bet · GG01UU20 · 1993-05-27 00:00:00 — Som framgått ovan betonades handelns vikt iSveriges strävan att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländernaäven i Europaministerns anförande den 1 februari 1993.Därmed får yrkande 21 i motion U233 (v) (berörd del) samtyrkandena 2, 7 och 8 i motion U262 (fp) anses besvarade.Frågan om EG och den framtida biståndspolitiken behandlasutförligt i utskottets betänkande 1992/93:UU15 ominternationellt utvecklingssamarbete. Där konstateras bl.a. attinriktningen av EG:s bistånd i stort överensstämmer med Sverigesambitioner på området. Endast en mindre del av det svenskabiståndet skulle komma att kanaliseras genom EG:sbiståndsbudget. markerar en strävan attsamordna biståndsinsatserna, men varje land bibehållerbeslutanderätten över sin nationella biståndspolitik. Detanalysarbete som bedrivits både i och av EG omEG-samarbetets konsekvenser på biståndsområdet har enligt vadutskottet erfarit givit vid handen att några principiellaförändringar av det svenska biståndet inte är att vänta medanledning av ett svenskt medlemskap. har i sittyttrande över den svenska medlemsansökan vad gäller biståndetbl.a. sagt:Sveriges erfarenheter i fråga om utvecklingssamarbete skulleutgöra en tillgång för gemenskapen, särskilt inom ramen för dengemensamma politik avseende utvecklingssamarbete som upprättasenligt Fördraget om Europeiska unionen. Det bör inte bli någotproblem för att ansluta sig till hela pådetta område och till alla de internationella avtal omutvecklingssamarbete som har ingåtts av gemenskapen.I utskottets betänkande 1992/93:UU15 understryks vikten av atten fördjupad analys görs av EG-samarbetet på biståndsområdetsamt konsekvenserna härav för del vid ett medlemskap.Den ekonomiska omfattningen av bidrag till EG:sbistånd vid ett medlemskap har av beräknatstill ca , eller 7--av den svenskabiståndsramen. Detta motsvarar EG-andelen i resp.Danmarks nationella biståndsbudgetar. Motsvarande genomsnitt församtliga tolv är . Utskottet finner attyrkandena i motion U233 (v) (yrkande 21), U262 (fp) (yrkande 1)samt i motion U521 (yrkande 3) således torde ligga väl i linjemed den politik avser att driva i EG.Därmed betraktar utskottet yrkande 21 i motion U233 (v)(berörd del), yrkande 1 i motion U262 (fp) samt yrkande 3 imotion U521 (fp) som besvarade.2.2 Ekonomiska och monetära unionenSammanfattning av motionernaI motion U521 (fp) anges att en viktig fördel med ett svensktdeltagande i den europeiska monetära unionen (EMU) skulle varaatt öka intresset för investeringar i . Intresset skullenämligen öka, anförs det i motionen, om dagens valutariskereliminerades till följd av att blev en del av ett störrevalutaområde. Därmed skulle även tillväxten öka. Också densvenska räntan skulle bli lägre om osäkerheten om den svenskaväxelkursen på lång sikt minskade.I motionen anges att inrättandet av EMU är tänkt att skesuccessivt och i takt med att länderna själva anser sig uppfyllaEMU:s kvalifikationskrav. Länderna kommer också själva attuppsätta de mål och bestämma om de medel för genomförande somkommer att aktualiseras inom ramen för de ekonomiskaåtgärdsprogram som EMU-samarbetet kommer att erfordra. Även ettbegränsat EMU -- ett "mini-EMU" -- skulle enligt motionärerna geSverige fördelar i form av lägre ränta och bättre tillväxt. Imotionens yrkande 6 begärs att som sin mening skall geregeringen till känna vikten av att ingår i EMU.BakgrundDen ekonomiska och monetära unionen enligt unionsfördragetfrån Maastrichtöverenskommelsen syftar till en samordnadekonomisk politik inom Gemenskapen innefattande bl.a. engemensam valuta och en europeisk centralbank.Enligt överenskommelsen i skall den ekonomiska ochmonetära unionen mellan EG:s medlemsstater fullbordas senast1999. Från nuvarande ekonomiska och valutapolitiska samarbeteskall man gå in i en andra fas 1994, i vilken samordningenstärks och ett europeiskt valutainstitut upprättas för attförbereda övergången till gemensam valuta. skall enprövning ske om tillräcklig