bet · GG01UbU17 · 1993-05-25 00:00:00 — Denna gruppindelning bör gälla också för internatskoloroch s.k. internationella skolor.Utskottet delar regeringens bedömning när det gällerindelningen av fristående skolor över grundskolenivån ochföreslår att lägger proposition 1992/93:230 i dennadel till handlingarna.I motion 1992/93:Ub164 (s) yrkande 5 understryks vikten av attbestämmelsen om lärarbehörighet bör gälla för de friståendegymnasieskolorna. Syftet därmed är självfallet att garanteraen likvärdig utbildningskvalitet.Som framhålls i propositionen skall en friståendegymnasieskola ge kunskaper och färdigheter som till art och nivåväsentligen svarar mot de kunskaper som gymnasieskolan ger.Således fordras att skolans utbildning är av god kvalitet. Denskall också i övrigt väsentligen svara mot gymnasieskolansallmänna mål. Utskottet vill erinra om att en friståendegymnasieskola endast av regeringen kan förklaras berättigad tilloffentligt stöd. Utskottet utgår från att regeringen vid sinbedömning av en fristående gymnasieskola beaktar även uppgifterom lärarnas kompetens -- såväl den ämnesmässiga som denpedagogiska kompetensen. Utskottet utgår vidare från attregeringen kommer att följa kvalitetsfrågorna vid de friståendegymnasieskolorna med stor uppmärksamhet. Något uttalande avriksdagen i enlighet med motion 1992/93:Ub164 yrkande 5 ärdärför inte påkallat, varför den avstyrks.När det gäller nyetablering av fristående skolor framförsi motion 1992/93:Ub168 (nyd) yrkande 6 uppfattningen attregeringen uppenbarligen vill införa en etableringskontrollgenom att länsstyrelserna skall göra en prövning avnyetableringarna av fristående skolor. Enligt motionärerna är ensådan prövning överflödig. I stället bör regeringen främja frietablering och konkurrens även inom skolväsendet.Utskottet delar regeringens uppfattning att nyetableringar avfristående skolor kommer att ha effekter på det redan befintligaskolväsendet i kommuner och regioner. Det finns således skäl attpröva varje nyetablering av fristående gymnasieskola med hänsyntill bl.a. elevunderlaget och vikten av att det finns ettallsidigt utbud av utbildningar vid de kommunalagymnasieskolorna över hela landet. Denna prövning bör i förstahand resp. länsstyrelse svara för. Berörda kommuner bör fåmöjlighet att yttra sig till som med eget yttrandetill regeringen bör redovisa sin bedömning av nyetableringen.Utskottet ser detta som en garanti för att kravet på enlikvärdig utbildning och en god utbildningskvalitet kanupprätthållas i den kommunala gymnasieskolan. Länsstyrelsernabör ha överblick över länets förutsättningar för gymnasialutbildning i allmänhet, vilket kan balansera synpunkter från dekommuner som närmast blir berörda av en friståendegymnasieskola.Utskottet har således inte något att erinra mot vad somanförts i propositionen när det gäller länsstyrelsernasmedverkan i prövningen av nyetableringen av friståendegymnasieskolor, varför motion 1992/93:Ub168 yrkande 6 avstyrks.När det gäller den andra gruppen fristående gymnasieskolor,dvs. skolor som kompletterar det offentliga skolväsendet,föreslås i propositionen att regeringen på ansökan från enkompletterande skola skall kunna ställa utbildningen där understatlig tillsyn. Utbildningen i fråga bör vara ett frånnationell synpunkt värdefullt komplement till gymnasieskolan.Med tillsynen skall normalt följa rätt till studiestöd föreleverna på utbildningen. Kompletterande skolor, vilkasutbildning kan anses särskilt värdefull från nationell synpunkt,skall av regeringen kunna ges statsbidrag. Ansökan om statligtstöd skall lämnas året före bidragsåret.Utskottet föreslår att godkänner vad som anförts iproposition 1992/93:Ub230 om statligt stöd till kompletterandeskolor.I motion 1992/93:Ub161 (c) yrkande 1 aktualiseraskommunernas ersättning för utbildning vidlanthushållsskolor. Enligt motionärerna gör kommunerna i dagolika bedömningar när ungdomar söker sig till utbildningar vidlanthushållsskolorna. En del kommuner