bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Den önskade expansionen av den grundläggandehögskoleutbildningen sätter en gräns för hur många lärare somkan tas bort från undervisningen.Med hänvisning till det anförda bör avslåmotionerna 1992/93:Ub128 yrkande 50 och 1992/93:Ub120 yrkande1.I motion 1992/93:Ub128 (s) anförs att flera av deforskningssamverkande högskolorna har en bred tekniskutbildning och forskning och att de i detta samarbete vändersig till fakulteter på annat håll än "moderuniversitetet".Motionärerna ifrågasätter om anknytningen av viss högskolatill viss fakultets verksamhetsområde är den meständamålsenliga och begär en översyn av den nuvarande ordningen(yrkande 51).Yrkandet tar sikte på bestämmelsen i högskoleförordningen(SFS 1993:100) -- vilken i huvudsak överensstämmer medmotsvarande bestämmelse i den tidigare förordningen -- om vilkahögskolor som ingår i fakulteternas verksamhetsområden (3 kap.1§ jämte bil. I 3§ samma kapitel regleras vilka som ärmedlemmar av fakultet. Där framgår bl.a. att till fakultet hörde som inom en fakultets vetenskapsområde och verksamhetsområdeinnehar eller uppehåller lärartjänst för vilken det krävs lägstdoktorsexamen.Som framgår redan av motionen hindrar inte de nuvarandereglerna om lärares fakultetstillhörighet att högskoloretablerar samarbete med annan högskoleenhet än den till varsfakultet berörd lärare hör. Utskottet utgår från att regeringenoch högskolorna tillsammans följer utvecklingen såvitt avserförekomsten av olägenheter med den nuvarande ordningen, vilkatill äventyrs skulle uppväga de fördelar som ligger i dennuvarande regleringen av verksamhetsområden ochfakultetstillhörighet. Denna är en förutsättning bl.a.för en ändamålsenlig fördelning av vissa fakultetsresurser. Meddet anförda avstyrker utskottet yrkande 51 i motion1992/93:Ub128.När det gäller regeringens förslag om anslag tillforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor är de föreslagna förstärkningarna enligt motion1992/93:Ub128 (s) i realiteten starkt begränsade. I motionenförslås en uppräkning av anslaget med (yrkandena 52 och 54). Av dessa avser 14 miljoner kronorHögskolan i dels för forskningsstödjande åtgärder, delsför att påbörja en uppbyggnad av en bredarefakultetsorganisation i enlighet med vad som anförs i motionen.Motionärerna pekar på att av högskolans drygt 5000 studenterföljer ungefär hälften utbildning utanför det tekniska ochnaturvetenskapliga området. bör fördelasmellan de mindre och medelstora högskolorna enligt en imotionen redovisad sammanställning. Regeringen bör återkomma iden aviserade uppföljningspropositionen med förslagtill närmare fördelning för de två återstående åren avplaneringsperioden. I samma motion (yrkande 53) föreslås attbenämningen av anslaget E12. ändras till "Förforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor samt uppbyggnad av ny fakultetsorganisation m.m.".Det är rimligt med en rejäl satsning på de mindre högskolornaanförs det i motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 5. Motionärernaföreslår att under anslaget Forskningsstödjandeåtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna anvisar 50miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit. Den nuföreslagna förstärkningen bör inte avse högskolorna i ,, och //. Närdet gäller dessa högskolor hänvisar motionärerna tillVänsterpartiets motion med anledning av proposition 1992/93:171om forskning i frontlinjen.Med i huvudsak samma motivering som den i motion1992/93:Ub128 yrkas i motion 1992/93:Ub141 (s) att riksdagenanvisar till . Ettuttalande av om utbyggnad av forskningen vidhögskolorna i skogslänen begärs i motion 1992/93:Ub143 (s).Motionärerna saknar i regeringens förslag ambitionen attmotverka snedfördelningen av forskningsresurserna tillstorstadsregionerna. Det är särskilt viktigt att statsmakternamed de åtgärder som fortlöpande vidtas ytterligare ökarforskningen vid skogslänens högskolor. I motion 1992/93:Ub100(s) anförs att regeringen inte anvisar medel som