överensstämmelse -- "konvergens" --har uppnåtts i den ekonomiska politiken för att ta steget in iden tredje och sista fasen med en gemensam valuta och ensamordnad ekonomisk politik. Konvergensen definieras i termer avden relativa stabiliteten i priser, räntor, växelkurser samt iform av gränsvärden för den offentliga sektorns budgetsaldo ochskuldsättning i medlemsländerna. Inom ramen för den samordnadeekonomiska politiken skall i denna fas, enligtMaastrichtfördragets artikel 104 c, övervaka utvecklingen avmedlemsstaternas budgetsituation och offentliga skuldsättning isyfte att upptäcka allvarliga fel. Om kommissionen anser att detfinns eller kan uppstå ett alltför stort underskott i deoffentliga finanserna i en medlemsstat kan den avge ett yttrandetill ministerrådet. Efter att i föreskriven ordning hafastslagit att underskott föreligger skall rådet därefter riktarekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att fådenna situation att upphöra inom en viss tidsperiod.Om inte minst hälften av medlemsländerna uppnår de kriteriersom uppställts för konvergens 1996, eller om det då inte finnsen kvalificerad majoritet för en övergång till fullständigekonomisk och monetär union, skjuts frågan ytterligare framåt itiden. skall den slutliga faseninföras för de länder som då klarar konvergenskraven.I särskilda protokoll tillåts och Danmarkbibehålla rätten till nationella parlamentsbeslut om tidpunktenför tillträde till unionen, oavsett konvergenskraven.UtskottetUtskottet konstaterar att motionärernas yrkande ligger väl ilinje med de svenska ställningstagandena avseende EMU. I sittinledningsanförande i anfördeEuropaminister följande:Sverige vill delta i den framväxande ekonomiska och monetäraunionen (EMU). Gemensamma ansträngningar för att uppnå monetärstabilitet är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt ochsysselsättning. Den senaste tidens oro på valutamarknaderna ochde räntechocker som har drabbat många länder, inklusive ,har understrukit behovet av ett närmare ekonomiskt och monetärtsamarbete för att främja monetär stabilitet. ärangeläget att bidra till utformningen av EMU redan föremedlemskapet. Ett slutligt svenskt ställningstagande avseendeövergången från den andra till den tredje fasen kommer att görasi ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet medbestämmelserna i fördraget.Utskottet delar de uppfattningar som kommer till uttryck ianförandet. Det ekonomiska och monetära samarbetet syftar tillatt främja tillväxt och därmed sysselsättning och socialvälfärd. Ett sådant samarbete måste inbegripa ambitiösa mål vadavser arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Dettaöverensstämmer med mål om högsysselsättning och hög social skyddsnivå.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 6 i motion U521(fp) som besvarat.2.3 MiljöfrågorSammanfattning av motionernaMotion U515 (-) tar upp en lång rad aspekter på miljöpolitikeni ett Europaperspektiv. Motionären argumenterar för svensktmedlemskap i -- också för miljöns skull. Enligt detta synsättkan de växande miljöproblemen bemästras med hjälp av enekonomisk tillväxt som är inriktad på att utnyttja jordensresurser optimalt. För miljö är inriktningen på EG:smiljöpolitik avgörande.Miljöproblemen är i flera olika avseenden gränsöverskridande,noteras det i motionen. Sambanden är ofta komplicerade. Dennainsikt måste vara förutsättningen för alla försök att finnalösningar på problemen. kring miljö ochutveckling i belyste miljöfrågornaskomplexitet. Motionären anser att EG är rätt instans för attöversätta , handlingsprogram för nästaårhundrade, till verklighet på nivå. bör,föreslås det i motionens yrkande 1, ta initiativ till en sådankonkretisering av Agenda 21.I motionen sägs vidare att i sitt utlåtandeöver medlemsansökan, den s.k. avin, tydligt visarrespekt för vad åstadkommit på miljöområdet.Sverige skulle enligt kunna bidra till enhöjning av kvaliteten på EG:s miljönormer samt prägla EG:shelhetssyn i miljöfrämjande riktning. Detta