bet · GG01UU19 · 1993-05-06 00:00:00 — Även detta bör ges regeringen till känna.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:25. beträffande minoratt med bifall till motion 1992/93:U402 yrkande 2 och 3 och medbesvarande av motionerna 1992/93:U402 yrkandena 1 och 4--6, 1992/93:U404yrkande 12 samt 1992/93:U407 yrkandena 1--3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Bertil Måbrink (v) anför:Nationella och internationella konflikter (mom. 1)Den blodiga tragedin i Bosnien får inte upprepas på andra håll, där latentanationella och internationella konflikter hotar att övergå i militärt våld.Enbart i finns ett 70-tal sådana konflikthärdar.Fredsforskare hade varnat för konfliktriskerna i samband medJugoslaviens upplösning. Men inga insatser gjordes för att förhindra att debröt ut. Det räcker uppenbarligen inte med forskning, om politikerna intehandlar.Vänsterpartiet föreslog att tar initiativ till en studie om vilkainsatser som behövs för att undanröja de latenta konfliktorsakerna, och attdenna bör leda till någon form av konfliktförebyggande givarmöte.Jag anser att med bifall till motion 1992/93:U258 (v) yrkande 15som sin mening bör ge regeringen till känna vad ovan anförts om svensktinitiativ till en studie av vilka insatser som behövs för att undanröja latentakonfliktorsaker.Svensk säkerhetspolitik (mom. 11)anser att den svenska säkerhetspolitiken inte skall bygga påmedlemskap i unionen. Neutralitetspolitiken skall upprätthållas medalliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Endast ett kollektivtsäkerhetssystem omfattande hela kan ge stabilitet i det nya , dvs.ESK.Därför anser jag att med bifall till motionerna 1992/93:U258 (v)yrkande 18 och 1992/93:Fö318 (v) yrkande 1 som sin mening bör ge regeringentill känna vad ovan anförts om neutralitetspolitiken.Kärnvapen till sjöss (mom. 16)Kärnvapnen i närområde har minskat i antal för vissa slag. Mensjöburna kärnvapen finns kvar. Huruvida sådana vapen medförs vid besök avutländska örlogsfartyg i svenska hamnar, får vi inte veta. Kärnvapenstaternahar som praxis att varken bekräfta eller dementera förekomsten av kärnvapenombord. anser att vi har rätt att kräva större öppenhet. Vianser att bör begära skriftliga garantier för att vår kärnvapenfrihetverkligen respekteras, och att skall ta upp denna fråga i ESK för attfå en överenskommelse om att kärnvapenstaterna skall respektera dekärnvapenfria staternas status.Jag anser därför att med bifall till motion U406 yrkande 1 som sinmening bör ge regeringen till känna vad ovan anförts om att den som villkor förfrämmande örlogsbesök bör begära skriftliga garantier för att de gästandefartygen inte är utrustade med kärnvapen.Jag anser även att med bifall till motion U406 yrkande 2 som sinmening bör ge regeringen till känna vad ovan anförts om svenskt initiativ i ESKom en överenskommelse om att respektera de kärnvapenfria staternas status.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom. 1, 11 och 16borde ha hemställt:1. beträffande nationella och internationella konflikteratt med bifall till motion 1992/93:U258 yrkande 15 och medanledning av motion 1992/93:U404 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,11. beträffande svensk säkerhetspolitikatt med bifall till motionerna 1992/93:U258 yrkande 18 och1992/93:Fö318 yrkande 1 och med avslag på motion 1992/93:U408 yrkande 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,16 beträffande kärnvapen till sjössatt med bifall till motion 1992/93:U406 yrkande 1 och 2 samt medbesvarande av motion 1992/93:U404 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts.Särskilt yttrandeFredsbevarande och fredsskapande styrkor (mom. 13)(nyd) anför:Ny demokrati anser att bör verka för att en internationell,fredsskapande militär styrka upprättas och underställs FN:s säkerhetsråd.Samtidigt måste den accepteras av medlemsländerna somhögsta organ för lösning av internationella konflikter.Sverige måste självklart vara berett att -- tillsammans med andra stater --ingripa för att lösa pågående konflikter även då öppna strider förekommer.Ingripande