bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — Det innebär t.ex. att nybyggnader och upprustningar börgöras på ett sådant sätt att banorna blir möjliga att trafikera medhöghastighetståg.I motion T203 (c) efterlyses en strategi för utbyggnad av järnvägsnätet.Utgångspunkten för en snabb och kraftfull utbyggnad av järnvägen måste varamänniskors och näringslivets behov av snabba, säkra, punktliga ochkostnadseffektiva transporter. För godstrafiken krävs investeringar både förupprustning av dåliga banor och för nybyggnad. En ökad utbyggnad av dubbelspårpå stombanorna är därmed en grundförutsättning för att nå effektivitet itransporterna. För persontrafiken förordas utbyggnad och sammanlänkning avinfrastrukturen till ett sammanhängande spårsystem som kan betjäna 75--avlandets befolkning. Genom utnyttjande av modern tågteknik, med snabba ocheffektiva tågtyper som samverkar i ett bekvämt, snabbt och kostnadseffektivttågtrafiksystem, kan en helt ny tågplan införas med turer och linjer som knytersamman folkrika regioner och korridorer med hög frekvens och få tågbyten.I motion T537 (c) anges att trafikutvecklingen förutsätter nyatransportstrukturer också i det mer finmaskiga järnvägsnätet. Stambanornas egetpassagerarunderlag måste kompletteras med bl.a. omfattande regionaltågstrafik.Moderna tåg på regionala banor kan därmed spela en central roll såväl för denregionala tågtrafiken som för fjärrtågstrafiken. Det finmaskiga järnvägsnätetmåste därför enligt motionen utvecklas och rustas upp.Frågor om järnvägsnätets anknytning till angränsande järnvägssystem tas upp imotion T527 (c) där det framhålls att den pågående utvecklingen i medomfattande satsningar i och på kan skapa nya ochbetydelsefulla utvecklingsmöjligheter för näringslivet och transportsektorn. Enomfattande studie bör därför göras av strategiska investeringar inomjärnvägsområdet på i syfte att utveckla hela regionens näringsliv.I motion T545 (kds) om transportmöjligheter på anges attområdet numera har fått en europeisk identitet. Det är därför naturligt enligtmotionären att se över de områden där man kan hjälpa ländernas framtidautveckling. På infrastrukturområdet anförs att det finns ett antal olikaprojekt ägnade att främja en ökad integrering och utveckling. Motionärenförordar med hänvisning härtill att en utredning tillsätts i syfte att granskahur transporterna på kan förbättras.NordlänkenNordlänken och --Vänerbanan har delvis sammanfallande spårsträcka. Idet följande har därför valts att redovisa motionsyrkanden som gäller bådadessa projekt.I motion T52 (s, fp, c) anges att järnvägenOslo------är en utomordentligt viktig länk i etttrafiksystem för att föra närmare . Med regeringsförslaget kommerdock utbyggnaden att ta . Enligt motionärerna bör förutsättningar istället skapas för att hantera hela utbyggnadsprojektet i särskild ordningutanför den ordinarie planeringsprocessen. Det kan t.ex. ske genom attprojektets genomförande blir föremål för omedelbara svensk-norskaregeringsförhandlingar. Utbyggnaden skulle kunna bedrivas som ett objekt därplanerings- och byggtider förkortas genom en systematisk och heltäckandeanvändning av effektiv teknik för handläggning och byggande. Målet bör vara attvästkustbanan och Nordlänken är utbyggda i sin helhet senast före sekelskiftet.I motion T63 (s) framhålls att det är av allra största vikt attinvesteringar kommer till stånd på bl.a. --Vänerbanan. Därmed kan denallvarliga arbetslösheten mildras som transportstandarden förbättras.I motion T225 (v) anges att det viktigaste är inte sträckningen avjärnvägen till , dvs. genom eller genom , utan att ettsnabbt beslut tas, så att utbyggnaden kan påbörjas.I motion T559 (c) framhålls att det är av stor vikt att snabbt få enmodern, välfungerande järnvägsförbindelse mellan och och vidareut i . Motionärerna förutsätter att investeringen kan sättas i gångsnarast möjligt. En fördel uppges vara att arbetet kan utföras i etapper ochatt förberedelserna för igångsättande ligger långt framme.I