innebär dock inte,anförs det i motion U515 (-), att engagemang ieuropeisk miljöpolitik kan vänta till ett eventuellt medlemskapi EG. I yrkande 2 uttrycks önskemålet att hosregeringen skall begära förslag till en särskild miljöstrategiför deltagande i en gemensam miljöpolitik på europeiskbas. Strategin bör bl.a. innefatta förslag till åtgärder somSverige kan vidta på egen hand och åtgärder som börverka för i samarbetet inom EG och i samarbetet mellan EG ochandra länder och regioner.Motion U515 (-) tar vidare upp frågan om koldioxidbeskattning.I yrkande 3 föreslås att , inom ramen för en svenskmiljöstrategi, bör utarbeta förslag till ett nordiskt initiativi syfte att söka stödja de länder inom EG som verkar för attkoldioxidskatt skall genomföras oberoende av frågans hantering iandra länder. Initiativet bör enligt motionären också ta siktepå att få i gång nya internationella förhandlingar i syfte attfå till stånd en skärpning av den s.k. klimatkonventionen.Enligt motionen erfordras en skärpning av vissa av deminiminivåer som inom EG reglerar t.ex. utsläpp av olika slag.Försurningen i är av sådan omfattning, anges det imotionen, att en skärpning är motiverad av EG:s direktivangående t.ex. kväveutsläpp. I yrkande 4 föreslås att Sverigebör analysera befintliga EG-direktiv på området och till EGframföra krav på skärpningar som betingas av den allvarligaförsurningssituationen. Vidare föreslås (yrkande 5) en analys avEG:s miljöpolitik ur svenskt perspektiv. Vad kommerförverkligandet av den inre marknaden att betyda för miljön iSverige? Detta är en av många frågor som enligt motionären börbesvaras i sammanhanget.Den s.k. substitutionsprincipen innebär att den som hanterareller importerar en kemisk produkt skall undvika sådana kemiskaprodukter som kan ersättas med mindre farliga produkter.Principen finns inskriven i 5 § i lagen om kemiska produkter.EG har dock ingen motsvarande regel, anges det i motion U505(-). I yrkande 6 föreslås att , bl.a. med stöd av Agenda21, skall verka för att substitutionsprincipen aktivt inlemmasoch kommer till uttryck i EG. En förutsättning för ettframgångsrikt svenskt agerande härvidlag är dock att Sverigeverkligen tillämpar principen självt. I motion U515 (-) angesatt principen mött hårt motstånd hos en del företag. I yrkande 7föreslås att hos regeringen begär en översyn avsubstitutionsprincipens tillämpning i det konkretatillsynsarbetet.EG har beslutat att upprätta en europeisk miljöbyrå, (). Arbetet med byrån har dockförsenats, anges det i motion U515 (-), eftersom EG-ländernainte har kunnat enas om till vilket land byrån skall förläggas.I yrkande 8 föreslås att aktivt bör verka för att blivärdland för EEA.Trafiksystemen, som utgör en av de viktigaste källorna tillluftföroreningar och andra miljöproblem, måste -- anförs det imotion U515 (-) -- utformas på ett mer miljöanpassatsätt. I yrkande 9 begärs att skall försöka bidra till enutveckling av trafiksystemen som minskar belastningen på miljön.I motionen anförs vidare att bör verka för att EG:sambitionsnivåer på miljöområdet höjs. Tills vidare bör Sverigeenligt motionären inte acceptera sänkta nivåer vad avseravgasregler, tillverkaransvar m.m., utan i samband medmedlemsförhandlingarna begära att samma undantag beviljas som iEES-avtalet (yrkande 10).Länderna i lider av akuta och allvarligamiljöproblem, framhålls det i motion U515 (-). Den ekonomiskautvecklingen i dessa länder är nära kopplad till utvecklingen påmiljöområdet. En stor del av samordningsansvaret vad gällermiljöförbättrande åtgärder i vilar på EG. Problemen ärdock av en sådan omfattning att särskild samordning behövs. Iyrkande 11 föreslås tillsättandet av en internationellarbetsgrupp för miljöutveckling i . föreslås tainitiativ till en sådan grupp, som enligt motionären kan knytastill EEA, när detta organ etablerats och dess verksamhet tagitfart.