bör ske med trupp, inte bara med diplomatiska uttalanden.En internationell militär styrka, som kan ges en roll liknande den sompolisen har i en enskild stat, bör bildas . kan ochbör spela en aktiv och pådrivande roll i denna fråga.Försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU7y Svensk frivillig fredsstyrkaTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett försvarsutskottet tillfälleatt avge yttrande över motion 1992/93:409 yrkande 4.BakgrundAllmäntSedan år 1948 har FN organiserat 27 fredsbevarande operationer, varav åttabara . Över 50000 militärer och 10000 civilatjänstgör nu i fredsbevarande operationer på fem kontinenter. Kostnaden var ca3 miljarder dollar , fyra gånger högre än den tidigare noterade högstaårskostnaden.Merparten av de FN-operationer som startats är av dettraditionella fredsbevarande slaget (peace-keeping). Detta innebär bl.a. attberörda parter har givit sitt samtycke till operationen och att de i princip ärberedda att samarbeta med FN. En ny form av fredsbevarande operationer ärinsatser i preventivt syfte. En fredsbevarande styrka sänds ut till ett områderedan innan en konflikt brutit ut för att genom sin blotta närvaro ha enåterhållande verkan på parterna. Den grupperade nordiska bataljonen iMakedonien är det första exemplet härpå.Ett antal beslut av har emellertid ocksåvisat att en glidning är på gång från traditionella fredsbevarande operationermot militära insatser under stadgans kapitel VII. I denna typ av operationerbehövs formellt inte parternas samtycke, eller ens vilja att samarbeta med FN.Tvärtom, kan det ofta gälla att genom olika grader av tvång försöka förmå eneller flera parter att agera på visst sätt.Kriget i före detta och svälten i hör till de faktorersom givit ny intensitet till den internationella debatten om kollektiv säkerhetoch möjligheter att agera genom FN för att komma till rätta med hotandesituationer. FN:s generalsekreterare, , har i sin rapportförespråkat såväl att militära styrkor ställs tillFN:s förfogande på permanent basis som att en ny typ av styrkor skapas som medkort varsel kan sättas in för att tvinga parterna att respektera t.ex. enöverenskommelse om eldupphör.Några konkreta erfarenheter från renodlade FN-operationer under kapitel VIIfinns egentligen ännu inte. De mer spektakulära militära insatserna undersenare år -- utdrivandet av från och operationer för att säkrabiståndet till -- var visserligen auktoriserade av säkerhetsrådet underkapitel VII, men genomfördes i ingendera fallen av FN utan av USA-leddakoalitioner.Enligt bedömning av den svenska FN-delegationen torde det inom överskådligframtid inte finnas förutsättningar att medlemsstater sluter avtal medsäkerhetsrådet -- enligt kapitel 43 i -- om att ställa trupp tillFN:s förfogande för militära insatser under kapitel VII. Det bedöms inte hellertroligt att det kommer att skapas några permanenta FN-styrkor undergeneralsekreterarens befäl. Det bedöms dock finnas goda möjligheter tillförbättringar för att öka tillgängligheten av trupp för fredsbevarande(peace-keeping), kanske också fredsframtvingande (peace enforcement),operationer inom ramen för gällande praxis. Ansvaret för att genomföra dessaförbättringar ligger i hög grad hos medlemsstaterna.Svenska FN-insatserEnligt den nya lagen (1992:1153) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands,som gäller från , finns möjlighet för regeringen att efterframställning från FN eller ESK ställa personal ur den utlandsstyrka somenligt lagen skall finnas organiserad inom försvarsmakten till förfogande föratt delta i fredsbevarande verksamhet.I lagen anges att högst 3000 personer ur utlandsstyrkan fårtjänstgöra utomlands i väpnad tjänst.Det svenska deltagandet i fredsbevarande insatser ligger sedan senare delen av1980-talet på tämligen nivå om 700--1000 man. var Sverigestörst bland FN:s truppbidragsgivare. Mot bakgrund av den stora ökningen avFN:s fredsfrämjande insatser intog 29:e platsen i FN:s"rankinglista". Det svenska deltagandet i FN-operationer har i februari 1993ökat till knappt 1200 personer med en årskostnad