bet · GG01SoU22 · 1993-05-04 00:00:00 — Utskottet tillstyrker förslaget till lag om ändring ilagen om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Utskottetföreslår att vad som anförts i propositionen om en nyförsöksverksamhet läggs till handlingarna.Propositionens övriga lagförslagRegeringen har i propositionen föreslagit attförutom de tidigare behandlade förslagen till lag om ändring ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lag om husläkare och lagom ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. anta förslagen till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, lag om ändring i lagen(1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor och lag omändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med kommunalprimärvård.Utskottet tillstyrker även dessa lagförslag. beträffande avslag på förslaget omhusläkareatt avslår motionerna 1992/93:So34 yrkande 1,1992/93:So42, 1992/93:So43, 1992/93:So35 delvis och 1992/93:So36delvis,res. 1 (s)2. beträffande utformningen av husläkarreformenatt avslår motionerna 1992/93:So34 yrkande 2,1992/93:So38 yrkande 1, 1992/93:So439 yrkande 3 och1992/93:So505,res. 2 (s)3. beträffande benämningen husläkareatt avslår motion 1992/93:So33,4. beträffande sjukvårdens effektivitetatt avslår motion 1992/93:So38 yrkande 4,res. 3 (s) - motiv.5. beträffande kompetenskravatt avslår motion 1992/93:So38 yrkande 2,res. 4 (s) - motiv.6. beträffande patientavgiftatt med anledning av motion 1992/93:So38 yrkande 3och med avslag på motion 1992/93:So37 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 5 (s)7. beträffande passiv listningatt avslår motion 1992/93:So41,res. 6 (s) - motiv.8. beträffande principer för ersättningssystemetatt med anledning av motion 1992/93:So38 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande övriga ersättningsfrågoratt avslår motion 1992/93:So38 yrkandena 6 och 8,10. beträffande husläkarnas etableringsrättatt avslår motionerna 1992/93:So38 yrkande 7 och1992/93:So460 yrkande 2,res. 7 (s) - motiv11. beträffande husläkarna och omvärldenatt avslår motionerna 1992/93:So34 yrkande 3,1992/93:So40, 1992/93:So403, 1992/93:So456 och 1992/93:So609yrkande 6,res. 8 (s)12. beträffande producent- och konkurrensneutralitetatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,13. beträffande frågan om åldersgräns för husläkareatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,14. beträffande tillsyn och kvalitetssäkringatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,15. beträffande utbildning, utveckling och forskningatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,res. 9 (s)16. beträffande genomförandetatt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,17. beträffande förslaget till lag om husläkareatt antar förslaget till lag om husläkare med denändringen att punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen fårföljande lydelse:2. Anmälan enligt 15 och 18 §§ får göras från och med den 1oktober 1993. Vid sådan anmälan får verksamhetenpåbörjas efter det att anmälan gjorts,18. beträffande vissa statliga övergångsåtgärderatt godkänner de riktlinjer som förordats ipropositionen,19. beträffande medelsanvisningen till Bidrag tillhusläkarsystem m.m.att med bifall till regeringens förslag till Bidrag tillhusläkarsysten m.m. för /94 under femte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res. 10 (s)20. beträffande förslaget till ändring i 14 § hälso- ochsjukvårdslagenatt med avslag på motion 1992/93:So39 antarregeringens förslag till lag om ändring i 14 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763)res. 11 (s)21. beträffande förslaget till lag om ändring i hälso-och sjukvårdslagen i övrigtatt antar förslaget till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) i den mån det inte omfattas av mom.20,22. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m.att med bifall till regeringens förslag och medanledning av motionerna 1992/93:So408 och 1992/93:So471 yrkande2 samt med avslag på motionerna 1992/93:So35 delvis och1992/93:So36 delvis antar förslaget till lag om ändring i lagen(1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m.,23. beträffande försöksverksamhet med förskrivningsrättför distriktssköterskoratt lägger propositionen i denna del tillhandlingarna,24. beträffande övriga lagförslagatt antar förslagen till ändring idels lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,dels lag om ändring i lagen (1991:419) omresekostnadsersättning vid sjukresor,dels lag om ändring i lagen (1991:1136) omförsöksverksamhet med primärvård.Stockholm den 4 maj 1993På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (nyd), Maj-IngerKlingvall (s), (), (), MartinNilsson (s) och (). Avslag på förslaget om husläkare (mom. 1), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 13 som börjar med"Utskottet anser i motsats" och slutar på s. 14 med "So36 (v)delvis" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att förslaget om införande av etthusläkarsystem har många brister i sak och hotar en sammanhållenprimärvård. Den föreslagna lagstiftningen beskärsjukvårdshuvudmännens möjligheter att upprätthålla en likvärdigoch rättvis hälso- och sjukvård över hela landet, eftersom denfria etableringen av husläkare ger dålig kostnadskontroll isystemet. Lagstiftningen innebär också ett allvarligt ingrepp iden kommunala självstyrelsen. Även när det gällerintegritetsfrågorna anser utskottet att propositionen har storabrister. Utskottet delar Lagrådets bedömning i fråga om dessabrister. Utskottet delar också konstitutionsutskottetsminoritets bedömning sådan den kommit till uttryck i denavvikande meningen i bilaga 2. Utskottet förordar ensammanhållen primärvård och avvisar förslaget till husläkarlagmed följdändringar. Utskottet anser att det föreslagnahusläkarsystemet riskerar att skada en väl fungerandeprimärvård. Förslaget kan medföra allvarliga konsekvenser ocksåför det förebyggande arbetet. Härigenom kan förslaget ocksånegativt påverka folkhälsan.dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa:1. beträffande avslag på förslaget om husläkareatt med bifall till motionerna 1992/93:So34yrkande 1, 1992/93:So42, 1992/93:So43, 1992/93:So35 delvis och1992/93:So36 delvis avslår det i propositionen framlagdaförslaget om införande av ett husläkarsystem,2. Utformningen av husläkarreformen (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 17 som börjar med"Den föreslagna" och slutar med "och So505 (c)" bort ha följandelydelse:Utskottet, som avvisar förslaget om husläkarlag, föreslår istället att kontinuiteten i relationen läkare och patientsäkerställs genom att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) HSLändras så att landstingen (kommunerna) åläggs att planeraverksamheten så att varje invånare frivilligt kan välja enpersonlig läkare. Utskottet anser att kontinuiteten mellan denenskilde och vårdpersonalen är ett av de viktigaste inslagensåväl i sjukvården som i det förebyggande arbetet. Medutgångspunkt i att patienten skall få bästa tänkbara vård börförutsättningar skapas för en god kontinuitet mellan patientsamt läkare och övrig vårdpersonal. En förtroendefull kontaktmellan patient och läkare blir då möjlig. Patienten lär kännasin läkare som får bättre kunskaper om patienten. Detta skaparförutsättningar för snabbare och säkrare diagnoser och därmedsnabbare och bättre behandlingar och kortare vårdtider.Utskottet anser det angeläget att ta till vara det somfungerar bra i dagens sjukvård. Utgångspunkten är att patientenskall få tillgång till bästa möjliga vård. Härigenom säkerställs en individuellt anpassadsjukvård för alla. Förutsättningar bör skapas för förebyggandehälsovård på arbetsplatsen, i skolan och i bostadsområdet.Rätten att välja vårdcentral, läkare och sjuksköterska börbehållas. Sjukvården måste vara tillgänglig för alla ochrättvist fördelad mellan olika delar av landet. Det är viktigtatt samtliga personalkategoriers kunskaper och erfarenheterbeaktas. Vårdcentralerna bör fungera som navet i primärvården.Alltför stora enheter bör delas upp och flyttas närmare