Även i motion U521 (fp) framhålls betydelsen avinternationellt samarbete och gemensamma beslut för att sökaidentifiera och lösa miljöförstöringens alltmergränsöverskridande problem. EG sägs i motionen vara särskiltlämpat för denna uppgift på grund av organisationens möjlighetatt fatta bindande, överstatliga beslut. I yrkande 1 begärs attSverige som medlem i EG skall verka för en kraftfull politikbeträffande gränsöverskridande miljöproblem. I motionens yrkande2 anförs att som medlem i EG bör verka för ökadanvändning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.I motion U507 (kds) anges att miljökonsekvenserna vidoffentlig upphandling kan nedbringas genom att hänsyn tas tilltransportarbetet vid anbudsförfarandet. Detta går enligtmotionären så till, att anbudspriset -- vid val av transportör-- multipliceras med en "miljökonstant" vars storlek bestäms avvilket transportarbete som krävs för att transportera en varafrån leverantör till mottagare. I motionen föreslås att UD vidfortsatta EG-förhandlingar får i uppdrag att verka för att ettpris (miljökonstant) även sätts på transportarbetet vidoffentlig upphandling.BakgrundMedvetenheten om att miljöproblem inte kan lösas enbart genomnationella åtgärder är utbredd. Internationellt samarbeteär nödvändigt för att effektiva åtgärder skall kunna sättas in.EG är en betydelsefull organisation i internationellamiljösammanhang genom sin möjlighet att fatta förmedlemsstaterna bindande beslut. EG spelar dessutom en viktigroll i andra internationella organisationer genom att gemensamtmed dessa formulera och driva krav på olika områden.Miljöpolitikens betydelse har vuxit inom EG. Liksom i Sverigehar miljöhänsyn blivit allt viktigare bland EG:s medlemsländer.En gemensam miljöpolitik har vuxit fram med ett omfattande ochdelvis ambitiöst regelverk med bindande föreskrifter.Inom EG finns det omkring 250 rättsakter på miljöområdet.Dessa täcker allt från freonavveckling till buller frångräsklippare. Det finns gemensamma regler för bland annatkemikaliehantering, utsläpp till luft och vatten, strålskydd,avfallshantering, bilavgaser och naturskydd.EG har också fått en viktig roll vad gäller genomförandet avåtaganden som medlemsländerna gjort inom andra internationellaorganisationer, exempelvis inom FN och den globala konferensenom miljö och utveckling som hölls i 1992.Viktiga delar av miljöpolitiken ligger emellertid fortfarandekvar hos medlemsländerna. Flertalet av de gemensammamiljöbesluten är av minimikaraktär. Detta innebär attmedlemsländerna är oförhindrade att införa mer långtgåenderegler än de gemensamt överenskomna. Exemplen på detta är många,bland annat de tyska vattenkvalitetskraven ochluftutsläppsreglerna från stationära källor.Som nämns i flera motioner blir den europeiska miljöbyrån(EEA), som är på väg att inrättas, ett viktigt instrument i EG:smiljöarbete. Som påpekas i motion U515 (-) har arbetet med byrånförsenats på grund av oenighet om var byrån skall förläggas.Miljöbyrån skall förse EG och medlemsländerna med objektiva,tillförlitliga och jämförbara uppgifter om europeiskamiljöförhållanden. På så vis skapas underlag för nödvändigaåtgärder för att skydda miljön, för att utvärdera effekter avåtgärder som satts in samt för att ge allmänheten information ommiljöförhållanden. Miljöbyrån kommer att vara öppen fördeltagande även för europeiska länder utanför har också inrättat en kemikaliebyrå ---- vid miljöinstitutet vid detgemensamma forskningscentret () iIspra. Byrån skall ha tekniska, vetenskapliga och uppföljandearbetsuppgifter i anslutning till EG:s direktiv påkemikalieområdet.Successivt har EG:s hälso- och miljöregler skärpts. Det finnsmycket som pekar på att EG:s miljöaktiviteter kommer attutvecklas ytterligare . I det femtemiljöhandlingsprogrammet (A European Community Programme ofPolicy and Action in Relation to the Environment and SustainableDevelopment) slås EG:s ambitioner fast. En viktig målsättning äratt miljöhänsyn skall integreras i olika samhällssektorer.Ekonomiska styrmedel skall utvecklas. Målsättningen skall varaen varaktigt hållbar utveckling. Miljöproblem skall förebyggas.Vid EG:s