeaktivt med alla parter.Henrik S Järrel: Är det ditt intryck att Scandiaconsultoch Spin-Off också hade stöd formellt sett från polskamyndigheter?Richard Bouveng: Det kan jag inte svara på, men jag utgårfrån att de hade aktivt stöd av alla svenska myndigheter. I ochmed att de hade verkat så länge i antar jag att de åtnjötförtroende också där.Henrik S Järrel: Allt detta raserades i och med att BjörnWahlström kom in?Richard Bouveng: Jag och mina medarbetare på departementetupplevde det som frustrerande. Vi hoppades i det längsta attScandiaconsult skulle få åtminstone något uppdrag för att kunnafå igen de pengar de hade lagt ned.Ylva : En del av dem som har utfrågats iutskottet har velat göra gällande att varinkompetent i sammanhanget och en småhandlare som inte allsräknades utan att det enda alternativet var NLK-Celpap. Men vihar uppgifter om att ändå har omstruktureratstålindustrin i och Ungern.Vad är din uppfattning om kompetens påområdet?Richard Bouveng: Min uppfattning är att ärett av landets bästa konsultföretag, dessutom ett stort företag,som har hög kompetens framför allt på stålområdet. Som nämndeshär hade det gjorts studier tidigare i bl.a. -- denungerska stålindustrin är också föremål för omstrukturering.Vad gäller skogssidan är situationen annorlunda, har jagförstått. Det var väl därför som företaget fanns med ibilden.Ylva : Enligt din uppfattning är Scandiaconsultväl ägnat att göra studien och skulle ha klarat av uppdraget?Richard Bouveng: Ja. Annars hade inte de här företagenfått regeringens uppdrag under ett eller i sinaaktiviteter i . Normalt brukar man inte främja någontingsom man på förhand vet är misslyckat. De hade förtroende hosalla parter enligt vad jag förstår.Ylva : Fick du någon förklaring, varför ärendetinte överlämnades till biståndsministern förrän ? Dethade då gått mer än . Fick du någon förklaring tilldet?Richard Bouveng: Nej, jag fick aldrig någon förklaringtill varför det behandlades på detta sätt.Ylva : Men det diskuterades?Richard Bouveng: Ja. Det var ju anmärkningsvärt att de somhade hand om pengarna inte fick vara med och bestämma hurpengarna skulle användas. Polenbiståndet var hårt ansträngt. PåBITS fanns en ram på 270 miljoner, och många företag stod i kömed massor av projekt. Avtalet tecknades väl omPolenbiståndet, och det står i avtalet att pengarna skulleanvändas för miljövårdsprojekt. BITS svämmas över av svenskaförfrågningar om att arbeta i med olika projekt. Det harinverkat i högsta grad. Det var inga små pengar det var fråga om-- . Det var väl konstigt attbiståndsavdelningen inte fick vara med och bestämma om sina egnapengar.Thage G : Ni har under utfrågningen fällt mångaomdömen om direktör . Hur ofta träffade ni honom?Richard Bouveng: Som jag sade i inledningen tror jag attjag aldrig träffat , och jag tror att jag helleraldrig personligen har träffat . Vad jag har sagtom är väl mest att han åtnjöt stortförtroende i departementet. Jag hörde ofta att man refereradetill hans insatser i svenskt näringsliv och i statliga företagpå stålsidan och skogssidan. Det är väl närmast det som jag harrelaterat.Thage G : Så ni har inga negativa omdömen om BjörnWahlström?Richard Bouveng: Jag har inte träffat , såjag har inte kunnat bilda mig en uppfattning om honom.Thage G : Eftersom ni fällde så många omdömen omBjörn , drog jag slutsatsen att ni träffat honom ofta.Richard Bouveng: Nej, det har jag inte gjort.Thage G : Ni sade också att ni i det längstahoppades inom Industridepartementets internationella sekretariatatt skulle få anbudet. Varför gjorde ni justdetta val mellan två svenska företag? Ni svarade tidigare på enfråga av mig, att ni inte tog ställning mellan svenska företag.Richard Bouveng: Innan kom in i bildenhade jag inget intryck av att något annat svenskt företag underså hade bearbetat det här projektet. Vi tyckte att detskulle vara roligt om långt och troget arbete skulle belönas.Thage G : Det är inte ovanligt att svenska företagkonkurrerar med varandra