bekostar deras utbildningi form av t.ex. internatersättning, medan andra kommuner nekareleverna denna hjälp. bör begära att regeringen verkarför en lika behandling av elever vid ifrågavarande utbildningar.När det gäller utbildningar vid lanthushållsskolor sommotsvarar påbyggnadsutbildningar inom komvux vill utskottethänvisa till sitt betänkande 1992/93:UbU11 när det gäller fråganom interkommunal ersättning för gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning. Utskottet konstaterade bl.a. att då detenligt nuvarande bestämmelser inte finns någon rätt för vuxnatill gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning är dethemkommunen som avgör vilka utbildningar i annan kommun och inomlandstinget som man åtar sig ett betalningsansvar för. Utskottetförutsatte emellertid att kommunerna i sin planering av denkommunala vuxenutbildningen noggrant följer upp vilkautbildningar som kommuninvånarna i första hand efterfrågar ochatt de antingen i den egna kommunen eller i samverkan med annanutbildningsanordnare erbjuder sådana utbildningar som svarar motefterfrågan och behov. Utskottet hade vidare erfarit att mångaungdomar med ett bestämt mål för sin utbildning inte kunnatfullfölja sina studier för mindre vanliga yrken på grund av attvissa hemkommuner vägrat att betala en efterfrågad utbildninginom komvux i en annan kommun. Utskottet ansåg att principen omlikvärdiga förutsättningarna för studier inom komvux därmed hadesatts ur spel. Mot denna bakgrund och med hänvisning till attutskottet tillstyrkt ett lagförslag beträffande ett bemyndigandeför regeringen att meddela föreskrifter om interkommunalersättning för vissa utbildningar inom komvux föreslog utskottetatt skulle begära en redovisning av regeringen vilkautbildningar inom komvux som kommer att omfattas av regeringensföreskrifter om interkommunal ersättning inom komvux. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 274).I avvaktan på regeringens redovisning bör inte nu taställning till frågan om kommunernas ersättning för utbildningvid lanthushållsskolor, varför motion 1992/93:Ub161 yrkande 1avstyrks.Ett förslag om statsbidrag till utbildning vid Skaraskolscen framförs i motion 1992/93:Ub162 (m, c). Motionärernaredovisar att skolscen har enstiftelse som huvudman. Skolan har 24 årselevplatser ochläroplanen är godkänd av . Skolan har sökande frånhela landet och inför intagningen fanns drygt400 sökande till 12 elevplatser. Utbildningen finasieras medstatsbidrag, interkommunala ersättningar samt bidrag från Skarakommun. Enligt motionärerna tvingas vissa antagna elever avståfrån utbildningen på grund av att deras hemkommuner inte villbetala någon ersättning. Mot denna bakgrund föreslås attstatsbidraget per elev skall ha en nivå som motsvarar den totalakostnaden vid skolan, vilket skulle eliminera problemet medinterkommunala ersättningar.Enligt departementsskrivelsen (Ds 1992:115) om valfrihet iskolan har Skaras skolscen ett statsbidrag på perårselevplats. Elevkostnaden uppgår till 120 800 kr.Utskottet konstaterar att elevkostnaden vid skolscen är enav de högsta vid fristående gymnasiala skolor i landet.I enlighet med regeringens förslag till indelning avfristående gymnasieskolor i två grupper, vilket utskottet i detföregående ställt sig bakom, bör skolscen räknas till s.k.kompletterande skolor. Utbildningen vid en kompletterande skolaskall enligt regeringens förslag kunna ställas under statligtillsyn, om utbildningen kan anses vara ett värdefulltkomplement till gymnasieskolan. Med tillsynen följer normalträtt till studiestöd för eleverna på utbildningen.Kompletterande skolor, vilkas utbildning kan anses särskiltvärdefull från nationell synpunkt, skall av regeringen, utövertillsynen, kunna ges statsbidrag. Det ankommer således påregeringen att pröva i vad mån skolscen bör ställas understatlig tillsyn och även kunna ges statsbidrag tillutbildningen. Det bör vidare ankomma på huvudmannen förutbildningen att ta ställning till