regeringskonferens i togsbeslut som innebär att större utrymme kommer att ges åtmiljöfrågor, som får ställning som ett av gemenskapensviktigaste beslutsområden. Enligt kommerbeslut om nya miljöregler att kunna tas med kvalificeradmajoritet även på områden som inte avser den inre marknaden,exempelvis utsläpp till luft och vatten från industrin. Enskildaländer kommer alltså inte att kunna blockera skärpta krav påsådana områden. skall dock frågor som rörmiljöskatter, markanvändning och energifrågor beslutas medenhällighet.Enligt kommer en miljöfond att inrättasför att möjliggöra för alla medlemsländer att accepterastriktare miljöregler. Större vikt ges åt det regionala ochinternationella miljösamarbetet. Medlemsländerna uttalade ianslutning till fördragets antagande att skallta full hänsyn till miljöeffekter samt till principen om enlångsiktigt hållbar utveckling när man utarbetar förslag.Genom den inre marknaden avvecklas återstående tekniskahandelshinder mellan EG:s medlemsländer. De krav som ställs påvaror skall harmoniseras mellan länderna. Exempel på detta ärbilavgaskrav och kemikaliekrav. Viktigt i detta sammanhang äratt tillgodose berättigade miljöskyddskrav. Kommissionen skall isina förslag till harmoniseringsåtgärder utgå från en högskyddsnivå såvitt gäller miljöskydd.I princip innebär sådana harmoniserade regler att enskildamedlemsländer inte kan tillämpa mer långtgående regler. Undervissa begränsade förutsättningar ges dock medlemsstatermöjlighet att tillämpa strängare miljökrav än de gemensamma ävenpå områden som täcks av handelsrelaterade rättsakter. Tysklandhar således getts rätt att behålla sina strängare krav förpentaklorfenol.Om gemensamma normer saknas är huvudregeln att en vara somlagligen saluförs i ett medlemsland får saluföras i allamedlemsländer. Vissa möjligheter finns dock även här att göraundantag, bland annat för att skydda människors, djurs ochväxters liv, hälsa och säkerhet. har gjort klartatt den rätten under vissa förutsättningar innefattarmiljöpolitiska åtgärder. En förutsättning är att åtgärden ifråga verkligen syftar till att uppfylla legitimamiljöskyddsbehov och att miljöintresset står i proportion tillden handelshindrande effekten.I ett uppmärksammat fall gav att av miljöskäl under vissa villkor förbjuda försäljningav drycker i engångsförpackningar. Rätten att vidta egnaåtgärder på områden där gemensamma normer saknas har ocksåfastslagits genom den s.k. Valloniet-domen, som gällde rättenför den belgiska regionen att vägra ta emot avfallutifrån.UtskottetUtskottet har behandlatmiljöfrågorna generellt och i anslutning till den europeiskaintegrationsprocessen (bl.a. bet. 1991/92:UU19 och1991/92:UU24). Utskottet framhöll bl.a. i ett yttrande tilljordbruksutskottet (1992/93:UU2y) betydelsen av att de åtagandensom gjordes vid om miljö och utveckling i deJaneiro (UNCED) verkligen följs upp ochförverkligas, såväl nationellt som internationellt. I yttrandetanfördes vidare att utskottet även utgår från att regeringen idet internationella arbetet fortsätter att aktivt driva deförhandlingsmål som inte helt kom att tillgodoses iRiokonferensens slutdokument. Utskottet anser följaktligen attmånga av de frågor som tas upp i de aktuella motionerna, bl.a.U515 (-), är synnerligen angelägna. Utskottet vill samtidigthänvisa till den behandling som äger rum i andra utskott avvissa av dessa frågor, t.ex. den som berörs i yrkande 9 i motionU515 (-).Utskottet konstaterar att utgångspunkten i förhandlingarna omsvenskt medlemskap är att högsta tillämpade ambitionsnivå skallgälla på miljöområdet. Att syn tagits på allvarbekräftades när EG i sitt yttrande över den svenskamedlemskapsansökan uttalade att som medlem förväntadeskomma att bidra till en skärpt miljöpolitik och ett ökatmiljömedvetande inom gemenskapen.Ett svenskt medlemskap i kommer i stor utsträckning attgrundas på överenskommelser som redan gjorts inom ramen förEES-avtalet. I detta ingår en stor del av EG:s miljöregler.Endast ett begränsat antal områden