på utlandsmarknader.Richard Bouveng: Det är inte ovanligt. Men i det härfallet upplevde jag att det inte fanns någon annan änScandiaconsult, som ambassadör stödde och försökte hjälpa.Thage G : Varför tog ni ställning just förScandiaconsult före Celpap?Richard Bouveng: Vi tog inte ställning för Scandiaconsultföre Celpap. Vi tyckte bara att det borde bli en fairanbudsupphandling där man kunde bedöma anbuden mot varandra. Såskedde inte i det här fallet. fick inte ens denchansen.Thage G : Ni sade att ni i det längsta hoppadesatt skulle få anbudet. Det måste basera sig pånågonting.Richard Bouveng: Jag hänvisar till den promemoria som jagläste upp. Vi hoppades i det längsta att de skulle få någontingpå stålsidan när skogssidan hade försvunnit.Thage G : Det var alltså stålet somförhoppningarna gällde och inte skogen?Richard Bouveng: Just det.Hans Göran : Du har utförligt talat om dinakontakter med statssekreterare . Har du till Sohlmanframfört de invändningar som du gör mot projektet, och i såfall: när och på vilket sätt gjorde du det? Vilken var Sohlmansreaktion, om du framförde det?Richard Bouveng: Vi framförde från vårt departement tillUD:s handelsavdelning att vi tyckte det var olyckligt attScandiaconsult försvann. Om det framfördes till till hans bror kan jag inte säga.Hans Göran : Då måste jag ställa en följdfråga:betyder ditt svar att du inte kan närmare precisera, oavsett vemav de två det gäller, att du har framfört dina invändningar? Mankan få intrycket nu att du gör efterrationaliseringar. Om dethade varit så allvarliga invändningar som du antyder här vidbordet , borde du väl ha framfört dem till endera ellerbåda.Richard Bouveng: Vi satt i östsamordningsgruppen ochstatssekreterargruppen. Jag kan inte komma ihåg vid vilketsammanträde jag framförde invändningarna och vilka som varnärvarande. Statssekreterargruppen leddes av ochöstsamordningsgruppen av . Jag kan inte komma ihåg exaktvid vilket sammanträde jag framförde det -- jag kommer bara ihågatt vi framförde det. Det var någonting som var bekant också förhandelsavdelningen. Det var ingenting nytt, utan de visste vadsom pågick och att och Spin-Off hade lagt nermycket energi på detta projekt.Hans Göran : Har jag uppfattat det rätt, att du intekan ange när, var eller hur de här invändningarna har framförts?Richard Bouveng: Jag kan bara erinra mig att de harframförts, men inte när och hur.Thage G : Ert statsråd var alltså ovetande om eraerinringar? De framfördes inte vid gemensam beredning, och i denpromemoria som ni citerade som svar på frågaframkom det heller inte. Ni behöll era erinringar för er själv?Richard Bouveng: De erinringar vi hade diskuterade viinternt, och vi talade också med UD:s handelsavdelning om dem.Thage G : Men de fördes inte upp på ministernivå?Richard Bouveng: Nej.Simon Liliedahl: Vid tidigare utfrågningar har framgåttatt polackerna satte det största värde på att hade medsig en rådgivande grupp där sex av mest framståendeföretagsledare ingick. Diskuterade ni inte i samarbetsgruppenvärdet av att den rådgivande gruppen fanns med i bilden?Richard Bouveng: Jag kan inte erinra mig att vidiskuterade värdet av den. Jag kan bara erinra mig att viinformerades om att avsåg att bilda en sådangrupp. Jag har för mig att vi skrev ner vilka som skulle ingå igruppen.Simon Liliedahl: Det har vi fått uppgift om, så det vetvi.Men tyckte inte du, när man skulle värdera motWahlströmgruppen, att det var en viktig och tung faktor att sexav bästa industriledare skulle hjälpa till att sättastil på den polska industrin, i ett närområde till ?Richard Bouveng: Det var naturligtvis en sak som gavytterligare prestige åt och hans projekt, ochdet var väl tänkt som sådant, eftersom där skulle sittaframstående företrädare för näringslivet.Simon Liliedahl: Man kan också tänka sig att regeringentyckte att det var av värde att man skulle hjälpa till attrekonstruera industri?Richard Bouveng: Ja, det är min uppfattning.Bengt : När vi förde resonemangen i