om interkommunal ersättningskall begäras från elevernas hemkommuner. Något särskiltuttalande av med anledning av motion 1992/93:Ub162 ärsåledes inte påkallat, varför den avstyrks.I motionerna 1992/93:Ub161 (c) yrkande 2 och 1992/93:Ub163 (s,c) begärs statsbidrag m.m. för vissa kompletterandeutbildningar. I den förstnämnda motionen understryks vikten avlanthushållsskolornas utbildningsprogram, som i första handinriktas mot kost, hälsa och hushållsekonomi. Enligtmotionärerna har dessa utbildningar ett stort berättigande isamhällets totala utbildningsutbud och torde väl fylla de kravsom anförs om samhällsnyttan i propositionen. I den sistnämndamotionen anförs att behovet av ytterligare utbildningar inom detestetiska och kulturella området är stort på (yrkande 1)och att det där finns goda förutsättningar för kompletterandeutbildningar inom kulturområdet (yrkande 3). Vid bedömningen avsamhällsnyttan av kompletterande utbildningar inom kulturområdetbör enligt motionärerna särskilt beaktas såväl de speciellaförutsättningar som finns på som var liknandeutbildningar redan anordnas. Det är enligt motionärerna viktigtatt dessa utbildningar ges en god spridning över landet och attlokala resurser och förutsättningar blir avgörande förutbildningarnas förläggning (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Sedan beslutat att ett nytt generellt statsbidrag,ett statligt utjämningsbidrag, skall tillämpas (prop.1991/92:150 del II s. 155, bet. FiU29, rskr. 345) utgårstatsbidrag till tre landstingskommunala lanthushållsskolor viaanslaget B 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet. Två fristående skolor, Vackstanässkolan ochApelrydsskolan, har liknande konsumtionsutbildningar somlanthushållsskolorna. Dessa skolor får statsbidrag från anslagetB 16. Bidrag till driften av fristående skolor. Utskottetanförde i sitt betänkande 1991/92:UbU26 (s. 10--12) att enframtida lösning för de landstingskommunala hushållsskolornaskulle kunna vara en omvandling till fristående skolor. En sådanomvandling måste emellertid i första hand övervägas av skolansnuvarande huvudmän, framhöll utskottet.Förslaget i förevarande proposition ger nu förutsättningar förregeringen att på ansökan från en kompletterande skola beslutaom såväl statlig tillsyn som statsbidrag. När det gällerutbildningar inom det kulturella området, som aktualiseras imotion 1992/93:Ub163, finns det inget som hindrar att sådanautbildningar inom ramen för kompletterande utbildningar igymnasieskolan kan startas på . Utskottet vill peka påatt den geografiska spridningen av fristående skolor övergrundskolenivå är koncentrerad till storstäderna, framför allttill . Av samliga 58 skolor i landet ligger 28skolor i län, 10 skolor i och4 i (jfr Ds 1992:115). Utskottet anser att detligger ett värde i att fristående skolor med kompletterandeutbildningar inom kulturområdet förläggs till bl.a. Gotland.Något uttalande av i enlighet med motionsyrkandenaanser utskottet inte vara påkallat, varför motionerna1992/93:Ub161 yrkande 2 och 1992/93:Ub163 avstyrks.I motion 1992/93:Ub160 (v) yrkande 7 ogillas vad som anförs ipropositionen om bidrag till riksinternatskolorna. Enligtmotionärerna är det inte ett allmänintresse att finansieratillkommande kostnader för internatutbildning. I motion1992/93:Ub434, som väckts under den allmän motionstiden,aktualiseras de ekonomiska villkoren för bl.a. Lundsbergs skola.Enligt motionären bör likartade villkor gälla såväl för eleversom väljer en riksinternatskola eller Lundsbergs skola som förelever som väljer annan fristående skola.