bet · GG01FiU10 · 1993-02-25 00:00:00 — industrin.Alternativet till regeringens inriktning av den ekonomiska politikenI motion Fi211 (nyd) framhålls att ekonomi är i svår kris.Ansvaret för det som skett ligger hos det politiska etablissemanget, som underårtionden drivit igenom den politik som enligt motionärerna avslöjas.Systemet måste ändras. I motionen föreslås bl.a. betydande ändringar ochnedskärningar i transfereringssystemen, en ny företagsbeskattning, kraftigaresatsningar på ROT-sektorn, ett påskyndat och utökat genomförande avinfrastrukturinvesteringar, kraftig sänkning av turistmomsen och konkurslagarsom anpassas till krisen. Omedelbar sänkning av räntenivån ochräntemarginalerna ses som en förutsättning för att kunna dra ur krisen.Vidare förordar motionärerna med hänsyn till det prekära läge som Sverigesekonomi nu befinner sig i att regeringen bedriver en aktiv inkomstpolitik. Föratt de i motionen föreslagna åtgärderna utan dröjsmål skall kunna genomföraskräver motionärerna att en kristidskommission tillsätts för att leda urkrisen. Ny demokrati understryker att de framförda förslagen måste beaktas isin helhet.Utskottet förordar att de förslag till åtgärder som framförs i motion Fi211(nyd) bör ligga till grund för riktlinjerna för den ekonomiska politiken. I detföljande redovisar utskottet den konkreta innebörden av dessa riktlinjer förolika politikområden.En snabb räntesänkning är en avgörande åtgärd för att föra ur krisen.Penningpolitiken måste läggas om. Den korta räntan måste sänkas och kronanbör fortsätta att flyta. Utskottet återkommer till dessa frågor i avsnittet ompenning- och valutapolitiken.Utformningen av den svenska transfereringsekonomin är inte längre hållbar.Den enda vägen att åstadkomma ett väsentligt bidrag till en sanering av denoffentliga sektorns finanser är att reformera socialförsäkringssystemet.Ett nytt socialförsäkringssystem bör införas som har enhetliga villkor ochersättningsnivåer för sjukfrånvaro, vård av sjukt barn, arbetsskada,arbetslöshet och garantilön vid konkurser.En ny familjepolitik måste utformas som är enkel, behovsprövad (vid högainkomster får man inga bidrag alls) och ger familjerna valfrihet. Storabesparingar kan också göras genom att ansvaret för trafikskadorna helt läggs påtrafikförsäkringen i stället för att täckas av den allmänna sjukförsäkringen.Genom att skapa en allmän arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla ochersätter det fyrtiotal A-kassor som finns , kan staten göra storabesparingar. Den nya arbetslöshetsförsäkringen skulle betalas till en tredjedelvardera av arbetsgivarna, arbetstagarna och staten. Egenavgifterna måste höjasmen skattetrycket kan sänkas.Arbetsskadebegreppet bör skärpas ytterligare och arbetsskadeförsäkringensnarast privatiseras.Här angivna förändringar i socialförsäkringssystemet kommer att innebärabetydande besparingar. Besparingseffekterna sammanfattas i följande tabell.Sammanfattning av förslagenBesparingar jämförtmed regeringen (mdkr)Enhetliga nivåer 17 (-4*)Ny familjepolitik 24Allmän arbetslöshetsförsäkring 8Omläggning av trafikförsäkringen 6(*4 mdkr mindre med nyd:s familjepol. )Totala besparingar 51 mdkrDessutom blir resultatet av här föreslagna åtgärder stora långsiktigabesparingar som ej angivits i ovanstående tabell. Dessa är följande:Ny indexering (ny definition av basbelopp)Privatisering av arbetsskadeförsäkringenMinskat bidragsfusk (kraftiga besparingar i transfereringssystemen där fusketär som störst)Det är utskottets uppfattning att åtgärder måste vidtas för att viskall få en bättre fungerande arbetsmarknad. Den nödvändiga inriktningen avåtgärderna kan sammanfattas på följande sätt.Påskynda avregleringen av arbetsrätten. Ta initiativ till att ettlärlingssystem enligt tysk modell införs. Skapa en obligatorisk allmänarbetslöshetsförsäkring