bet · GG01KU27 · 1993-03-23 00:00:00 — I detta betänkande behandlas budgetpropositionens förslag tillanslag till och , driftsstödtill dagspressen, utvecklingsstöd till dagspressen, täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen,distributionsstöd till dagspressen, stöd till radio- ochkassettidningar samt bidrag till och litteratur. Vidare behandlas 16motionsyrkanden som väckts med anledning av förslagen. Utskottethar tillstyrkt propositionens förslag och har avstyrkt samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till en planerad översynav dagspressens situation. Till betänkandet har fogats trereservationer av de socialdemokratiska ledamöterna och femreservationer av ledamoten från Ny demokrati. Vidare föreliggeren meningsyttring (v).ELFTE HUVUDTITELN I proposition 1992/93:100 bilaga 12 () harregeringen föreslagit att riksdagengodkänner att den övergripande målsättningen förPresstödsnämnden och skall vara i enlighetmed vad som i propositionen förordats (punkt C 5, 1),till och /94 anvisar ett ramanslag på (punktC 5,2),godkänner vad i propositionen förordats om en förändring avreglerna för stöd till tidningar på andra språk än svenska(punkt C 6, 1),till Driftsstöd till dagspressen för /94anvisar ett förslagsanslag på (punkt C 6, 2),till Utvecklingsstöd till dagspressen för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på (punktC 7),till Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tilldagspressen för /94 anvisar ett förslagsanslagpå (punkt C 8),till Distributionsstöd till dagspressen för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på (punkt C9),till Stöd till radio- och kassettidningar för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på (punkt C10),godkänner den övergripande målsättningen för och inriktningenav verksamheten med utgivning av lättläst nyhetsinformation ochlitteratur enligt vad som förordats i avsnittet Slutsatser(punkt C 14, 1),till Bidrag till nyhetsinformationoch litteratur för /94 anvisar ettreservationsanslag på (punkt C 14, 2). 1992/93:K804 av i (kds) och LarsStjernkvist (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förändraderegler för stöd till radio- och kassettidningar.1992/93:K811 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett högre stödbelopp för taltidningar.1992/93:K812 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat stöd till radio- och kassettidningar.1992/93:K813 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat stöd till LL-stiftelsen.1992/93:K815 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen expertutredning om sanering av vissa dagstidningars ekonomi.1992/93:K816 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten via börbekosta produktionen av ytterligare en kassett/dag ur och SvDför att de synskadade skall kunna få tillgång till ett merheltäckande dagstidningsmaterial.1992/93:K817 av m.fl. (s) vari yrkas1. att till Utvecklingsstöd till dagspressen /94 anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om presstödet i nästkommande års budget,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en parlamentarisk utredning omdagspressens villkor.1992/93:K820 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett detaljerat förslagtill en successiv avveckling av presstödet till dagspressenunder en treårsperiod,2. att till driftstöd för dagspressen anvisar294000 (elfte huvudtiteln ),3. att till utvecklingsstöd för dagspressen anvisar5 (elfte huvudtiteln ),4. att till distributionsstöd till dagspressenanvisar (elfte huvudtiteln ),5. att till och Taltidningsnämndenanvisar (elfte huvudtiteln ).1992/93:K823 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till taltidningsutgivning förendagstidningar.1992/93:K825 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utökning av kretsen av berättigade tilltaltidningsabonnemang och en ändring i förordningen om statligtstöd till radio- och