motsvarar denuttalade ambitionen beträffande de mindre och medelstorahögskolorna. I motionen skisseras en modell för utveckling avfasta resurser vid dessa högskolor.Utskottet vill anföra följande med anledning av propositionenoch motionerna.Utskottet erinrar inledningsvis om att , somhar fasta forskningsresurser inom teknisk fakultet, inte räknastill de mindre och medelstora högskolorna.Som framgått föreslås i de nu förevarande motionernaavsevärda ökningar av medlen för forskningsstödjande åtgärdervid de mindre och medelstora högskolorna. somutskottet i likhet med motionärerna vill understryka betydelsenav att forskningen vid de nu aktuella högskolorna ges alltbättre villkor, är utskottet, mot bakgrund av detstatsfinansiella läget, likväl inte berett att tillstyrka såomfattande resursförstärkningar. När det gäller fördelningen avmedlen mellan de olika högskoleenheterna delar utskottetregeringens inställning beträffande prioritering av de störrehögskolorna för att möjliggöra en fortsatt uppbyggnad av ettrelativt fast strukturerat samarbete kring främstforskarutbildningen med universitet eller högskolor med fastorganisation för forskning. Utskottet tillstyrker vadregeringen föreslår om en förstärkning av medlen förforskningsstödjande åtgärder för /94 med 20miljoner kronor.Utskottet ansluter sig även till vad regeringen förordar omsärskilda medel, , för stöd till nätverk förforskning och forskarutbildning mellan de mindre och medelstorahögskolorna och universiteten eller större högskolor. Utskottethar ej heller något att erinra mot det som anförs omytterligare fr.o.m. /95 somstöd för långsiktigt forskningssamarbete med näringslivet.Utskottet föreslår med det anförda att , utöver vadutskottet i det föregående tillstyrkt under förevarande avsnittSlutsatser, godkänner vad regeringen förordat beträffandeforskning vid de mindre och medelstora högskolorna och därjämteanvisar till Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /94 samtgodkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95och 1995/96 som regeringen angivit. Därmed avstyrker utskottetmotionerna /93:Ub100, 1992/93:Ub121 yrkande 5,1992/93:Ub128 yrkandena 52 delvis, 53 och 54, 1992/93:Ub141samt 1992/93:Ub143.I ett stort antal motioner föreslås -- jämfört med vadregeringen förordat -- ökade resurser till i varje motionangiven högskola eller i motionen angivna samverkande högskolori viss del av riket. Motiveringarna till förslagen är oftautförliga och tar alla sikte på att förutsättningarna förutökad forskning är utmärkta vid de av resp. motionärer berördahögskolorna. Man anför även att det är viktigt förnäringslivets utveckling i regionen, där högskolan är belägen,att ökat stöd ges till den vid högskolan/högskolorna bedrivnaforskningen. Utskottet går i det följande inte närmare in påmotiveringarna.I motion 1992/93:Ub127 (s) begärs ytterligare 8 miljonerkronor till samt ett tillkännagivande avriksdagen om dels fasta forskningsresurser vid högskolan,dels stöd till miljöforskning och Centrum försmåföretagsutveckling vid samma högskola (yrkandena 1, 2 och4). I motion 1992/93:A410 (s) yrkande 10 delvis -- som väcktesunder allmänna motionstiden -- begärs ett tillkännagivande omfasta forskningsresurser vid . I enlighet medyrkande 52 delvis i motion 1992/93:Ub128 (s) bör högskolantilldelas utöver regeringens förslag.Med hänvisning till utskottets ställningstagande i detföregående till vad regeringen förordat om resurser förforskning vid de mindre och medelstora högskolorna och vadutskottet bl.a. därvid anfört om den rörliga resursen föreslårutskottet att motionerna avslås av riksdagen.Enligt motion 1992/93:Ub135 (s) är de av regeringenföreslagna förstärkningarna för de mindre högskolorna iVästsverige klart otillräckliga. Motionärerna föreslår attbeloppen som avser högskolorna i , och Skövderäknas upp med för vardera högskolan och attHögskolan i /tillförs ytterligare 3miljoner kronor (yrkande 4). I motion 1992/93:Ub115 (s) begärsett tillkännagivande av om förstärkning