motion A416 (fp) konstateras att och norska järnvägsmyndighetergemensamt har funnit att konkurrenskraften för järnvägsförbindelsen mellanGöteborg och är god. Satsningen har stora fördelar ur såvälregionalpolitisk som transportekonomisk synpunkt. Genom att sträckningen förNordlänken har valts genom anges att investeringen kan utnyttjas förNorge--Vänerbanan med fortsättning mot . Mot denna bakgrund framhållsatt det är av väsentlig betydelse att utbyggnaden av --Vänerbanan snarastkommer till stånd.I motion T35 (m) anges att --Vänerbanan är en av mestbelastade enkelspårsbanor. Det krävs därför ökad kapacitet om tågtrafiken skallkunna öka. Detta kan ske genom att anlägga långa mötesspår och/eller dubbelspårpå vissa avsnitt. Ett sådant avsnitt med ny sträckning är --Öxnareddär kommunerna har genomfört en banutredning som ger vid handen att byggstartkan ske . Mot denna bakgrund framhålls att bör fådirektiv att prioritera för en snar upprustning av --Vänerbanan.I motion T204 (c, m, fp, kds) om bättre vägar och järnvägar i Värmlandanförs liknande synpunkter om att bl.a. betydande investeringar behöver göraspå --Vänerbanan.BotniabananEtt stort antal motioner har också väckts om projektet medförlängning. Motionärerna framhåller att projektet är angeläget och börkomma till stånd. Motionärerna har också synpunkter på vilken etappindelningsom bör gälla för projektet. Förslag finns även om att järnvägsprojektet börförlängas norrut från till och vidare till (Norrbotniabanan). Vidare berörs de villkor som angetts i propositionen ombl.a. regional medverkan som förutsättning för projektets genomförande.I motion T36 (s) bedöms att med regeringens förslag kommer sannolikt aldrigBotniabanan till stånd. De villkor som ställts upp med krav på ekonomisktansvar från kommunernas sida såväl för investeringen som för regionalttrafikansvar anges som orimliga. Enligt motionen bör utredas vilken del avbanan som bör genomföras som en första etapp. Mycket talar för att detsamhällsekonomiskt mest motiverade avsnittet är sträckan --. Imotionen anges vidare att bör få i uppdrag att utredaförutsättningarna för en förlängning av banan norr om motion T59 (s) framhålls också att det är angeläget att utredningsarbetetfördjupas om Norrbotniabanan, dvs. Enligtmotionärerna har det visat sig att etappen --ger den störstapositiva effekten för näringslivet som den uppvisar lägstbyggkostnad.I motion T62 (v) konstateras att har en god samhällsekonomisklönsamhet. Den förordade upprustningen av bedöms som mycketangelägen men bör inte betraktas som en första etapp av . Riksdagenbör enligt motionen klart uttala att fler etapper bör byggas inom den kommandeplaneringsperioden. bör också fastlägga målsättningen att Botniabananskall vara klar . Sträckan --bör färdigställasföre . I projektet bör ingå bl.a. en elektrifiering av tillMellansel och triangelspår i . Vidare anges att en kraftfullförkortning av godstransportsträckan mellan och skulle nås omen första etapp av påbörjades och byggdes mellan dessa båda orterunder de närmaste åren.I motion T69 (kds, m, fp, c) poängteras att innebär ökadtillgänglighet till högre utbildning och forskning. Detta är nödvändigt för attstärka kompetensförsörjningen. I ett längre perspektiv anges vidare attprojektet kan innebära ytterligare samhällsekonomiska fördelar genom att bananblir en väsentlig länk till och nordvästra . Motionärerna anserdet rimligt att regionen deltar i färdigställandet på liknande villkor somförekommit vid andra projekt av denna karaktär. Med hänsyn till den diskussionsom förevarit om att särskilda villkor skulle gälla bör därför förtydligas attså inte är fallet. För att skyndsamt skapa klarhet bör en förprojektering görasav banan under innevarande lågkonjunktur. Vidare anges att någon tidsmässiglåsning för byggstart inte bör finnas innan Ostkustbanans snabbtågsanpassing ärfärdigställd. En mycket angelägen etapp av är enligt motionensträckan --. En av största kombinerade massa- ochpappersfabriker skulle därmed