kassettidningar. Presstödet i allmänhetPropositionenKulturministern delar bedömning att detprimärt måste ankomma på de enskilda tidningsföretag som trotsomfattande presstöd har uppvisat förluster att söka lösningar påproblemen. Nämnden angav att det förhållandet att ett stortantal av de företag som uppbär driftsstöd visat förlust år 1991i och för sig talar för en höjning av driftsstödet men att detrådande statsfinansiella läget inte medger detta. Det direktapresstödet bör enligt kulturministern tills vidare utgå i sammaformer och enligt i huvudsak samma regler som för närvarande.Hon är emellertid inte beredd att formulera en målsättning förhela perioden /94--1995/96. Skälen för detta är bl.a. attStatskontoret på uppdrag av för studier ioffentlig ekonomi () utreder presstödet ochdess effekter och att denna utredning bör avvaktas, liksom denutvärdering av utvecklingsstödets betydelse för dagstidningarnasekonomi som nämnden aviserat.MotionernaI motion K817 av m.fl. (s) begärs en bredgenomgång av dagspressens villkor under återstoden av (yrkande 3). En sådan bör enligt motionärerna syfta till attsäkra mångfalden i pressen och andra medier och bör ske underparlamentarisk medverkan, företrädesvis inom ramen för enstatlig utredning. I utredningsuppdraget bör ingå bl.a. fråganom behovet av utvecklingsstöd för kommande budgetår. I motionenbegärs vidare ett tillkännagivande till regeringen om attpresstödet skall vara fredat från nedskärningar även budgetåret1994/95 (yrkande 2).En utredning rörande presstödet begärs också i motion K815 avGöthe (). Enligt motionären bör regering och riksdag tafasta på det viktiga med presstödet, nämligen att det skallutgöra en hjälp till självhjälp så att varje stödtidning inomnågra år skall bli självbärande. Motionären föreslår att varjestödtidning tecknar ett exempelvis femårigt kontrakt medPresstödsnämnden där tidningen får hjälp med planläggningen avekonomisk sanering som driftsstödet successivt trappasner till noll. Förslaget bör bli föremål för expertutredninginom lämpligt departement.Enligt motion K820 av m.fl. (nyd) harpresstödet inrättats för att gynna stora särintressen inom detpolitiska etablissemanget. Motionärerna anser därför attpresstödet till dagspressen samt anslaget till Presstödsnämndenbör avvecklas med början budgetåret1993/94. bör enligt motionen hos regeringen begära ettdetaljerat förslag om detta (yrkande 1).Utskottets bedömningPresstödet reformerades på grundval av etttreårigt utredningsarbete av . Iproposition 1989/90:78 om reformerat presstöd framhölls attpressens roll i fråga om information, kommentarer, granskningsamt kommunikation mellan olika grupper -- kort sagtdagstidningarnas roll för demokratin -- motiverade ett statligtstöd. Om inte de tidningar som befinner sig i ettkonkurrensmässigt underläge fick stöd skulle mångfalden minska,till förfång för läsarnas valfrihet och för opinionsbildningen.Riksdagen godtog i huvudsak (1989/90:KU31) den föreslagnautformningen av presstödet. (1991/92:KU27) uttaladeutskottet att det inte var berett att göra en annan bedömning.Sedan dess har det emellertid skett en stark utveckling påmedieområdet, och tidningarnas villkor har förändrats. Utskottethar inhämtat att man inom mot denna bakgrundöverväger att företa en översyn av dagspressens situation.Utskottet förutsätter att det angelägna intresset av en rimligmångfald i pressen gör att en sådan utredning kommer till stånd,och då under parlamentarisk medverkan. Med hänsyn härtill fårmotion K817 yrkande 3 i huvudsak anses tillgodosedd. Utskottetär dock inte berett förorda att utredningen får en sådaninriktning som föreslås i motion K815. Utskottet är följaktligeninte heller berett tillstyrka K820 yrkande 1. Mot bakgrund avden nämnda översynen är utskottet vidare inte berett atttillstyrka ett tillkännagivande till regeringen rörandepresstödet för /95. Motion K817 yrkande 2avstyrks följaktligen.Presstödsnämnden