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Inom ramen för det kommunala utjämningsbidraget utgårstatsbidrag beräknat även för elever vid riksinternatskolor. Somframhålls i propositionen vore det därför naturligt att inordnariksinternaten i det bidragssystem som föreslås för friståendegymnasieskolor. Detta kompliceras emellertid av attriksinternaten under alla förhållanden behöver ettresurstillskott utöver den ersättning som de såsom friståendeskolor annars skulle få från elevernas hemkommuner. Orsaken ärnaturligtvis att de är internat, vilket drar särskildakostnader. Enligt föredragande statsrådets mening finns detanledning att överväga frågan om bidrag till riksinternatenytterligare.När det gäller Lundsbergs skola anser statsrådet att den imångt och mycket fyller samma funktion som de tvåriksinternaten. Även frågan om utformningen av det statligabidraget till bör enligt statsrådet övervägasytterligare. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen intenågra ändrade bidragsregler.Med hänvisning till att frågan om dels finansieringen avinternatkostnaderna vid riksinternaten, dels Lundsbergs skolasställning är föremål för fortsatt beredning inomregeringskansliet bör inte nu ta ställning tillyrkandena i motionerna 1992/93:Ub160 yrkande 7 och1992/93:Ub434, varför de avstyrks.Regeringen föreslår att offentligt stöd till internationellaskolor över grundskolenivå skall kunna ges enligt reglerna förkompletterande skolor.Utskottet föreslår att godkänner vad som iproposition 1992/93:230 anförts om internationella skolor övergrundskolenivå.Fristående särskolorEnligt regeringen bör statsbidraget till fristående särskoloravvecklas med utgången av . Elevernas hemkommuner bördärefter vara skyldiga att även utge ersättning för elever ifristående särskolor.Enligt motion 1992/93:Ub164 (s) yrkande 7, bör medel tillfristående särskolor från kommunerna fördelas så att kommunernages skyldighet att pröva deras resursbehov på samma sätt som vidfördelningen av resurser till kommunala särskolor.Utskottet konstaterar att motionärernas förslag när det gällerresurstilldelningen till fristående särskolor frånkommunerna grundar sig på samma princip som motionärernaföreslagit när det gäller resurstilldelning till friståendeskolor på grundskolenivå (yrkande 2 i samma motion), vilketutskottet behandlat i det föregående.Utskottet vill erinra om att beslutat (prop.1991/92:94, bet. UbU21 och UbU28, rskr. 285) att ansvaret försärskolan skall föras över från landstingen till kommunerna.Överförandet avses kunna ske successivt men skall vara genomförtföre utgången av år 1995.Regeringen avser senare återkomma till med förslagtill lagbestämmelser om kommuns skyldighet att utge ersättningtill fristående särskolor. Utskottet förutsätter att regeringenföljer utvecklingen av ett förändrat huvudmannaskap försärskolan. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motion 1992/93:Ub164 yrkande 7 läggerproposition 1992/93:230 i denna del till handlingarna.Val av skola inom det offentliga skolväsendetNär det gäller val av skola inom den egna kommunen är detenligt regeringen viktigt att ytterligare markera i skollagenatt valet av skola bör få genomslag när eleverna bereds plats påolika skolor. Grunden för placeringen skall i första hand varafamiljernas och elevernas val, inte kommunens val. I situationerdå fler valt en skola än vad som kan tas emot bör kommunen medhänsyn till berörda elevers skolväg finna den bästa samladelösningen. En kommun skall dock inte vara skyldig att tillgodoseelevers och vårnadshavares önskemål, om dessa är förenade medbetydande ekonomiska och organisatoriska svårigheter (4 kap. 6 §lagförslaget).Beträffande funktionshindrade barn framhåller föredragandestatsrådet att det är principiellt viktigt att eftersträva sammaregler för dessa barn som för andra. Det särskilda stöd som enenskild elev kan behöva bör enligt hennes mening i de flestafall kunna lämnas i den skola som eleven valt. Skulle detta dockinte var möjligt måste kommunen kunna placera eleven vid denskola som har sådana resurser. Det är viktigt att sådana beslutfattas i samförstånd med elevens vårdnadshavare.I motion 1992/93:Ub160 (v) yrkande 8 ifrågasätts om det finnsett så stort intresse från föräldrarnas sida när det gäller valav skola. Rätten att välja skola är enligt motionärerna vältillgodosedd i nuvarande bestämmelser i skollagen.