järnvägsanslutas. Betydande delar av de längreintransporterna av massaved kan därmed ske med tåg i stället för med lastbil.Dessutom skulle väsentliga delar av uttransporterna kunna ske med järnväg. Påvilket sätt detta kan påverka etappindelning och utbyggnadstaktbör övervägas av utredaren, skriver motionärerna.I motion T73 (s) framhålls att Husumspåret utgör en viktig del avBotniabanan. Därför bör denna delsträcka projekteras och byggas redan underplanperioden. Fram till dess att är utbyggd i sin helhet anges attHusumspåret kan anknytas till stambanan via bandelen --Mellansel.I motion T76 (s) konstateras att när det gäller att förbättra Norrlandslandförbindelser med genom står tre olikamöjligheter till buds, nämligen att bygga ut , att rusta uppSandöbron eller att bygga . Motionärerna bedömer att det är bättre urbåde miljö- och transportsynpunkt att prioriteras framför Vedabron.Utbyggnaden av banan från och norrut bör därför tidigareläggas,skriver motionärerna.I motion T201 (s) anges att det är angeläget att deletappenLuleå--påskyndas genom att en fördjupad förstudie genomförs. I dettautredningsarbete bör prövas om inte denna etapp skall utformas med dubblaaxelvidder, dvs. trerälsspår med såväl normalspårvidd som bred spårvidd avfinsk/rysk typ. Med hänsyn till de stora potentiella godsflödena kan detnämligen utgöra en fördel för hamn om transporterna kan ske smidigt utanatt störas av väntetider för omlastning.I motion T517 (s) uttrycks också uppfattningen att är ettangeläget komplement till befintlig infrastruktur som kan komma att positivtpåverka förutsättningarna för såväl näringsliv, arbetsmarknad ochkompetensförsörjning som fritids- och rekreationsutbud. Projektet ger dessutommöjlighet till ett ökat samspel mellan Norrlandskommunerna, som detgör att marknaderna i och på kontinenten kommer närmare Norrland.Banan uppges också öka chanserna att utveckla ett system där inlandetsjärnvägstrafik får större betydelse än vad som är fallet i dag.I motion T526 (s) anges att kraven på snabbare kommunikationer för denexportinriktade industrin i norra delarna av landet ökar. För utbyggnaden avinfrastrukturen i hela är betydelsefull. Genom förbindelsemed över har banan också goda förutsättningar att bli enviktig länk i utvecklingen av handeln mellan nordvästra ochNordeuropa. Projektet och Norrbotniabanan bör därför påskyndas. Ettförslag som bör prövas är att börja utbyggnaden med etappen --Haparandasom har lägst anläggningskostnad.I motion T538 (v) framhålls att trafikmässiga isolering måstebrytas. bör därför rustas upp och ingå i ett framtidsinriktattrafikmönster.I motion T561 (kds, m, fp, c) konstateras att innebär enbetydelsefull komplettering av det svenska och nordiska järnvägsnätet.Projektet innebär vidare ett rationellt resursutnyttjande på både kort och långsikt genom effektivitetsvinster för bl.a. näringsliv, arbetsmarknader ochutbildningssystem. Det är därför betydelsefullt att en förprojektering sker avÅdalsbanan och för . Därefter bör även de fysiskaoch samhällsekonomiska förutsättningarna utredas för en förlängning av banannorrut samt för upprustning och eventuellt ny sträckning av Haparandabanan. Imotionen framhålls även behovet av framtidsinriktade investeringar på bl.a.Ådalsbanan, elektrifiering av Mellanselsspåret och anläggande av triangelspår iMellansel. Vidare presenteras en strategi för hur projektet bör förverkligas.GötalandsbananI motionerna om Götalandsbanan framhålls att projektet utgör enstrategisk framtidssatsning. Utbyggnaden bör därför innefattas som ett viktigtelement i den fortsatta investeringsplaneringen.I motion T528 (c) anges att Götalandsbanan kan ge betydelsefullaförbättringar för hela regionen. Götalandsbanan skulle också förkorta restidenmellan och till omkring . Även för miljön kanprojektet därmed ge betydande vinster genom minskade trafikutsläpp. ekonomi hänvisas till beräkningar som tagits fram av projektgruppenför Götalandsbanan. Detta kalkylmaterial visar att banan är företagsekonomisktlönsam. Motionären