och TaltidningsnämndenPropositionenI budgetpropositionen föreslås dels godkänna denövergripande målsättningen för som förordas, dels anvisa ett ramanslagtill nämnderna på för /94.Som övergripande målsättning anges att underperioden /94--1995/96 skall fördela det statliga stödet tilldagspressen. skall fördeladet statliga stödet till radio- och kassettidningar. Efterbeslut av regeringen bör nämnderna även kunna utföra andrauppgifter med anknytning till sina resp. huvuduppgifter.MotionenI motion K820 av m.fl. (nyd) framhålls att ensuccessiv avveckling av presstödet föranleder även en minskningav kostnaderna för . Motionärerna föreslår atttill anslaget till och Taltidningsnämndenanvisas endast (yrkande 5).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag om godkännande avövergripande målsättning för nämnderna.Med hänsyn till utskottets nedan redovisade inställning tillden i motionen begärda avvecklingen av presstödet anserutskottet att det saknas anledning förorda ett lägre anslag tillnämnderna än det som föreslås i budgetpropositionen.Propositionens förslag tillstyrks följaktligen, och motion K820yrkande 5 avstyrks.Driftsstöd till dagspressenPropositionenI budgetpropositionen föreslås att godkänner enförändring av reglerna för stöd till tidningarpå andra språk än svenska. Enligt den nuvarande stödordningenskall en sådan tidning för att vara berättigad till stödinnehålla nyheter, annan information och debatt, som rörförhållandena i eller är av allmänt intresse. Denföreslagna förändringen innebär att detta krav slopas ochersätts med en regel om att av tidningens abonneradeupplaga skall vara spridd i . Förslaget överensstämmermed förslag. Nämnden bygger i första hand sittställningstagande på att den nuvarande regeln framstår som enallvarlig inskränkning i den redaktionella frihet som börtillkomma dessa tidningar på samma sätt som gäller försvenskspråkiga tidningar.Vidare föreslås att anslaget Driftsstöd till dagspressen försupp med för /94.MotionenI motion K820 av m.fl. (nyd) framhålls att ensuccessiv avveckling av driftsstödet innebär att anslaget börminskas till (yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet delar den i propositionen redovisade bedömningen attstöd till tidningar på andra språk än svenska bör kunna utgåunder förutsättning av att av tidningens abonneradeupplaga är spridd i . Regeln bör således ersätta detnuvarande kravet att sådana tidningar skall innehålla nyheter,allmän information och debatt, som rör förhållandena i Sverigeeller är av allmänt intresse. Propositionens förslag attriksdagen skall godkänna denna regelförändring tillstyrksföljaktligen.Med hänsyn till de stora svårigheter som skulle uppstå fördagspressen om driftsstödet nu skulle minskas avstyrkerutskottet motion K820 yrkande 2. Propositionens förslagtillstyrks.Utvecklingsstöd till dagspressenPropositionenI budgetpropositionen hänvisas till tidigare nämndasvårigheter att ange treårig målsättning för de presspolitiskaåtgärderna. Mot den bakgrunden och med hänsyn till det rådandestatsfinansiella läget bör inte utvecklingsstödet räknas upp ienlighet med förslag i anslagsframställningenutan föras upp med oförändrade . Nämnden hadeförordat en ökning med 10 000000 kr.MotionernaThage G m.fl. (s) begär i motion K817 yrkande 1 atttill anslaget anvisas utöver vad regeringenföreslagit eller . Motionärerna framhåller attdet finns ett uppdämt och växande behov av utvecklingsstöd.Utvecklingen på den tekniska sidan som går i riktning mot entotalintegrerad datorbaserad produktion aktualiserar frågan omkompletterande investeringar också i tidningsföretag som redantagit de inledande stegen i sin förnyelse. Mot denna bakgrundoch med hänsyn till den betydelse utvecklingsstödet har fördagstidningar är det enligt motionärerna alldeles otillräckligtatt anvisa ett så lågt belopp som regeringen föreslår. I ställetbör anslås det belopp föreslagit i sinanslagsframställning.I motion K820 yrkande 3 av m.fl. (s)föreslås däremot att anslaget minskas till 5460000kr.Utskottets bedömningMed hänvisning bl.a. till det rådande statsfinansiella lägetbeslutade i förra årets budgetarbete att anslagetUtvecklingsstöd till dagspressen skulle minskas till 7800000kr (1991/92:KU27 s. 8). Utskottet är inte berett att nu göra enannan bedömning. Motionerna K817 yrkande 1 och K820 yrkande 3avstyrks följaktligen.Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tilldagspressenPropositionenI budgetpropositionen föreslås att anslaget i överensstämmelsemed förslag förs upp med 1000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del.Distributionsstöd till dagspressenPropositionenI budgetpropositionen föreslås att anslaget tilldistributionsstöd till dagspressen i enlighet medPresstödsnämndens förslag i anslagsframställningen förs upp medoförändrade 75000000 kr.MotionenI motion K820 yrkande 4 av m.fl. (nyd)föreslås att anslaget minskas till 52500000 kr.Utskottets bedömningStora svårigheter skulle uppstå för dagspressen ommotionsyrkandet skulle bifallas. Utskottet avstyrkerföljaktligen motion K820 yrkande 4 och tillstyrker propositioneni denna del.Stöd till radio- och kassettidningarPropositionenI budgetpropositionen anges att verksamheten med radio- ochkassetttidningar bedrivs med en sådan inriktning att demålsättningar som sattes upp och som därefter harmodifierats något i huvudsak har uppnåtts. Statsrådet framhålleratt stödet till radio- och kassettidningar bör bibehållasoförändrat vad gäller grunderna för stödet . Det innebär bl.a. att de övergripandemålsättningarna för verksamheten skall vara oförändrade.Eftersom utbyggnaden redan nått långt och utbyggnadstaktendärmed kan förväntas avta, är det ofrånkomligt att det på någrapunkter mer kommer att handla om att försvara uppnådda resultatoch mindre om att expandera ytterligare. Något nytt mål uttryckti antal tidningar bör därför inte sättas upp.Målgruppen för taltidningsverksamheten bör tills vidare enligtpropositionen vara oförändrad. Statsrådet noterar nämndensavsikt att pröva frågan om möjligheten för andra grupper avfunktionshindrade än synskadade att prenumerera på taltidningaroch utgår från att nämnden därvid beaktar vad föredragandestatsrådet anförde i denna fråga i proposition 1987/88:145 omstöd till radio- och kassettidningar.Den utbyggnad av den s.k. RATS-tekniken (radiosändatalsyntestidningar för synskadade) som Taltidningsnämndenplanerar innebär enligt kulturministern att statens kostnaderför verksamheten kommer att kunna minskas, men framförallt innebär RATS fördelar för de synskadadesinformationssituation, eftersom större delen av tidningendärigenom blir tillgänglig. Statsrådet hade erfarit att det påolika bibliotek finns en efterfrågan från de synskadade påinläsning av innehållet i de delar av dagstidningarna som interyms i de redigerade och intalade kassettutgåvorna. börbelastningen på biblioteken kunna minska genom att fleratidningar distribueras med RATS-tekniken.Regeringen föreslår att till stöd till radio- ochkassettidningar anvisas ett förslagsanslag på 101974000 kr.MotionernaI motion K812 av och ()begärs ett ökat stöd för tidningar med under 10000 exemplar,liksom för endagstidningar med liten upplaga. Det högstastödbelopp för radio- och kassettidningar på perabonnemang och per exemplar som infördes fr.o.m.innevarande budgetår innebär att tidningar med mindre än 16000exemplar inte har underlag för att komma ut som radio- ellerkassettidning. På andra tidningar är man tveksam i fråga om attstarta utgivning för synskadade, mot bakgrund av att man kanskeinte kan nå ett nödvändigt antal abonnenter. Också motion K804av i (kds) och () tarupp denna fråga. Enligt motionärerna kan man tänka sig andrabegränsningsformer och en utformning av stödsystemet som ger denefterfrågade effekten, nämligen att synskadade skall geslikvärdiga