demänniskor som skall betjänas. Ensamläkaren är inte en bralösning enligt utskottet.För att kunna garantera en rättvis fördelning av läkare överlandet måste sjukvårdshuvudmännen ha möjlighet att planera ochorganisera verksamheten så att de tillgängliga läkarresursernafördelas på bästa sätt. En reform på detta område måste utgåfrån de olika villkor och förutsättningar som råder inom deolika landstingen. Utskottet motsätter sig en ökadcentralstyrning och detaljreglering. Regeringen bör återkommatill med förslag till kompletteringar i HSL för att gehela befolkningen möjlighet att frivilligt välja läkare och föratt stärka kontinuiteten i vården. Vad utskottet nu anfört börges regeringen till känna med anledning av motionerna So34 (s)yrkande 2, So439 (s) yrkande 3 och So505 (c).Utskottet avstyrker motion So38 (nyd) yrkande 1.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande utformningen av husläkarreformenatt med anledning av motionerna 1992/93:So34yrkande 2, 1992/93:So439 yrkande 3, 1992/93:So505 och med avslagpå motion 1992/93:So38 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Sjukvårdens effektivitet (motivering till mom. 4), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 20 som börjar med"Utskottet delar" och slutar på med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse:Utskottet delar propositionens uppfattning att ett riktmärkeför en heltidsarbetande läkare i primärvården är att denne skallkunna klara omkring 2 000 personer, som representerar ennormalfördelning av befolkningen. Detta är också ett lämpligtantal för att kontinuiteten i relationen patient--läkare skallkunna tryggas. Läkarens ansvar att medverka till en godtillgänglighet och en fungerande jourorganisation utgör enligtutskottets uppfattning praktiska ramar för åtagandetsomfattning. Motion So38 (nyd) yrkande 4 avstyrks.4. Kompetenskrav (motivering till mom. 5), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 22 som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen att en primärvårdsläkare börvara specialist i allmänmedicin. Utskottet delar ocksåuppfattningen att dispensmöjligheter bör finnas för att läkareinom andra specialiteter, som är verksamma i direktpatientarbete, skall kunna etablera sig som primärvårdsläkare.Enligt propositionen skall det ankomma på regeringen eller efterregeringens bemyndigande att ge sådan dispens.Utskottet instämmer häri.Utskottet delar inte uppfattningen i motion So38 (nyd) yrkande2 att dispensgivningen bör vara mer generös än vad som antyds ipropositionen. Motionsyrkandet avstyrks därför.5. Patientavgift (mom. 6), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 24 som börjar med"En av tankarna" och slutar på s. 25 med "motion So37 (m)" bortha följande lydelse:Utskottet vill erinra om att den statliga regleringen avavgifterna inom den öppna offentliga och den tillförsäkringssystemet anslutna öppna privata hälso- och sjukvårdenavskaffades . Motivet för en avreglering avsystemet med öppenvårdsavgifter var att skapa förutsättningarför sjukvårdshuvudmännen att effektivare utnyttja hälso- ochsjukvårdens organisation och resurser genom att t.ex.differentiera avgiftssättningen mellan olika typer avmottagningar (se t.ex. prop. 1992/93:17 s. 14).Utskottet vill också påpeka att kommittén med uppdrag attbl.a. utreda hälso- och sjukvårdens framtida finansiering ochorganisation, HSU 2000, (dir. 1992:30) bl.a. har till uppgiftatt analysera patientavgifternas roll inom hälso- och sjukvårdenutifrån i första hand tre olika perspektiv: avgifternas roll somfinansieringskälla, avgifternas roll som styrinstrument ochavgifternas fördelningspolitiska betydelse.Utskottet vill framhålla att differentieradepatientavgifter inte bör kunna utgå med så höga belopp att de inågon avgörande grad inskränker möjligheten för en patient attvälja den läkare han önskar. Mot bakgrund av det anfördaavstyrks motionerna So37 (m) och So38 (nyd) yrkande 3.dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa:6. beträffande patientavgiftatt avslår motionerna 1992/93:So37 