anser att byggandet av Götalandsbanan bör starta så snartsom möjligt och att projektet bör ingå i den kommande planen förjärnvägsinvesteringar. Utbyggnaden anges kunna ske etappvis, där sträckanGöteborg--bör ges prioritet.I motion T529 (m) menas att det framstår som helt uppenbart att en fulltgenomförd Götalandsbana kan bli ryggraden i ett nationelltpersontransportsystem för trafik med höghastighetståg. De samhällsekonomiskaberäkningarna bör därför utvidgas enligt motionen till att omfatta effekternaav hela Götalandsbanan. En satsning på projektet uppges medföra positivalångsiktiga effekter såväl för stadsbyggnaden som för näringslivet ocharbetsmarknaden. Motionärerna anser det vara av stor vikt att främja även demedelstora städernas och deras omlands konkurrenskraft i det europeiskaperspektivet. Genom en utbyggnad av Götalandsbanan uppges att en närmareintegrering kan ske med det europeiska höghastighetssystemet.I motion T544 (kds) deklareras att Götalandsbanan utgör en god investeringsom har betydande samhälls- och miljönytta. Projektet betyder direkt förbättaderesemöjligheter för 500000 människor och indirekt berörs fyra miljonermänniskor av satsningen. Götalandsbanan kan därmed med sitt storabefolkningsunderlag utgöra den centrala länken i ett marknadsanpassatjärnvägsnät för höghastighetståg . Vidare anges att om en ökadbelastning på miljön skall kunna undvikas krävs att järnvägen tar hand om enbetydande del av trafikökningen. En ökad användning av järnvägen kan dessutomge samhällsekonomiska vinster genom låg energiförbrukning och lågolycksfrekvens. En satsning på Götalandsbanan är därför enligt motionären enmiljösatsning.I motion T563 (s) framhålls att det inte bara är ekonomiska argument sommotiverar Götalandsbanan utan också sociala och miljömässiga överväganden.Investeringarna kommer att få direkta och indirekta effekter för möjligheternaatt bedriva en rationell och konkurrenskraftig trafik. En järnvägsinvesteringav så stor omfattning medför långsiktiga effekter för stadsbyggnad liksom förnäringslivets och arbetsmarknadens utveckling. De försök som gjorts att beräknaprojektets samhällsekonomiska lönsamhet måste utvidgas till att omfattahela Götalandsbanan från till . I motionen pekas också på denintegration med det europeiska höghastighetsnätet som blir möjlig genominvesteringar i Götalandsbanan. Den bör därför inplaceras i det övergripandenationella stomnätet. En särskild delegation utsedd av regeringen föreslås få iuppgift att fördjupa utredningsarbetet. Projektet bedöms vara så bärkraftigtatt delen ----bör påbörjas redan före sekelskiftet.Enligt motionen är det angeläget att projektet inryms i tioårsplanför perioden fram till år 2004.Riksbangård SydFrågan om Riksbangård Syd behandlas i motion T62 (v) där det framhållsatt oklarheterna kring projektets lokalisering, finansiering och byggstarthindrar andra angelägna satsningar i . Såväl trafiktekniska sommiljöskäl talar enligt motionärerna för att bangården lokaliseras tillHässleholmstrakten. Projektet bör genomföras snabbt och eventuellt finansierasinom den i propositionen föreslagna totala investeringsramen.I motion T215 (fp) framhålls att bangården bör få en strategiskt riktigplacering. Med beaktande av samtliga transportströmmar -- alltså även de iöstlig riktning via och samt de i västlig riktning viaHelsingborg -- bör godsterminalen förläggas till norra delen av . Mycketpekar enligt motionärerna på att Hässleholmsområdet eller --Bjuv-områdetär en lämplig lokaliseringsplats.I motion T514 (s) anförs att projektet har mycket stor betydelse förtransporterna genom till kontinenten. Projektet representerar därmedockså ett riksintresse. Lokala synpunkter om placering och tillgänglighet måsteföljaktligen stå tillbaka för övergripande mål. Det är därför naturligt attbeslut om var Riksbangård Syd skall lokaliseras inte tas utan att harfått möjlighet att uttala sig i frågan. Sammantaget visar enligt motionärernautförda analyser att riksbangårdens