tillkommer. Detta gällerenligt vad utskottet inhämtat bland annat regler om kvalitetenpå badvatten, skydd av utrotningshotade djur samt kärnsäkerhetoch strålskyddsfrågor, för att nämna några viktiga områden.Utskottet noterar att regeringen i skrivelse 1992/93:255redovisat inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES ochEG. I redovisningen av miljöstrategi, som tillkommit påriksdagens önskemål, anges hur det svenska miljöarbetet skallbedrivas utifrån de nya förutsättningar som skapas genomEES-avtalet och vid ett svenskt medlemskap i /EU. Dokumentetanger tio områden, bl.a. försurning, fysisk planering,bilavgaser och ekonomiska styrmedel, som omfattas av den svenskaförhandlingsstrategin på miljöområdet. Av dokumentet framgår attSverige inte har för avsikt att sänka sina miljökrav på sådanaområden där EG har mindre strikta regler eller t.ex. lägreutsläppskrav. Utskottet noterar att regeringen har tillsatt enkommitté med uppdrag att närmare belysa konsekvenserna förmiljön av ett svenskt EG-medlemskap. Kommittén skall redovisaresultatet av sitt arbete före utgången av 1993.EG har väl utvecklade och detaljerade regler för skydd avdjurarter och naturområden. Ett medlemskap innebär attkompletteringar kan behöva göras i svenska regler om innehav avoch handel med växter och djur. Även vissa jaktfrågor behöverses över. Några arter som skyddas enligt är såvanliga i att viss jakt kan tillåtas.Utskottet noterar att den svenska allemansrätten varkenpåverkas av eller ett framtida medlemskap då EGsaknar gemensamma regler på området. I artikel 222 iRomfördraget anges dessutom uttryckligen att fördraget inte inågot hänseende skall ingripa i medlemsstaternasegendomsordning.På de områden där EG har beslutat om harmoniserade regler föratt förverkliga den inre marknaden bör gälla att vi inte skallbehöva sänka våra befintliga miljökrav. Ambitionen bör vara attden typ av förhandlingslösning som uppnåtts i påbl.a. kemikalieområdet bör kunna uppnås även i avtalet med noterar att regeringen har gjort uttalanden av dennainnebörd vid flera tillfällen.Inom EG pågår ett arbete med att utveckla nya styrmedel inommiljöpolitiken. Det finns ett stort intresse för detta arbete.EG-regler om miljöavgifter och miljöskatter finns bara påett fåtal områden och är i allmänhet utformade så att en lägstanivå för avgiften föreskrivs. Detta gäller för punktskatter påbränslen och enligt förslaget till en ny koldioxidskatt. Påbilavgasområdet finns regler om harmoniserade skatter. Utskottetnoterar regeringens bedömning att ett EG-medlemskap på ettflertal områden inte kommer att innebära begränsningar imöjligheten att använda ekonomiska styrmedel.De energi- och koldioxidskatter liksom övriga miljöavgifteroch skatter som finns i bör vi, enligt vadutskottet inhämtat, således även som EG-medlemmar kunna behållaoch själva fastställa nivån på. Detta gäller också införandet avnya miljöavgifter och skatter. Utskottet noterar, mot bakgrundav bl.a. yrkande 3 i motion U515 (-) angåendekoldioxidbeskattning, att regeringen i skrivelse 1992/93:255framhåller att som EG-medlem bör ha en hög ambitionsnivåäven på detta område och bör vara pådrivande för användningen avekonomiska styrmedel i de fall där sådana är effektiva för attnå viktiga miljömål.På flera områden med konsekvenser för miljön skulle ettEG-medlemskap kunna få direkt betydelse för . Dettagäller exempelvis avfallsområdet, där det finns ett antal olikaförslag till nya EG-regler. har förordatharmoniserade regler, vilket skulle innebära att enskilda länderinte kan införa lindrigare eller strängare bestämmelser. Enligtartikel 100 a i skall i sinaförslag till harmoniseringsåtgärder utgå från en hög nivå förmiljöskydd. Under vissa förutsättningar ges dock medlemsstaterenligt samma artikel möjlighet att tillämpa strängare miljökravän de gemensamma även på områden som täcks av handelsrelateraderättsakter (den s.k. miljögarantin). Flera medlemsländermotsätter sig dock harmonisering och frågan är ännu inteavgjord.