avforskningen vid . I enlighet med yrkande 52delvis i motion 1992/93:Ub128 (s) bör högskolorna i ,, och /vardera tilldelas 4miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit.I konsekvens med vad utskottet i det föregående förordatbeträffande forskningsstödjande åtgärder vid de mindre ochmedelstora högskolorna avstyrks motionerna.Inom ramen för föreslagna forskningsanslag bör enligt motion1992/93:Ub139 (m) mera medel för forskning tillförasMitthögskolan än vad som föreslås i propositionen. Imotion 1992/93:Ub655 (s) delvis -- som väcktes under denallmänna motionstiden -- anförs att anslaget för deforskningsstödjande åtgärderna måste ges en nivå som gör detmöjligt för att behålla och utveckla kompetensoch säkerställa kvaliteten. Ett tillkännagivande om ökaderesurser till /begärs imotion 1992/93:A442 (fp) yrkande 5 delvis. En etablering av ettuniversitet i med fast forskningsorganisationskulle svara mot flera behov, menar motionären. Ett likartatförslag, att /utses att blinästa universitet, framförs i motion 1992/93:Ub694 (m) yrkande3. I motion 1992/93:Ub656 (s) begärs ett uttalande av riksdagenom behovet av forskningsresurser vid forskning i kooperativa frågor med inriktning på regionalutveckling och glesbygden. Enligt yrkande 52 delvis i motion1992/93:Ub128 (s) bör tilldelas 11 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit.Utskottet, som hänvisar till vad som i det föregåendeförordats om resurserna för forskningsstödjande åtgärder vid demindre och medelstora högskolorna, avstyrker motionärernasförslag om mera sådana resurser. Frågan om inrättande avytterligare universitet i landet har inte berörts ipropositionen. Utskottet avstyrker uttalanden av iden frågan med anledning av motionerna.När det gäller den i motion 1992/93:Ub656 åberopadekooperativa forskningen vill utskottet erinra om att sådanforskning berörs i propositionen. Regeringen framhåller såvittavser kooperationsfrågor att det finns behov av ökad kunskap omsåväl traditionella kooperationsgrenar som nykooperativarörelser (prop. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att regeringen avser att ta initiativ tillhandlingsprogram för att utveckla forskningen om den ideellasektorn och att medel för detta har beräknats ibudgetpropositionen under huvudtitel.Utskottet utgår från att de ytterligare medel som kan komma ifråga för forskning om kooperativa frågor tilldelas dehögskoleenheter där förutsättningarna för fortsatt sådanforskning är bäst. I övrigt bör det ankomma på den berördahögskoleenheten att genom prioriteringar inom ramen för egnamedel eller med hjälp av externa medel stödja angelägenkooperationsforskning.Med det anförda avstyrks förevarande motionsyrkanden.I motion 1992/93:Ub102 (s, m, fp, c, kds, nyd, -) redovisasutförligt ett förslag om en Sydostfakultet omfattandehögskolorna i , /och Växjö.Motionärerna föreslår att -- med de skäl som anförs imotionen -- som sin mening ger regeringen till känna attsydöstra prioriteras vid fördelningen av medel tillnätverkslösningar och samverkansprojekt mellan näringsliv ochhögskola. I huvudsak likartade förslag om resurser till ettnätverksuniversitet i sydöstra framförs i motionerna1992/93:Ub646 (s) yrkande 1 och 1992/93:A475 (v) yrkande 3. Imotion 1992/93:Ub148 (kds) erinras om Soft Center i ,och motionären föreslår ett tillkännagivande av omatt utvecklingsmöjligheterna vid /Ronnebybör tas till vara. Enligt yrkande 52 delvis i motion1992/93:Ub128 (s) bör högskolorna i ochKarlskrona/tilldelas vardera ochHögskolan i utöver vad regeringenföreslagit.Utskottet finner det i motionerna beskrivnanätverkssamarbetet lovvärt och anser att det är angeläget attdenna form av nätverk förstärks. Av propositionen framgår attregeringen har uppmärksammat utvecklingen av ett nätverk isydöstra . Genom ett sådant samarbete mellan mindre ochmedelstora högskolor och ett universitet säkerställs en godkvalitet i forskningsverksamheten, som de mindre ochmedelstora högskolornas rekryteringspotential förforskarutbildningen tas