om ca 520 miljoner kronor.För närvarande gäller att försvarsmakten skall ha beredskap för ytterligareinsatser utomlands med skytteförband på 200 personer och 20 militäraobservatörer och civilpoliser.Fr.o.m. /94 finansieras deltagande i FN:s och ESK:sfredsfrämjande verksamhet över huvudtitel. Följandeanslag berörs:B 1. (bidrag till de obligatoriska kostnadernaför FN:s fredsbevarande operationer. )B 9. (Kostnader i och utomlands för Sverigesdeltagande med personal i FN:s fredsbevarande operationer. )C 1. (Kostnader för FN:s civila insatser för fred ochåteruppbyggnad inom ramen för FN:s fredsbevarande operationer. Medlen avses förinsatser i . Undantagsvis kan medlen användas för liknande insatser iESK:s regi. )MotionenI partimotion U409 (s) föreslås att regeringen inleder enplanering för en frivillig fredsstyrka av brigadstorlek. Denna fredsbrigad börfinansieras inom det befintliga försvarsanslaget.Som bakgrund till förslaget anförs bl.a. följande:I juni 1992 presenterade generalsekreterare det mestgenomarbetade och detaljerade förslaget om fredsbevarande operationer i en nytid. Hans "Dagordning för fred" var en enträgen uppmaning till världssamfundetatt inte låta en historisk chans gå till spillo. Han konstaterade attvilligheten hos medlemsstaterna att delta i fredsbevarande operationer varstor. Men beredskapen, att ställa upp med erforderlig snabbhet och med despeciella och varierande typer av förband som olika situationer kan kräva,saknades. föreslog därför att medlemsländerna vidtog åtgärder somökade förmågan att snabbt kunna tillmötesgå förfrågningar om fredsbevarandeinsatser.I och har man vidtagit åtgärder som är direkt relaterade tillBoutros-Ghalis "Dagordning för fred". Man understryker nödvändigheten av attanpassa försvarsmakten till det förändrade världsläget.I utvidgar man den norska FN-beredskapsstyrkan från 1330 till 2000man, vilket är på samma nivå som finns i . Regeringen understryker i sinproposition "Beredskap för fred -- Om framtida militära FN-engagementoch FN:s roll som konfliktlösare", att fortsatt gäller frivillighet fördeltagande och att kostnaderna skall rymmas inom gällande försvarsram. Manföreslår vidare inrättandet av ett nationellt kompetens- operationer. har man erbjuditFN att till institutet anknyta ett internationellt center med samma syfte.I har man gått ännu längre. Inom ramen för nyaförsvarsavtal /94 har samtliga partier överenskommit om upprättande aven dansk internationell fredsstyrka. Med direkt referens till Boutros-Ghalisappell kommer att förbereda en styrka av brigadstorlek, ca4500 man, för fredsbevarande och fredsskapande insatser.Det har med all önskvärd tydlighet framgått av generalsekreterarens rapportoch uttalanden, att medlemsstaternas förmåga att på ett snabbt ochändamålsenligt sätt möta en ny tids utmaningar inte är tillfredsställande.Mycket mänskligt lidande, konflikter och krigshandlingar skulle ha kunnatundvikas, om FN haft tillgång till insatsberedd personal. För att klara dessaangelägna uppgifter krävs att medlemsstaterna inte bara har beredskap förtillfälliga insatser utan också inrättar allsidigt utbildade, permanentastyrkor för FN-insatser.I motionen hemställer motionärerna i yrkande 4, med hänvisning till detanförda, att som sin mening ger regeringen till känna att den snarastbör inleda planeringen för upprättande av en svensk frivillig fredsstyrka avbrigadstorlek för fredsbevarande insatser i enlighet med vad som anförts imotionen. I partimotion Fö316 (s), som avses behandlas i betänkande 1992/93:FöU9,berörs frågan i samband med att några utgångspunkter för framtida förändringarav försvaret redovisas enligt följande:Vi är naturligtvis inte främmande för att krigsorganisationen kan komma attkrympas ytterligare när nästa försvarsbeslut tas 1997. Enligt många bedömare ärexempelvis 16 brigader en större organisation än som långsiktigt kan förnyasutan kraftigt höjda försvarsanslag . Eftersom längrepolitiska förvarningstider förutses kan förmågan till återtagning komma attprioriteras högre. Det kan också bli aktuellt att omvandla enbrigad till en