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att föräldrarsoch elevers val av skola bör följas i så stor utsträckning sommöjligt. Regeringens lagförslag i frågan (4 kap. 6 §) innebäratt kommunerna vid fördelningen av elever på olika skolor iförsta hand skall utgå från vårdnadshavares önskemål. Om ettönskemål skulle leda till ekonomiska eller organisatoriskasvårigheter för kommunen skall kommunen kunna bortse frånönskemålet. Som framhålls i specialmotiveringen tilllagförslaget måste svårigheten vara betydande för att kommunenskall kunna bortse från önskemålet. När en viss skola inte harplats för alla de barn som valt att gå där, skall skolan iförsta hand ge plats till de barn som bor närmast skolan.När det gäller val av skola för barn med funktionshinder villutskottet erinra om vad som anfördes i utskottets betänkande1992/93:UbU4. Utskottet utgick från att kommunerna planerar isamråd med föräldrarna och att man i de flesta fall kan kommaöverens om i vilken skola barnet skall gå. Det självklara är dåatt välja den skola som bedöms ha förutsättningar för att kunnage en funktionshindrad elev den bästa skolgången med hänsyn tillfunktionshindret. Om en kommun har svårigheter att självtillgodose en sådan elevs behov förutsätts kommunen kommaöverens med någon annan kommun att denna i sin grundskola skallta emot eleven. Därav följer självfallet att hemkommunen intekan friskriva sig från skyldighet att svara för skolskjuts tillden skola där eleven med funktionshinder således placerats, ävenom denna skola inte är den närmast hemmet belägna grundskolaneller ens finns inom den egna kommunen. Utskottet villytterligare understryka att rätten att välja skola ocksåomfattar elever med funktionshinder och att det endast är iundantagsfall, när svårigheten är betydande, som kommunen fårbestämma placering vid annan skola än den eleven valt.Med hänvisning till vad utskottet anfört om val av skolainom det offentliga skolväsendet tillstyrker utskottet attriksdagen med avslag på motion 1992/93:Ub160 yrkande 8 antar 4kap. 6 § i regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1993:370) om ändring i skollagen.Enligt motion 1992/93:Ub168 (nyd) yrkande 7 föreslås attkommunernas informationsskyldighet när det gäller attinformera föräldrar och elever om möjligheterna till val avskola i kommunen skall slås fast i lag.Utskottet delar regeringens uppfattning att kommunerna i laginte bör åläggas skyldigheten att informera om valet av skola ikommunen. Utskottet utgår från att kommunerna t.ex. i sambandmed elevernas skolstart eller vid stadieövergångar medverkartill att föräldrar och elever får information om skolalternativoch vilka förutsättningar som gäller för fördelningen av eleverpå olika skolor, utbildningsprofil, möjligheterna att fåskolskjuts m.m. Något uttalande av i enlighet medmotionsyrkandet anser utskottet inte vara påkallat, varförmotion 1992/93:Ub168 yrkande 7 avstyrks.När det gäller val av skola i en annan kommun bibehålls enskyldighet för kommunerna att i sin grundskola, utöver eleverfrån den egna kommunen, ta emot dem som med hänsyn till sinapersonliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en annankommuns grundskola (4 kap. 8 § lagförslaget). En bestämmelseinförs (4 kap. 8 a § lagförslaget) som innebär att en kommun harrätt att även i andra fall ta emot en elev från en annan kommunoch att hemkommunen, om kommunerna inte kommer överens omersättningen, skall vara skyldig att betala det belopp som utgårför elever i fristående skolor. I 4 kap. 9 § skollagen görs etttillägg som innebär att en elev, som efter det läsår då hanflyttat bara har en årskurs kvar i , har en obetingadrätt att gå igenom även den årskursen i den gamla hemkommunen.Kommunen har därvid rätt till ersättning för sina faktiskakostnader för elevens utbildning.Samma princip som gäller för val av grundskola bör enligtregeringen även gälla val av särskola. Kommunens skyldighet attsörja för kostnadsfri skolskjuts