påhösten 1989 och var det centrala en miljöinsats iPolen -- miljön skulle förbättras i och därmed i Östersjönoch påverka också vårt närområde.Har du någon bedömning av hur mycket som har gjorts för miljöni med de här 30 miljonerna? Vilka förbättringar har skettgenom NLK Celpaps insats och senare insats?Skulle det eventuellt ha kunnat bli bättre om Scandiaconsultvarit inblandat?Richard Bouveng: Det är en svår fråga, som kräverexpertkunskap och kunskaper om vad som hände efter kontraktetoch hur Celpap skötte uppgiften. Det har jag ingen uppfattningom. Det enda man väl kan reagera mot var att det fanns en mängdmiljöprojekt, varav en del fick strykas på grund av det härprojektet. Det fanns redan i BITS en lång lista övervattenreningsverk och annat. 270 miljoner var en droppe i havetjämfört med totala behov på miljöområdet.Bengt : Det var en droppe i havet, och det användesinte i någon större utsträckning för att förbättra miljön.Öberg skrev ett meddelande tillfinansministern och kabinettssekreteraren, där han sade attWahlström nog har tolkat sitt engagemang i denna fråga som någotav ett regeringsuppdrag, och han önskar därför få klartdefinierat vad hans mandat är.Det här kan tyda på att han formellt inte hade någotregeringsuppdrag, utan man hade tillfrågat honom om han villeresa ner och informera sig och att uppdraget i så fall senareskulle preciseras. Är det en möjlig tolkning av skrivningen?Richard Bouveng: Ja, det kan vara en möjlig tolkning. Närhan fick mandatet kan jag inte säga, men det kan ha varit engradvis process.Bengt : Det kan vara så att det är i första handBjörn som har uppfattat det så att han haft ettregeringsuppdrag, men i realiteten har han bara blivittillfrågad om han är intresserad?Richard Bouveng: Jag kan inte svara på vad som skedde ikontakterna. Jag kan bara svara på vad jag har fått höra. OmMichael Sohlman och har missförstått varandraoch om har övertolkat det mandat han hade kanjag inte avgöra. Det har säkert förekommit många missförstånd iden här affären.Thage G : Jag har inga fler talare anmälda. ÖnskarRichard Bouveng tillfoga någonting till svaren?Richard Bouveng: Jag vill bara avslutningsvis säga att jaginte hade tänkt mig att jag skulle bli inblandad i affären. Somgammal statstjänsteman hade jag tänkt hålla mig utanför, menRune hade vänligheten att hänvisa till mig. Deringde och intervjuade mig, och då blev jaginblandad i affären.Thage G : Vi tackar förvänligheten att ställa upp.Konstitutionsutskottet1993-04-13Kl. 19.00--21.16Bilaga B 15Offentlig utfrågning av direktören angåenderegeringens handläggning av svensk hjälp till skogsindustrinm.m. i PolenThage G : Utfrågningen gäller granskningsärende nr6, regeringens handläggning av svensk hjälp till skogsindustrini Polen.Jag hälsar direktör välkommen till utskottet.Direktör vill utnyttja sin möjlighet att göra eninledning innan vi börjar ställa våra frågor.Björn : Först vill jag säga att jag är tacksamatt den här frågan efter en hård presskampanj nu kommer till KU.Jag har ingenting att dölja.Först några ord om min bakgrund.Jag har tillbringat halva mitt liv i skogsindustrin. Jag var20 år i SCA och lämnade SCA 1976, då jag var vice VD. Jagarbetade delvis med marknaden och delvis med produktionen ochbodde i Tyskland.Den andra halvan av mitt liv har jag tillbringat i andraråvaruindustrier -- stålindustrin och malmindustrin vid , -- sedan en liten snutt i Nordbanken. Jag är medandra ord privilegierad att ha fått vara med i de finastesvenska näringarna.Min relation till började , när han varombudsman i Metall -- jag nämner det, eftersom det här förhöretgäller hans göranden och låtanden. Han var min motpart vidförhandlingarna om bildandet av Svenskt Stål som facketsrepresentant. Han satt där , och sedan kom han tillolika ställen där jag hade kontakt med honom. Jag har storrespekt för hans sakkunskap och professionalism. Det var mångasvåra frågor när vi bildade Svenskt Stål som han förde till enhygglig lösning.Jag var VD för till 