som finansieras till lika delar av staten,arbetsgivarna och arbetstagarna. Förändra hela arbetsmarknadspolitiken bl.a.genom att rationalisera och verklighetsanpassaarbetslivsutvecklingen. Ge kommunerna bättre möjligheter att permittera vidarbetsbrist. Pröva förutsättningarna för samhällstjänst som en möjlighet attaktivera de arbetslösa.När det gäller skatte- och finanspolitiken måste enligt utskottets meningden ekonomiska politiken främst inriktas på att skapa goda förutsättningar förvåra företag att kunna verka och utvecklas. Lägre skatter och minskad byråkratiär viktiga medel för att skapa bättre konkurrensförutsättningar och därmedlägga grunden för ökad sysselsättning. Momsen måste sänkas för att stimuleraefterfrågan, skapa arbete och framtidstro. Skatteojämlikheten mellanegenföretagare och aktiebolag måste bort. Allmänt gäller att lagar och regler istörre utsträckning måste anpassas till små och medelstora företagsarbetsförhållanden. Fåmansbolagslagen har snedvridande effekter och måstedärför omprövas.Under förutsättning att föreslagna besparingar genomförs bör följande förslagtill skattesänkningar genomföras. Förslagen till skattesänkningar som utskottetförordar sammanfattas i följande tabell.Åtgärder på skatteområdetMinskad matmoms -15,0 mdkrMinskad turistmoms - 1,5 mdkrSkatteminskningar för småföretagare - 5,2 mdkrMinskat taxeringsvärde på fastighetsmark - 0,5 mdkrSlopad flyttskatt - 1,7 mdkrMinskad skatt på alkoholhaltiga drycker för H & Rest. - 0,5 mdkrSumma minskade skatter: - 24,4 mdkrGenom att prioritera infrastrukturen förbättrar vi vår internationellakonkurrenskraft som vi lättar på den höga arbetslösheten. Utskottetvälkomnar regeringens satsningar men vill gå längre på järnvägssidan. Förupprustning av järnvägsnätet är det utskottets uppfattning att årligainvesteringar om 5,8 miljarder måste genomföras.Färdigställandet av motorvägstriangeln mellan våra tre största städer börprioriteras bland vägsatsningarna. Miljön bör skyddas genom teknikutvecklingoch projektering som skyddar kulturminne och vildmark.Avsikten med de åtgärder som utskottet här har föreslagit är att snabbt få enökning av tillväxten i ekonomin och påbörja en sanering av denoffentliga sektorns finanser som är värd namnet. Inräknas även de besparingarsom föreslås i motion Fi211 (nyd) och som har utskottets stöd inom områdenabistånds- och flyktingpolitiken, försvaret och den politiska sektorn minskarbudgetunderskottet med 43 miljarder i jämförelse med regeringens förslag.En av de viktigaste orsakerna till den för ekonomin pågående och förödandebankkrisen är krisen på fastighetsmarknaden. Denna kris kommer att fortsätta.Mycket talar för att det är kommunerna som står på tur med storaborgensåtaganden. Flera allmännyttiga bostadsbolag riskerar att komma påobestånd. Detta kan få mycket allvarliga konsekvenser på hela samhällsekonomin.Som utskottet ser det måste därför regeringen och med hjälp avkvalificerade bedömare utreda hur fastighetsmarknaden kan stabiliseras. Iutredningens direktiv måste ingå att föreslå sänkning av fastighetsskatten samtatt se över möjligheterna att skjuta på försämringarna i bostadssubventionernatill dess att fastighetsmarknaden stabiliserats och räntorna sjunkit.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrker utskottet deninriktning av den ekonomiska politiken som förordas i finansplanen ochtillstyrker förslaget i motion Fi211 (nyd) yrkandena 1, 5 och 13.Utskottet har här gjort en översiktlig redogörelse av förslag tillekonomisk-politiska åtgärder som utan dröjsmål måste genomföras. För enytterligare konkretisering av åtgärderna hänvisar utskottet till Ny demokratisseparata motioner inom här angivna områden.I motionerna Fi210 av m.fl. (nyd) och Fi204 av BertKarlsson (nyd) föreslås att inför en lag om allmäntlönestopp. I motion Fi204 (nyd) framhålls