villkor med andra när det gäller rätten till mångfaldoch valfrihet. m.fl. (v) begär i motion K811 atthögsta stödbeloppet för tidningar med upplagor under 10000exemplar bestäms till . I motion K823 av MarianneJönsson och () anges att det inte utgårnågot stöd till endagstidningar. Det är enligt motionärernaangeläget att öppna stödet även till dessa tidningar. Ett antalav dem har riksspridning och har ett högt informationsvärde.Begränsningsreglerna om högst per abonnemang och 100kr per exemplar måste givetvis gälla också för dessa tidningar.Hans Göran m.fl. (s) framhåller i motion K816 attradiotaltidningsversionerna av och endast återger 10--av tidningarnas innehåll.Vissa delar redovisas endast summariskt med möjlighet för desynskadade att vända sig till inläsningstjänst förfylligare information. En orimligt stor del av länsbibliotekensresurser går numera åt för dessa s.k. konsekvensinläsningar urDN och SvD. Motionärerna begär mot denna bakgrund attTaltidningsnämndens anslag bör bekosta produktionen avytterligare en kassett per dag ur och SvD för att desynskadade skall ha tillgång till ett mer heltäckandedagstidningsmaterial.Karl-Göran Biörsmark (fp) begär i motion K825 att nya grupperav handikappade får tillgång till tidningar. Speciellt är detenligt motionären afatiker och dyslektiker som önskar komma medvid en utökning av kretsen berättigade.Gällande reglerEnligt 7 § förordningen (1988:582) om statligt stöd tillradio- och kassettidningar får stödet avse endast utgivning avradio- och kassettidningar för synskadade och för sådana andrahandikappade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning mensom kan tillgodogöra sig samma version av en taltidning som desynskadade. I 9 § stadgas att stöd för utgivning av en radio-eller kassettidning skall ge full nettokostnadstäckning för detutgivande tidningsföretaget. Stödet får även omfatta kostnaderför marknadsföring och abonnentutbildning. Stöd till en radio-och kassettidning får dock lämnas med högst perabonnemang för en dagstidning som utkommer med tre till sjunummer och med högst per exemplar för endagstidning som utkommer med ett eller två nummer per vecka.Nämnas kan att stöd utgår till nioendagstidningar, Broderskap, Kristdemokraten, ,Norrskensflamman, Hemmets vän, , ,och Miljömagasinet Alternativet.Tidigare riksdagsbehandlingI propositionen om stöd till radio- och kassettidningar (prop.1987/88:145 s. 27) framhölls att staten tills vidare borde ståfast vid den ursprungliga ambitionen med verksamheten. En vidgadinriktning på flera tillkommande grupper skulle kunna fördröjaoch komplicera verksamheten. Ambitionen med radio- ochkassettidningarna är att dessa så nära som möjligt skall anslutatill en tryckt förlaga. Många av övriga läshandikappade gruppertorde enligt propositionen kräva särskilda anpassningsinsatser.Sådana hänsynstaganden skulle medföra behov av utveckling avolika redaktionella produkter och olika varianter av tekniskutrustning, vilket skulle kräva förnyade insatser av utrednings-och utvecklingskaraktär. En breddning av målgruppen skulledessutom få ekonomiska konsekvenser och kräva ändringar i lagenom radiotidningar, som bl.a. bygger på trohet till en trycktförlaga. Den dåvarande kulturministern ansåg därför att fråganom andra läshandikappade gruppers tillgång till radio- ochkassettidningar tills vidare borde anstå.I 1991 års budgetproposition förordades restriktioner bl.a. iform av ett högsta stödbelopp per abonnemang på samtgenom att bidragsbeloppet per exemplar och abonnemang inte ficköverstiga . Utskottet framhöll (1990/91:KU29) att stödetborde vara sådant att det stimulerade tillmarknadsföringsåtgärder från tidningsföretagens sida i syfte attfå ett större antal abonnenter. Enligt utskottet fick deföreslagna begränsningarna för högsta stödbelopp per abonnemangresp. för tidningsexemplar och abonnemang antas verka i dennariktning. Utskottets majoritet