i anspråk och deras möjligheter attrekrytera vetenskapligt kvalificerade lärare förbättras.Utvecklingen vid /tas ipropositionen fram som ett exempel på en profil som vuxit framvid vissa högskolor som en följd av ett samarbete mellanhögskolan och ett eller flera företag eller organisationer medkvalificerad vetenskaplig verksamhet.Utskottet, som avstyrker förslag om att skallbesluta om viss prioritering vid fördelningen av de särskildamedel som avsätts för nätverkssamarbete, utgår från attregeringen vid sin prövning av medelsanvändningen beaktar vad iförevarande motioner redovisats om pågående nätverkssamarbetevid högskolorna i , /och Växjö.Utskottet biträder inte förslaget om resursförstärkning medhänvisning till sitt ställningstagande i det föregående när detgäller de samlade resurserna för forskningsstödjande åtgärdervid mindre och medelstora högskolor.Med det anförda avstyrks de förevarande motionsyrkandena.Utskottet vill i sammanhanget något beröra begreppetfakultet. Utskottet har noterat att ordet fakultet ofta användssom benämning på ett nätverkssamarbete mellan flera högskolorutan egna fasta forskningsresurser och som är belägna inom enoch samma region ("Sydostfakulteten", "Gävle-Dalafakulteten").Ordet fakultet betyder ett särskilt vetenskapsområde ochanger som organisatorisk term en däremot svarande del av ettuniversitet/högskola. Utskottet erinrar om föreskriften ihögskolelagen (1992:1434) att det vid de högskolor somriksdagen beslutar, skall finnas fakulteter, var och en för ettsärskilt vetenskapsområde (2kap. 5 §). I bilaga 2 tillhögskoleförordningen (SFS 1993:100) anges de fakulteter somskall finnas och de högskolor som fakulteterna skall varaknutna till.I motion 1992/93:Ub118 (s) yrkandena 1 och 2 begärmotionärerna ett tillkännagivande av om ökadeforskningsresurser till nätverken. Ett likartat yrkandeframförs i motion 1992/93:Ub903 (s) yrkande 5, variuttryckligen nämns högskolorna i /ochFalun/, och motion 1992/93:Ub125 (c, m, fp, kds),vari talas om en satsning på "en Gävle-Dalafakultet". Det avregeringen föreslagna anslaget på tillHögskolan i /bör enligt motion 1992/93:Ub146 (s)ökas till . Enligt yrkande 52 delvis i motion1992/93:Ub128 (s) bör högskolorna i /ochFalun/tilldelas vardera utöver vadregeringen föreslagit.Liksom vid behandlingen av de närmast föregående motionernavill utskottet uttrycka sin positiva inställning till detpågående utvecklingsarbetet med ett nätverk som omfattar de imotionerna nämnda högskolorna, vilket -- enligt vad utskottethar erfarit -- även omfattar den del av den skogsvetenskapligafakultetens verksamhet vid som ärbelägen i . Även i nu förevarande sammanhang avstårutskottet från att föreslå att besluta omfördelningen av de särskilda medel som enligt propositionen böravsättas för nätverkssamarbete.Med hänvisning härtill och till vad utskottet i detföregående har anfört om fördelningen av medel förforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstorahögskolor bör motionerna avslås.Högskolan i bör enligt motion 1992/93:Ub120 (s)yrkande 1 erhålla ökade resurser för forskningsstödjandeåtgärder. Motionärerna anser att den i propositionen föreslagnaökningen för är för liten. Det minstarimliga beloppet uppnås enligt motionen om den föreslagnaökningen /94, , också utgår för deföljande båda åren. Enligt yrkande 52 delvis i motion1992/93:Ub128 (s) bör tilldelas 7 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit. I samma yrkandeföreslås att högskolorna i /och iJönköping vardera erhåller 4 miljoner mer än vad regeringenföreslagit.Utskottet, som har uppfattat förslaget i motion 1992/93:Ub120såsom en ökning med ytterligare förvartdera av de två närmast följande åren, avstyrker yrkandetmed hänvisning till vad utskottet i det föregående förordat ommedlen för forskningsstödjande åtgärder vid de mindre ochmedelstora högskolorna. Av samma skäl avstyrks yrkandet om meraresurser till /, som enligtförslag i proposition 1992/93:169 fortsättningsvis skall , och motionerna 1992/93:Ub124 (c) och 