vikten av att det skapasförutsättningar för statsmakterna att aktivt kunna medverka till en sänkning avlönenivåerna om det skulle befinnas vara oundgängligen nödvändigt.Utskottet delar motionärernas uppfattning. I nuvarande krissituationmåste en regering ha möjlighet att införa ett allmänt lönestopp. Utskottettillstyrker motionerna Fi204 (nyd) yrkandena 1 och 2 samt Fi210 (nyd).I motion Fi207 av (nyd) och motion Fi208 av IanWachtmeister m.fl. (nyd) föreslås inrättandet av enkristidskommission som skall föra ur krisen.De åtgärder som utskottet här föreslagit innebär bl.a. mycket storaförändringar i transfereringssystemen men också i andra regelverk, somexempelvis de lagar och författningar som gäller för arbetsmarknaden. För attkunna få en allmän uppslutning kring dessa förslag och för att kunna genomföradessa genomgripande åtgärder bör en kristidskommission inrättas. Utskottettillstyrker sålunda motionerna Fi207 (nyd) och Fi208 (nyd).Socialdemokraternas och förslag till inriktning av denekonomiska politikendels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med "I motionFi211" och på s. 43 slutar med "och 13" bort utgå,dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 1 ochmotionerna 1992/93:Fi203 yrkande 1, 1992/93:Fi212 yrkandena 1 och 21 samt1992/93:Sk388 yrkande 8 godkänner vad som förordats i motionerna 1992/93:Fi204yrkandena 1 och 2, 1992/93:Fi207, 1992/93:Fi208, 1992/93:Fi210 och1992/93:Fi211 yrkandena 1, 5 och 13 och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Penning- och valutapolitiken (mom.7)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Somframhålls" och på s. 48 slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Fi211 (nyd) anser utskottet att ett avSveriges största problem är den höga räntan. En lägre räntenivå är enförutsättning för att sätta fart på industrin och investeringarna. Det minskarantalet konkurser och ökar sysselsättningen. Det skulle också ökastatsinkomsterna och minska utgifterna för statsskuldsräntor. Utskottet delarinte uppfattning att räntorna måste hållas uppe för att inteinflationen skall sätta fart igen. Enligt utskottets uppfattning är detefterfrågetryck som skulle kunna driva upp inflationen utomordentligt svagt.Den privata konsumtionen fortsätter att falla och någon ökning förutsesinte heller för . Stimuleras inte ekonomin kommer med stor sannolikhetdeflation att uppstå.En förutsättning för en stabil växelkurs i ett litet öppet land är en godekonomi, dvs. ha balans eller överskott i bytesbalans och statsbudget. Inuvarande läge måste kronkursen få fortsätta att flyta och sjunka till den nivåsom motsvarar dess värde, dvs. till dess bytesbalansen ger ett sådant överskottatt det likvidiserar marknaden och bidrar till att pressa ned räntorna. För attinte tvinga kronkursen att sjunka onödigt mycket bör vi minskabudgetunderskottet genom att minska utgifterna och höja inkomsterna. Sannolikträcker det inte med att sänka utgifterna för att uppnå balans.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi211 yrkandena 2 och 3 (nyd)bör som sin mening ge regeringen och fullmäktige i tillkänna. Därmed tillgodoses även yrkande 4 i motion Fi212 (v).dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande penning- och valutapolitikenatt med bifall till motion 1992/93:Fi211 yrkandena 2 och 3 samtmed avslag på motion 1992/93:Fi212 yrkande 4 som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i till känna vad utskottet anfört,5. Utredning om utvecklingen på de finansiella marknaderna (mom.9)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 49 som börjar med "" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Den finansiella utvecklingen var mycket dramatisk.Regeringen valde till en början strategin att inte göra någonting alls mengenom händelseutvecklingen tvingades man att handla