lokalisering till är rationellur operativ och samhällsekonomisk synpunkt.I motion T519 (s) anges att såväl som SJ:s utredningsmaterialvisar att en samlad lösning av rangeringen av godstrafiken i Riksbangård Sydär ekonomiskt lönsam. Projektet ger även goda förutsättningar för en utvecklingav godstrafiken och möjliggör en ökad integrering med järnvägstrafiken i övrigaEuropa. Det krävs enligt motionen nya samarbetsformer för att klara detinternationella perspektivet, där planeringen inte bara omfattar utankoordineras med danska och nordtyska planer. Genom en lokalisering av bangårdeni anförs att gods- och persontrafiken kan stödjajärnvägsutvecklingen på lokaltågsområdet. Detta bör beakta i sinplanering, skriver motionärerna.Tredje spåret genom StockholmFlera motioner har väckts som säger nej till att anlägga ytterligare ettjärnvägsspår vid . Motionärerna förordar i stället att entunnellösning väljs.I motion T509 (fp) anförs att förslaget att anlägga ett nytt spår överRiddarholmen hotar att allvarligt skada riksintressen för kulturmiljövården. Ensådan lösning riskerar också att bli otillräcklig redan om , då ettfjärde spår kommer att krävas. En tunnellösning anges däremot ha en radfördelar. Spårkapaciteten kan exempelvis tryggas . Vidarekan med två separata spårsystem en ökad driftsäkerhet uppnås. Beträffandefinansieringen anförs att merkostnaden kan täckas genom att ta i anspåk en delav de medel som regeringen vill avsätta för investeringar i infrastrukturen ocharbetsmarknadssatsningar.I motion T536 (s) framhålls att regeringsförslaget kännetecknas av en radnackdelar genom att det innebär ett kraftigt ingrepp i stadsbilden ochytterligare förändrar som utgör ett område av nationelltkulturhistoriskt värde. Förslaget löser vidare bara kortsiktigtkapacitetsproblemen för tågtrafiken, som säkerhetsproblemen som finnsi detta trafikavsnitt ökar. En tunnel med tåg skulle i stället för lång tidlösa de kapacitetsmässiga problemen för tågtrafiken, och därmed undviks ingreppi stadsbilden både vid och på . Bättretrafikantlösningar skulle också kunna uppnås genom förbättrade möjligheter tillbyten mellan olika kollektiva transportmedel. Beträffande merkostnaden anförsatt kostnader för ombyggnad av kan undvikas med etttunnelalternativ.I motion T552 (v) anförs också att en utbyggnad längs nuvarande spår skulleinnebära ett allvarligt ingrepp i den kulturhistoriskt värdefulla miljön påRiddarholmen. En ytterligare spårutbyggnad ovanför vattnet anges även innebäraatt stadsbilden förvanskas för nu levande och kommande generationer. Därförmåste enligt motionärerna ett beslut om spårdragningen grunda sig på den bästamöjliga lösningen ur trafikteknisk, kulturhistorisk samt miljö- ochstadsbildssynpunkt. Motsvarande uppfattning framförs även i motion T62 (v).ArlandabananFlertalet av motionerna om betonar att projektet börintegreras helt i järnvägssystemet så att också den s.k. Norra böjen genomförs.I motion T61 (s) anges att få, om ens något infrastrukturprojekt i vårtland, har varit utsatta för så många studier som detta projekt. Resultatet avdetta kan bli att inte bara , och därmed också den tredjerullbanan, utan också stora delar av samordningsfördelarna med den regionalatrafiken går förlorade. Mot denna bakgrund framhålls att skallvara en integrerad del av stomjärnvägsnätet och det regionala nätet. Helautbyggnaden inkl. stationsanläggningar bör därför finansieras överstatsbudgeten.I motion T208 (v) förutsätts att satsningen på som en del avfjärrtågsnätet sker snabbt. Detta innebär banutbyggnad även mellan ochUppsala. Finansieringen bör ske med utgångspunkt från tidigareförslag att utbyggnaden bekostas bl.a. med avgifter på flygbiljetter. Äventanken på att avgiftsbelägga biltrafiken till bör därvid övervägas.I motion T219 (s) framhålls att om bara blir ett stickspårfrån finns det starka skäl att oroa sig för vad som händer med miljöni närliggande kommuner. Därför bör regeringen häva beslutet om attsplittra upp byggandet av järnvägen --Arlanda.I