1992/93:Ub137 (s) begärsett tillkännagivande av om att iStockholm skall få del av medlen för forskningsstödjandeåtgärder. För skolans fortsatta utveckling är det nödvändigtatt dess behov av medel för forskning på idrottens områdetillgodoses. I den senare motionen anförs att Idrottshögskolanbör tillföras 2 miljoner kronor.Enligt utskottets uppfattning bör iStockholm såvitt avser möjligheten att erhålla medel förforskningsstödjande åtgärder jämställas med de övriga mindreoch medelstora högskolorna. Utskottet utgår från att regeringenbeaktar högskolans behov inför /94. Någonsärskild åtgärd finner inte utskottet påkallad,varför de båda förevarande motionerna avstyrks. Utskottetåterkommer i det följande (avsnitt9) till Centrum föridrottsforskning.En professur med därtill hörande fasta forskningsresurserbör inrättas vid i föreslåsdet i motion 1992/93:Ub636 (s) delvis.Utskottet erinrar om att det från ankommer påstyrelsen för universitet/högskola att själv besluta ominrättande av tjänst som professor. Vidare får sådan tjänstinrättas endast vid en sådan högskola till vilken en fakultetär knuten eller där konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs. Medhänvisning härtill avstyrks motionen.I motion 1992/93:Ub127 (s) yrkande 6 begärs ett uttalande avriksdagen om behovet av utbyggnad av omvårdnadsforskningenvid vårdhögskolorna. Brist på forskningsresultat inomomvårdnadsområdet utgör en allvarlig hämsko på utvecklingen avvården inom kommuner och landsting. Den stora andelen kvinnorinom vårdutbildningarna innebär också att en satsning påforskarutbildning vid vårdhögskolorna är betydelsefull urjämställdhetssynpunkt.Utskottet delar motionärernas synpunkter både när det gälleromvårdnadsforskningens alltmer ökande betydelse för vårdensutveckling och kvalitet och vikten av att antaletforskarutbildade ökar vid vårdhögskolorna för att uppnå bättrejämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet noterar attregeringen i propositionen har angivit att inom ramen föranslagen till de medicinska resp. samhällsvetenskapligafakulteterna bör en viss del av studiestödsmedlen avsättas tillvård- och undervisningsområdena. ,--92, behandlar i sitt betänkande Vårdhögskolor.Kvalitet, utveckling, huvudmannaskap (SOU 1993:12) forskningoch forskarutbildning vid vårdhögskolorna. Enligt utredaren börvissa vårdhögskolor kunna utvecklas till centra för forsknings-och utvecklingsarbete inom vård och omsorg. Det anges iutredningens betänkande att av vårdhögskolornaslärare är forskarutbildade. En ökad rekrytering av ungavårdforskare kräver fortsatta insatser för kompetensutvecklingav lärarna. Utredningens förslag bereds inom regeringskansliet.Utskottet, som förutsätter att regeringen vid den fortsattaberedningen av ärendet beaktar de synpunkter som såvälmotionärerna som utredaren redovisat i nu berört avseende,anser att bör avvakta regeringens ställningstagande ifrågan och avstår därför från att föreslå ett uttalande medanledning av motion 1992/93:Ub127 yrkande 6.Riksdagen bör, föreslås det i motion 1992/93:Ub122 (v), hosregeringen begära förslag om hur den högre utbildningen ochforskningen skall utvecklas i medbetoning på regionens södra del. I förhållande till den storafolkmängd som bor i södra är utbudet avhögre utbildning och forskning den sämsta i landet, heter det imotionen.Utskottet har inhämtat vissa uppgifter omforskningsaktiviteter i Stockholmsregionen förlagda utanförinnerstaden och dess omedelbara närhet. Det framgår bl.a. attTekniska högskolan i har en forskargrupp i organiskkemi vid i kommun och att högskolan förhandlarmed kommunen om en professur i strukturbiokemi. En tredjedel avKarolinska institutets verksamhet är förlagd till Huddingekommun. kommer utbildningen till tandläkare, logopedresp. sjukgymnast att vara placerad i nämnda kommun. Härtillkommer delar av den medicinska fakultetens verksamhet. VidNovum finns fyra stiftelser. ärarbetsgivare för dem som är verksamma inom områdena bioteknik,nutrition och toxikologi samt