desto snabbareoch kraftfullare. Det finns all anledning att ta lärdom av vad som hände ochförsöka undvika att något liknande upprepas: att regeringen står oförberedd påvad som händer. I sådana lägen finns stor risk att åtgärderna blir felaktigaoch strider mot långsiktiga strategier. Mot bakgrund härav anser utskottet atten grundlig genomgång bör göras av vad som hände på detfinansiella området. Vilka var de bakomliggande faktorerna och hur ageradeRiksbanken, regeringen och ? Hur fungerade eller fungerade intesamspelet mellan dessa olika maktcentra?Utskottet delar uppfattningen i motionerna Fi205 (-), Fi206 (nyd) och K207yrkande 3 att dessa frågor bör klarläggas. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utredning om utvecklingen på de finansiella marknadernaatt med bifall till motionerna 1992/93:Fi205 och 1992/93:Fi206samt med anledning av motion 1992/93:K207 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Allmänna riktlinjer för budgetregleringen (mom.10), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49 börjar med"Statsfinanserna försämras" och på s. 58 slutar med "i finansplanen" bort haföljande lydelse:Statsfinanserna försämras dramatiskt. har budgetunderskottet vuxitmed mer än , och 1/3 av statsbudgetens utgifter finansierasnu med lån. har som en följd härav kommit att inta en särställningbland västvärldens industriländer. I inget annat OECD-land försämras nämligende offentliga finanserna så snabbt som hos oss.Finanspolitiken måste bedrivas med sådan kraft ochkonsekvens att budgetunderskottet arbetas bort och statens lånebehov minskar.Obalanser i de offentliga finanserna kan inte accepteras på längre sikt.Stora underskott har allvarliga effekter på ekonomin. Statsskulden ökar, vilketi sin tur belastar budgeten i form av ökade ränteutgifter som tränger ut andraangelägna utgifter ur statsbudgeten och driver upp räntorna.Finanspolitiken bör inriktas på att sänkautgiftskvoten. Det kan bara ske genom en ekonomisk politik som ökar tillväxten,vilket i sin tur leder till ökade skatteintäkter. Därutöver måsteutgiftsnedskärningar och inkomstförstärkningar vidtas.Folkhushållet står inför ett dubbelt sparbeting under resten av 1990-talet:dels måste budgetunderskottet tas ned, dels måste investeringarna öka.För att klara denna dubbla uppgift krävs att den ekonomiska politiken ärbrett förankrad och bygger på principen om rättvis fördelning mellan olikagrupper. En finanspolitik som ensidigt drabbar redan utsatta grupper kan inteaccepteras.Någon möjlighet att långsiktigt sanera statsfinanserna enbart genombesparingar existerar inte. Alltför stora besparingar sänker efterfrågan ochfördjupar lågkonjunkturen och finanskrisen. Sparbetinget måste därförkombineras med en långsiktig politik för ökad tillväxt.Genom satsningar på investeringar i infrastrukturen och genom utbyggdutbildning ökar tillväxten. Det i sin tur vidgar skattebasen och statenerhåller ökade skatteinkomster. Därmed minskar budgetunderskottet.Socialdemokraterna redovisar i sin motion Fi203 en handlingsplan förökad sysselsättning. Genom den minskar statens utgifter för arbetslösheten. Förvarje procentenhet som arbetslösheten pressas ned minskar kostnaderna med 5,5miljarder kronor och ökar intäkterna med 2,2 miljarder kronor.Men detta räcker inte för att sanera statsfinanserna. Enligt utskottetsmening måste utgifterna minskas med sammanlagt /94, dvs. i samma omfattning som regeringen föreslagit.Regeringens besparingsprogram kan utskottet dock inte godta, ej heller detprogram för budgetförstärkningar på för åren 1994--1996 somregeringen lagt fram. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när detgäller det fortsatta behovet av besparingar men vill starkt ifrågasätta detföreslagna besparingsprogrammets inriktning. Mot det kan riktas invändningarbåde från socialpolitisk och arbetsmarknadspolitisk synpunkt. Bördorna för attsanera statsbudgeten får inte på det sätt regeringen föreslagit ensidigt läggaspå de arbetslösa, sjuka och handikappade. Denna inriktning av politikenunderminerar möjligheterna att få ett brett folkligt och parlamentariskt stödför en uthållig politik för sunda statsfinanser.Utskottet anser att regeringen bör utarbeta ett samlat, långsiktigt ochhållbart program för besparing och förstärkta statsfinanser, som kan vinna stödav en majoritet i . I detta samlade program skall åtgärder /94 fogas in på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt. Förslag avdenna innebörd framförs inte bara i motion Fi203 (s) utan också i desocialdemokratiska parti- och kommittémotionerna A267, Bo238, Sf268, Sf269och Sf512.Ett beslut om ett långsiktigt program för sunda statsfinanser bör enligtutskottets mening fattas av tillsammans med ett programför arbete, utbildning och tillväxt av det slag som redovisats avSocialdemokraterna. Programarbetet måste utgå från sådana principer som står isamklang både med tillväxtpolitiken och fördelningspolitiken. Bördorna fåralltså inte ensidigt läggas på dem som är arbetslösa, sjuka och handikappade.Det är viktigt att alla som är friska och starka, har arbete och inkomst får taen stor del av bördorna.En huvudlinje i besparingsprogrammet måste vara att arbetslinjen skallhävdas, dvs. att politiken inriktas på att erbjuda arbete, utbildning ochrehabilitering i stället för kontantstöd och förtidspensionering. En annanhuvudlinje skall vara att fullfölja de ambitioner som Socialdemokraterna gavuttryck för i förslaget till ny sjukförsäkring. Det innebär att utgifterna istatsbudgeten kraftigt reduceras och att denförsäkringsmässiga karaktären i systemet blir tydligare. En tredje huvudlinjebör vara att se över systemen när det gäller ersättningsnivåer, incitament ochindexering på ett sådant sätt att försäkringarna både ger den enskilde tryggheti livets olika skeden och uppfyller kraven på kostnadseffektivitet.Det är viktigt att de förändringar som måste genomföras sätts in i enlångsiktig plan så att både enskilda medborgare, arbetsmarknadens parter ochnäringslivet får tid på sig att anpassa sina egna dispositioner till nyavillkor. Det är också nödvändigt att förändringarna får bred uppslutning ochblir väl förankrade i riksdagen.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder det i motion Fi203(s) yrkande 2 framlagda förslaget till riktlinjer för budgetpolitiken.Utskottet tillstyrker också det i samma motion yrkande 4 samt i motionerna A267(s) yrkande 24, Bo238 (s) yrkande 4, Sf268 (s) yrkande 1, Sf269 (s) yrkande 1samt Sf512 (s) yrkande 1 framförda förslaget att det bör ankomma på regeringenatt utarbeta ett samlat, långsiktigt och hållbart program för att stärkastatsfinanserna. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker bifall till finansplanen yrkande 2 samt till motion Fi212 (v) yrkande2.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 2samt motion 1992/93:Fi212 yrkande 2 godkänner vad som förordats i motionerna1992/93:Fi203 yrkandena 2 och 4, 1992/93:A267 yrkande 24, 1992/93:Bo238 yrkande4, 1992/93:Sf268 yrkande 1, 1992/93:Sf269 yrkande 1 och 1992/93:Sf512yrkande 1 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omett nytt besparingsprogram,7. Besparingsprogram för åren 1994--1996 (mom.11), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 58 som börjar med "Bådapartierna" och slutar med "Fi212 (v) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Av vad utskottet tidigare anfört framgår att utskottet delar regeringensbedömning av behovet av besparingar . Utskottet kan dock inteansluta sig till den föreslagna inriktningen på besparingsprogrammet.Regeringen bör därför återkomma med ett mer genomarbetat förslag tillbudgetförstärkningar för åren 1994--1996 med en inriktning som överensstämmermed vad utskottet anfört.