motion T530 (c) konstateras att den s.k. Norra böjen skulle göra detmöjligt också för resande norrut att färdas miljövänligt med tåg till Arlanda.Denna investering bör därför prioriteras och finansieras genom en omföring avbehövliga resurser från motorvägsutbyggnaden mellan och Hudiksvall.I motion T541 (kds) bedöms att en utbyggnad av den Norra böjen är viktigför hela kommunikationsnätet mot Bergslagen, och hela Norrland.I motion T547 (v) anges att det är viktigt att lägger fast att ennordlig anknytning av skall utföras utan fördröjning samt att dendellösning som diskuteras inte är acceptabel. Motsvarande uppfattningredovisas även i motion T62 (v) som anger att den s.k. Norra böjen bör kommatill stånd.I motion T555 (fp) framhålls att utbyggnaden av måstebetraktas i ett större sammanhang. En utbyggnad av endast etappenStockholm--skulle innebära att många av de fördelar som hela projektetbygger på förloras. Vidare påpekas att den överenskommelse som träffats mellanberörda kommuner och myndigheter om utbyggnad av snabbtågstrafiken längsostkustbanan förutsätter att den nordliga länken genomförs.I motion T557 (s) konstateras att för både trafiken på ostkustbanan och pånorra stambanan har en viktig utgångspunkt i planeringen varit att Arlandabananges en nordlig järnvägsanknytning. Denna förutsättning ingår i uppgörelsen medde regionala intressenterna och har varit en utgångspunkt för derasmedfinansiering av banans snabbtågsanpassning.I motion A472 (fp) framförs att genom den Norra böjen erhålls en fungerandetrafikstruktur som binder samman tåg och flyg. Fjärrtågstrafiken mellanStockholm å ena sidan och eller å andra sidan bör därförenligt motionären anslutas till Arlanda.I motion T48 (m) framhålls att det finns anledning att tro att Arlandabananmåste förverkligas steg för steg med statliga medel, trots att projektet blirmycket dyrt. När såväl sträckan --som Norra böjen byggtsmed statliga medel kan det enligt motionen visa sig orimligt att inte bygga utåterstående delar. Eftersom utredning ännu inte föreligger börfrågan om att anslå till Norra böjen anstå tills vidare,skriver motionären.6.4.3 Utskottets ställningstagandeAllmän planeringsinriktningUtskottet anser det angeläget att en långsiktig inriktning läggs fast förjärnvägsnätets upprustning och utbyggnad. För att stärka järnvägenskonkurrenskraft och ge järnvägen ökade förutsättningar att spela en viktig rollsom ett konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel är detväsentligt att en strategi läggs fast för utformningen av det framtidajärnvägssystemet.Med tanke inte minst på järnvägens betydelse för den fysiskasamhällsplaneringen är det även angeläget med en god framförhållning när detgäller hur framtidens järnvägsstruktur skall se ut. För bl.a. trafikföretagensinvesteringar, godskundernas långsiktiga planering, järnvägsindustrin ochtrafikhuvudmännen för kollektivtrafiken är det också av betydelse med enlångsiktighet i planeringen av järnvägens infrastruktur.Utskottet bedömer att de föreslagna riktlinjerna för investeringar ijärnvägens infrastruktur möjliggör att järnvägens marknadsförutsättningar kantas till vara i ökad utsträckning. kan intressen såväl av enbalanserad regional utveckling som av en god miljö beaktas. Med den beskrivnaplaneringsstrategin kan vidare stora delar av de mest angelägnainvesteringsbehoven på det befintliga järnvägsnätet tillgodoses. En allsidigupprustning möjliggörs såväl för person- som för godstrafiken. Viktiga steg tasäven mot en fortsatt utveckling av järnvägsnätet med den föreslagna utbyggnadenav nya strategiska länkar.Utskottet konstaterar vidare att med de föreslagna riktlinjerna förinvesteringar i järnvägens infrastruktur tillgodoses helt eller till betydandedel många av de motioner som väckts med förslag om övergripande frågor omjärnvägssystemets upprustning och utbyggnad. Detta gäller såväl förslag ominvesteringar på flera viktiga järnvägsstråk som hänsynstaganden till viktigamarknadsförutsättningar för järnvägstrafiken.