strukturbiokemi och dentalteknik.Utskottet anser liksom motionären att det är angeläget att deforskningsbedrivande högskoleenheterna i sprider sinaverksamheter till områden i regionen på sådant sätt att demedverkar till att råda bot på den obalans i Stockholmsregionensom uppenbarligen föreligger när det gäller befintlig högreutbildning och forskning. Det ankommer inte på statsmakternaatt besluta om var universitet/högskolor skall lokalisera sinforskning. Utskottet utgår emellertid från att dessa vid sinprövning av viss verksamhets placering väger in vad utskottetpekat på när det gäller förhållandena i Stockholmsregionen.Motion 1992/93:Ub122 bör sålunda inte föranleda någonsärskild åtgärd från sida, varför den avstyrks.4. Interdisciplinär forskningForskningsrådsorganisationenRiksdagen beslutade med anledning av proposition1991/92:76 om vissa förändringar av myndighetsstrukturen inomhögskole- och studiestödsområdena, m.m. att regeringen i nästaforskningsproposition skulle redovisa en samlad bedömning avforskningsrådsorganisationen (bet. 1991/92:UbU18, rskr. 195).Regeringens överväganden och förslag i den nu föreliggandepropositionen innefattar i huvudsak följande.Forskningsråden har i , liksom i de flesta jämförbaraländer, en strategisk betydelse för forskningen.Forskningsråden har ett nationellt perspektiv och arbetar medutgångspunkt i internationella kvalitetskriterier.Forskningsråden är sex, nämligenHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (),() och () inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, ()inom verksamhetsområde, Skogs- ochjordbrukets forskningsråd () inom Jordbruksdepartementetsverksamhetsområde samt () inom verksamhetsområde. SFR ochSJFR fungerar dessutom som sektorsorgan. Tillforskningsrådssystemet räknas också ()inom verksamhetsområde. Rymdstyrelsenhar uppgifter inom sitt område som överensstämmer medforskningsrådens. är, trots benämningen,inte ett forskningsråd med uppgifter inom grundforskningen,utan ett renodlat sektorsorgan inom Näringsdepartementetsverksamhetsområde.I propositionen framhålls att den betydande överblick ochflexibilitet som forskningsråden har ger dem särskildamöjligheter att beakta behovet av att stödja yngre forskareliksom av att bidra till en ökad rörlighet. Det är angelägetatt råden fullt ut utnyttjar dessa möjligheter.De krav på koncentration och kraftsamling som riktas motfakulteterna gäller i minst lika hög grad forskningsråden.TFR inrättades efter förslag i 1990 årsforskningsproposition. Rådet tillhör, vilket redan framgått,verksamhetsområde. Rådets uppgifter ärhelt parallella med forskningsrådens inomUtbildningsdepartementets verksamhetsområde, dvs. att främjaoch stödja vetenskapligt betydelsefull grundforskning. Genominrättandet av TFR har samtliga vetenskapsområden likartade ochgoda förutsättningar för samspel mellan fakulteter ochforskningsråd. TFR bör enligt regeringen fortsättningsvis höratill verksamhetsområde. Därigenomkommer samtliga forskningsråd som har till uppgift att stödjainomvetenskapligt motiverad forskning att få gemensamdepartementstillhörighet. Vad gäller SFR och , varsuppgifter huvudsakligen är inriktade på den sociala sektornsresp. skogs- och jordbrukets behov, föreslås inga förändringar.I propositionen anförs att det ligger ett särskilt ansvar påforskningsråden att ge stöd till gränsöverskridande forskningvare sig det gäller samverkan mellan discipliner inom ett rådsansvarsområde eller samverkan över rådsgränserna.Forskningsråden bör nu öka sina ansträngningar att stimuleragränsöverskridande forskning.Majoriteten av ledamöterna och suppleanterna iforskningsråden utses av elektorer, som i sin tur väljs avfakulteternas ledamöter. När det gäller valproceduren, vilkenregleras i förordningen (SFS 1979:728) om elektorsförsamlingvid forskningsråd, har det ibland föreslagits att den på olikasätt skulle förenklas och begränsas. I propositionen framhållsatt det är av stor vikt att ledamöterna i ett forskningsråd harbred förankring i forskarvärlden.