skall inte omfatta sådanaelever som väljer att gå i en annan särskola än den somkommunen eller samverkanskommunen har erbjudit.När det gäller utbildningen inom särskolan aktualiseras i femmotioner valet av skolform, dvs. rätten för föräldrar tillutvecklingsstörda barn att välja utbildning i grundskola ellersärskola. Enligt motion 1992/93:Ub164 (s) yrkande 4 är detförvånande att det i föreliggande proposition inte föreslås enrätt för föräldrar till utvecklingsstörda barn att också väljaskolform för sina barn. Motionärerna pekar på att man i deflesta fall kommer överens om vilken skolform som är bra förbarnet. Men det förekommer dess värre också ett fåtal fall därman inte kan komma överens och där kommunen ensidigt beslutar omplacering mot föräldrarnas vilja. Motionärerna betraktar valetav skolform som en minst lika viktig rätt som valet av skola.Därför bör skollagen ändras så att föräldrarna ges ett avgörandeinflytande över valet av skolform. Liknande synpunkter framförsäven i motionerna 1992/93:Ub430, 1992/93:Ub454 yrkande 2,1992/93:Ub497 (samtliga s) och 1992/93:Ub481 (kds).Utskottet behandlade frågan om vårdnadshavares inflytande vidprövningen om en elev tillhör särskolans personkrets vidföregående (prop. 1991/92:94, bet. UbU21 och UbU28,rskr. Utskottet utgick från att regeringen uppmärksamtföljer utvecklingen när det gäller hur föräldrar och skolasamverkar för att i elevens intresse välja den för eleven bästaskolformen.I förevarande proposition tas inte frågan upp om elevens ochvårdnadshavares rätt att välja skolform, grundskola ellersärskola. Mot bakgrund av vad utbildningsutskottet anfört i sittbetänkande 1992/93:UbU28 vid föregående harföredragande statsrådet tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att följa utvecklingen i vad gäller föräldrars ochskolans samverkan vid val av skolformer. I arbetsgruppen ingårföreträdare för såväl särskolan som föräldrar ochhandikapporganisationer. Arbetsgruppen avser att redovisa sinaförslag och synpunkter . I avvaktan påarbetsgruppens redovisning och den fortsatta beredningen inomUtbildningsdepartementet finner utskottet inte skäl attriksdagen nu gör ett särskilt uttalande i frågan, varförmotionerna 1992/93:Ub164 yrkande 4, 1992/93:Ub430, 1992/93:Ub454yrkande 2, 1992/93:Ub481 och 1992/93:Ub497 avstyrks.Enligt departementspromemorian Valfrihet i skolan (Ds1992:115) skall en elev kunna välja att gå i en annan kommunsgymnasieskola, även om studievägen erbjuds av hemkommunen.Eleven får då tas emot i mån av plats i den andra kommunen.Denna elev tas emot i andra hand. Den mottagande kommunen harrätt till ersättning från elevens hemkommun. Motsvarande börgälla utbildningar som anordnas av ett landsting.Regeringen finner inte något skäl att ändra gällandebestämmelser avseende möjligheterna att välja studieväg iannans kommuns gymnasieskola. Regeringen har beaktat att ettflertal kommuner befarar att det skulle innebära svårigheter viduppbyggnaden av den nya gymnasieskolan, om eleverna kan välja enannan kommuns gymnasieskola trots att hemkommunen erbjuderutbildningen.Utskottet delar regeringens uppfattning om en restriktivinställning till val av gymnasieskola i annan kommun. mening är det angeläget att kommunerna har godaplaneringsförutsättningar för den gymnasiala utbildningen,vilket inte minst gäller elevunderlaget för de olikastudievägarna. Syftet är självfallet att upprätthålla enlikvärdig gymnasial utbildning med god kvalitet. Utskottetföreslår att beträffande val av studieväg i annankommuns gymnasieskola utan erinran lägger proposition1992/93:230 i denna del till handlingarna.Övriga frågorI motionerna 1992/93:Ub164 yrkande 8 och 1992/93:Ub513yrkandena 2 och 5 (båda s) begärs tillkännagivanden av riksdagenom behovet av en nedre gräns för elevantalet för att friståendeskolor skall vara berättigade till bidrag från kommun. Enligtmotionärerna är det inte acceptabelt att skolor med bara ettfåtal elever i längden skall få samhällets stöd.