frivillig "FN-brigad", som kan mobiliseras med kort varsel, närFN:s säkerhetsråd begär det. Erfarenheterna av den verksamhet i FN:s tjänst somutförs av civila myndigheter, t.ex. , är goda och kanytterligare utvecklas.FörsvarsutskottetUtskottet vill inledningsvis framhålla att har en lång tradition avmedverkan i FN:s fredsbevarande styrkor. Betydelsen av dessa insatser är stor.Utskottet kan konstatera att regeringen givit Överbefälhavaren iuppdrag att redovisa vilka konsekvenser och eventuellakostnadsökningar det innebär att utöka det nuvarande resultatkravet till attomfatta en infanteribataljon om ca 700 personer med flexibilitet avseendeuppgifter och 50 militära observatörer/monitorer. Överbefälhavaren skall vidsamma tillfälle redovisa en plan för uppsättning av ett särskilt förband förbeväpnad eskort- och transporttjänst redan under /94.Utskottet finner att det i liksom i andra länder vidtas åtgärder föratt förbättra beredskapen att medverka i FN:s fredsfrämjande insatser.Regeringens initiativ har enligt utskottets mening rätt inriktning. Enligt vadutskottet har erfarit kommer mer långsiktiga frågor, såsom det föreslagnaupprättandet av en brigad för frivillig FN-tjänst, att behandlas iförberedelserna inför nästa försvarsbeslut.Utskottet anser att motionärernas syfte i betydande utsträckning kan kommaatt tillgodoses genom de olika åtgärder som vidtas. Något uttalande avriksdagen är därför inte påkallat.Stockholm den 30 mars 1993På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), WiggoKomstedt (m), (), (), (), GunhildBolander (c), (), (), (nyd),(), (), (), (),(), () och ().Innebörden av vissa förkortningarC-vapenavtalet FN:s konvention mot kemiska vapenCD i GenèveCTBT avtal om fullständigt stopp för alla kärnvapenprovEG/EU Europeiska gemenskapen/Europeiska unionenESK Europeiska säkerhetskonferensenGEF Global Environment FacilityIAEA Internationella atomenergiorganetIMO Internationella sjöfartsorganisationenMR mänskliga rättigheterNNSC de neutrala staternas kontrollkommission (i )NPT fördraget om icke-spridning av kärnvapenSTART I Treaty on the Reduction and Limitation of StrategicOffensive Arms; avtal 1991 mellan och Sovjetunionenom begränsning av strategiska kärnvapen. Genom det s.k.Lissabon-protokollet 1992 blev även , Vitrysslandoch parter till avtalet.START II Treaty on Further Reduction and Limitation of StrategicOffensive Arms, avtal 1993 mellan och ombegränsning av strategiska kärnvapen.UNCED FN:s konferens om miljö och utvecklingUNDC FN:s nedrustningskommissionUNIIMOG FN:s militära observatörsgrupp i och IrakUNSCEAR FN:s vetenskapliga kommitté för atomstrålningensverkningarUNTAG FN:s Namibiakår. Sammanfattning 1Motionerna 11 Den internationella bakgrunden och säkerhetspolitik 51.1 Propositionen (prop. 1992/93:100 bil. 4, s. 1--38) 51.2 Nedrustningsåtgärder 91.3 FN:s roll m.m. 111.4 Säkerhet och samarbetsmönster i 151.5 Svensk säkerhetspolitik 182 och internationella nedrustningsansträngningar 242.1 Fullständigt provstoppsavtal 242.2 Studiet av de miljömässiga konsekvenserna av kärnvapen 252.3 Kärnvapen till sjöss 262.4 Internationella åtgärder mot och kontroll av kärnvapen 282.5 kärnkraft 302.6 Radiologiska vapen, laservapen m.m. 312.7 Icke-spridningsfördraget (NPT) 322.8 Internationell vapenhandel m.m. 332.9 Minskade utgifter för konventionella rustningar 342.10 Militära resurser och miljön 352.11 Överföring av militära resurser till andra ändamål 362.12 m.m. 382.13 Verifikationsfrågor m.m. 402.14 41Hemställan 41Reservationer 441. Nationella och internationella konflikter (mom. 1) 442. Anslag för gemensam säkerhet (mom. 2) 453. En kärnvapenfri zon i (mom. 9) 454. Översyn av den svenska utrikespolitiken (mom. 12) 465. Fredsbevarande och fredsskapande styrkor (mom. 13)466. Kärnvapen till sjöss (mom. 16) 477. Internationella åtgärder mot och kontroll av kärnvapen (mom. 17) 478. Internationell vapenhandel (mom. 21) 489. Militära resurser och miljön (mom. 23) 4910. (mom. 25) 49Meningsyttring av suppleant 50Särskilt yttrande 51Försvarsutskottets yttrande 52Innebörden av vissa förkortningar 56