1981, och sedan gick jag övertill . Jag kom tillbaka 1986, då vi bildade en ny styrelse.Jag var då angelägen om att få med honom i styrelsen, intedärför att han var chef för , utan därför att jag tyckte attdet var viktigt att ha med någon i styrelsen som kände till dearbetsmarknadsmässiga synpunkterna och hade facklig relevans.Vi har haft ett samarbete där. Sedan bad han mig så småningomatt gå in som ordförande i har aldrig haft någon personlig relation till AllanLarsson, lika litet som till många andra politiker som jagkänner väl, men jag har stor respekt för honom och betraktarhonom som en god professionell rikspolitiker.Innan jag går in på händelseförloppet skulle jag vilja säganågot allmänt om skogsindustrin och stålindustrin i Polen.En gång arbetade jag med att sälja massa och papper i åtSCA, så jag var inte utan kunskap om polsk skogsindustri. Denpolska stålindustrin hade jag naturligtvis studerat från för att se om det fanns någonting som vi skulle kunnaha nytta av, men det fanns det inte.Om man först ser på skogsindustrin, kan man säga attskogsindustrin i har en stor potential för framtiden. Detfinns stora skogstillgångar, och det finns gammal kunskap ommassa- och papperstillverkning. är inget u-land när detgäller skogsindustrin, men industrin har under kommunistregimenssenare år blivit svårt eftersatt. Man har haft brist påteknologiska kunskaper och man har inte så stor kunskap omindustrins utveckling, som gick snabbt under 60-, 70- och80-talen. Min erfarenhet gällde de stora skogligastrukturförändringarna i SCA. Man kan säga att skogsindustrin iPolen står nivå om man jämför med svenskskogsindustri: små, dåliga enheter, ingen miljörening, mycketeftersatt, splittrad och gammal industri.Skogstillgångarna har utretts via i ett paromgångar. Det finns överskott på skog i . Polackerna skulleegentligen behöva ta vara på skogen bättre än de gör.Industrin är gammal och splittrad, såsom jag sade. Det finnsbara tre större industrikomplex, men det finns mer än 30massaenheter med en produktion på omkring , som ärhelt obsoleta. En massafabrik i dagens värld skall tillverka300000 eller sannolikt 400000 årston för att vara lönsam.Det finns mer än 150 pappersmaskiner. Den störstapappersmaskinen är mindre än den minsta skandinaviska. Enpappersmaskin måste numera tillverka minst 150000 årston föratt vara lönsam. Jag nämner de här siffrorna för att ni skallförstå att skogsindustrin i har en väldig potential, menden har ingen chans att hävda sig i ett konkurrensutsatt system.Miljöproblemen är enorma. I de flesta fall kommer vatten in påena sidan och går ut på den andra sidan av fabriken. Det gårinte att lösa det problemet genom att bygga in ett reningsverk ien fabrik på -- det vore bortkastade pengar.Det är inget fel på ingenjörskunskaperna. har duktigaingenjörer, men deras teknologiska kunskaper på skogsområdet harsläpat efter. De har haft svårt att få internationellakontakter, och på grund av bristen på utländsk valuta har maninte annat än i undantagsfall kunnat köpa maskindelar för attförnya sina enheter.Å andra sidan är det enda land i som kan växaskogsindustriellt. Efterfrågan på skogsindustrins produkter är iväxande och kommer att vara det på grund av befolkningstillväxtoch av andra skäl. Närheten till gör att har ettmycket gynnsamt marknadsläge. På lång sikt har skogsindustrin enoerhörd potential för landet, och politiskt är det viktigt förpolackerna att få i gång någonting som kan ge tillväxt ochframtidstro.Med stålindustrin är det precis omvänt -- den utgör ett mycketstort negativt problem. tillverkar 15--18 miljonerton stål -- tillverkar mindre än 4 miljoner ton.Stålindustrin i kom till för att försörja hela Östeuropamed stål framför allt till krigsindustrin, så man har en alltförstor rock. Och inte bara det -- man har för många anställda. Manhar mer än 125000 anställda i stålindustrin. Med modernteknologi och med anpassning till en ny industristruktur skulleman kanske behöva 20000 anställda.