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet avstyrker bifall till yrkande3 i finansplanen. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetäven avstyrker motion Fi212 (v) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande besparingsprogram för åren 1994--1996att med bifall till motion 1992/93:Fi203 yrkande 3 samt med avslagpå proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 3 och motion 1992/93:Fi212 yrkande3 hos regeringen begär ett nytt, mer genomarbetat program förbudgetförstärkningar på --1996,8. Redovisning av investeringar i statsbudgeten (mom.16)Bo G Jenevall (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 68 som börjar med"Utskottet är inte" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen bör ges i uppdrag attutreda frågan om hur investeringar bör hanteras i statsbudgeten och därvidutveckla former för en uppdelning av statsbudgeten i en drift- och enkapitalbudget. Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Fi203 (s)yrkande 7, Fi701 (c), Fi704 (m) och Fi717 (nyd) yrkandena 1 och 2 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande redovisning av investeringar i statsbudgetenatt med anledning av motionerna 1992/93:Fi203 yrkande 7,1992/93:Fi701, 1992/93:Fi704 och 1992/93:Fi717 yrkandena 1 och 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört och hos regeringen begär enutredning om hur investeringar bör redovisas i statsbudgeten,9. Utformningen av budgetpropositionen (mom.20), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.69 börjar med"Utskottet får" och på s.70 slutar med "Fi203 (s) yrkande 6" bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i den kritik som Socialdemokraterna riktar motbudgetpropositionens utformning. har det förekommit så storaavvikelser som mellan det ursprungligt beräknade budgetutfallet och detutfall man nu förutser. Avvikelsen för innevarande budgetår uppgår enligtRiksrevisionsverkets senaste budgetprognos till ,vilket motsvarar 1/5 av statsbudgetens samlade utgifter. Trots det har det ifinansplanen inte lämnats någon rimlig förklaring till den statsfinansiellakrisen, vilket utskottet finner häpnadsväckande. Förfarandet bekräftar bara attregeringen saknar strategi för hur de eroderande statsfinanserna skall saneras.Budgetpropositionen med tillhörande finansplan är viktigastebeslutsdokument för budgetpolitiken. Vilken utformning denna skall ha är i höggrad avhängigt tidigare års budgetutveckling. Skall rätt kunna prövadenna fråga är det således av största vikt att den redovisning som lämnas geren korrekt och klar bild av de faktorer som ligger bakom den aktuellautvecklingen. Eftersom så inte är fallet bör regeringen återkomma tillriksdagen med en genomarbetad redovisning av det statsfinansiella saldot.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder motion Fi203 (s)yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande utformningen av budgetpropositionenatt med bifall till motion 1992/93:Fi203 yrkande 6 samt medavslag på motion 1992/93:Fi712 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att regeringen bör återkomma till med en mergenomarbetad redovisning av det statsfinansiella saldot,10. Översyn av kommunernas ekonomi och begränsning av rundgången i ekonomin(mom.22), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 71 börjar med"vill" och på s. 72 slutar med "yrkande 9" bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottet är det angeläget att den i motion Fi203 (s)yrkande 9 föreslagna parlamentariska beredningen omgående tillsätts.Riksdagens beslut innebar att statens bidrag till kommunsektornpermanent reducerades med . Denna åtgärd innebär direkt ochindirekt att mellan 35 000 och 40 000 arbetstillfällen går förlorade ikommuner och landsting.