godtog förslaget. Vid förra åretsbehandling av förslagen till presstöd gjorde utskottet intenågon annan bedömning (1991/92:KU27 s. 11).Utskottets bedömningUtskottet gör fortfarande samma bedömning som tidigare när detgäller begränsningen till högsta stödbelopp per abonnemang resp.exemplar. Utskottet är därför inte berett tillstyrka yrkandenaom ändrade begränsningsformer i motionerna K812, K804 och K811.När det gäller yrkandet om stöd till endagstidningar i motionK823 får utskottet hänvisa till att sådant stöd utgår redan idag.Utskottet noterar att har för avsikt attpröva frågan om möjligheten för nya grupper av funktionshindrade-- framför allt dyslektiker och afatiker -- att prenumerera påtaltidningar. Enligt utskottets mening skulle en sådanutvidgning kunna fylla ett angeläget behov. Nämndensöverväganden bl.a. i fråga om kostnadsaspekten bör emellertidavvaktas innan ställning tas till en utvidgning av målgruppenför taltidningsverksamheten. Också frågan om en ökad omfattningav taltidningsversionerna av och SvD bör avvakta dessaöverväganden. Motionerna K816 och K825 avstyrks följaktligen.Propositionens förslag i denna del nyhetsinformation och litteratur()PropositionenEnligt stiftelsens nuvarande stadgar som fastställdes avregeringen har stiftelsen till ändamål att geut en nyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ge utlättlästa böcker (LL-böcker). Tidningen bör utformas så att denblir till nytta även för andra grupper med läshandikapp.Bokutgivningen bör koncentreras till böcker för främstbegåvningshandikappade personer. Marknadsföringen ochdistributionen av böckerna bör ägnas särskild uppmärksamhet.Verksamheten skall drivas utan vinstsyfte och inom ramen för ettavtal som träffas mellan staten och stiftelsen.Antalet utgåvor av stiftelsens tidning 8 Sidor är förnärvarande 45 nummer. Upplagan har minskat till 5800 exemplarper år från 6200 exemplar . Stiftelsen har bedömt atten utgivning av LL-böcker bör ligga på 20 böcker för attmålet med en variationsrik utgivning skall kunna nås.Medel har tagits från stiftelsekapitalet för att täckaförluster i verksamheten som uppgick till budgetåret1990/91 och /92 beräknas till 173000 kr.Stiftelsekapitalet hade /91 höjts från 100000kr till 600000 kr.I den nu aktuella budgetpropositionen framhållerkulturministern att hon delar stiftelsens bedömning att hittillsgjorda marknadsföringsinsatser inte varit tillräckliga. Motbakgrund av det ekonomiska läget är det enligt statsrådet intemöjligt att öka stödet tillverksamheten men det borde vara möjligt att med hjälp avrationaliseringar och utnyttjande av ny teknik effektiviseraverksamheten. Hon anser vidare att problemen med det krympandestiftelsekapitalet inger allvarlig oro. Hennes bedömning bliratt verksamheten bör fortsätta inuvarande stiftelseform och att de övergripande målen bör varaatt förse begåvningshandikappade och vissa andra grupper avläshandikappade med nyhetsinformation och litteratur.Verksamheten bör inriktas på utgivning av en nyhetstidning ochav lättlästa böcker. Med tanke på områdets speciella karaktärbör marknadsföringen ägnas stor vikt.Vid beräkning av anslaget för nästa budgetår, ,har hänsyn tagits till viss kompensation för prisutvecklingen.MotionenJan och () begär i motion K813 ettökat stöd till . Stiftelsen har inte uppnått sittmål 20 böcker och en nyhetstidning . Tvärtomhar utgivningen av både böcker och tidning sjunkit. Stiftelsenriskerar att komma in i en ond cirkel genom att stiftelsensprodukter inte är nog kända bland dem man vänder sig tillsamtidigt som en effektiv marknadsföring inte kan bedrivas avekonomiska skäl. Vidare framhålls i motionen attkostnadsökningarna inom de aktuella branscherna varit högre ände statliga anslagen. Den ekonomiska situationen är förnärvarande sådan att stiftelsen inte kan räkna med attintäkterna håller sig på samma nivå som . Framför allthar inköpen från biblioteken minskat.