och1992/93:So38 yrkande 3,6. Passiv listning (motivering till mom. 7), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 25 som börjar med"Utskottet instämmer" och slutar med "So41 (m) avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att valet av en egen läkare skall vara enrättighet och inte en skyldighet. Valet bör kunna ske antingengenom att sjukvårdshuvudmannen föreslår en viss läkare, som ärsamme läkare som har områdesansvaret, eller att patienten självväljer mellan de läkare som finns på närmaste vård- ellerläkarcentral. Därutöver bör rätten att välja innehållamöjligheter att också välja annan läkare än som sagts. MotionSo41 (m) avstyrks.7. Husläkarnas etableringsrätt (motivering till mom. 10), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 32 som börjar med"I regeringsförklaringen" och slutar med "Motionerna avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de regionala orättvisorna när det gällertillgången på läkare kommer att öka om propositionens förslag omfri etablering genomförs. Det går inte att garantera en rättvisfördelning av läkare över landet, om inte huvudmännen harmöjlighet att planera och organisera verksamheten så att detillgängliga läkarresurserna fördelas på bästa sätt. Frietablering skulle driva upp kostnaderna i sjukvården.Utskottet anser att den enskilde sjukvårdshuvudmannen skallavgöra etableringsbehovet. Verksamheten bör kunna drivas i egenregi, dvs. sjukvårdshuvudmannens, eller annan vårdgivares regi.I vårdavtal bör anges de villkor som skall gälla i förhållandetmellan sjukvårdshuvudmannen och en annan vårdgivare. Målet skallvara att primärvården skall ha hög kvalitet, styrasdemokratiskt, finansieras solidariskt och fördelas efter behov.Då är det viktigt att sjukvårdshuvudmännen visar öppenhet ivalet av medel och metoder för att på bästa sätt uppnå dessamål. Det innebär t.ex. att vården skall kunna erbjudas av olikavårdgivare-- offentliga, kooperativa och privata. För att tryggaen god och rättvist fördelad sjukvård även på lång sikt krävsdock, enligt utskottet, att större delen av sjukvården liksomhittills tillhandahålls i offentlig regi.Sjukvården bör inte administreras av någon anonym institution.En starkt privatiserad primärvård ger, enligt utskottet, intetillräckliga möjligheter till insyn. Det går inte heller att påsamma sätt utkräva ansvar eller att påverka verksamheten för denenskilde medborgaren. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna So38 (nyd) yrkande 7 och So460 (nyd) yrkande 2.8. Husläkarna och omvärlden (mom. 11), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 36 som börjar med"För att husläkarreformen" och slutar på s. 37 med "Motionernaavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att den nuvarandeprimärvårdsorganisationen där distriktsläkaren har områdesansvarhar givit goda resultat. Den samlade kunskap som finns hospersonalgrupperna vid vårdcentralerna har utgjort en bra grundför att förebygga ohälsa hos den enskilde och hos särskiltutsatta grupper. Folkhälsoarbetet har en viktig bas iprimärvården när det gäller arbete mot bl.a. droger, tobak ochsexuellt överförda sjukdomar.En fråga som inte besvaras i propositionen är enligt utskottetvad som händer med distriktssköterskor, mödra- ochbarnhälsovården, sjukgymnaster, kuratorer, undersköterskor m.fl.i det föreslagna husläkarsystemet.Mödra- och barnhälsovården har betytt mycket när det gälleratt förebygga och behandla ohälsa. Att har en mycket lågbarnadödlighet är ett av resultaten av en förebyggandeverksamhet som bedrivits i en sammanhållenprimärvård. Att, som regeringen nu föreslår, avskaffaskolläkarna, förefaller enligt utskottets mening ogenomtänkt.Man kan inte utgå från att husläkaren ensam kan utföra detarbete som görs av skolläkaren i samverkan meddistriktsläkaren som har områdes- och befolkningsansvaret.Distriktssköterskorna har en särskild roll i primärvården. Dehar en unik och självständig roll, inom såväl sjukvården som denförebyggande verksamheten. Det är viktigt att slå vakt omdistriktssköterskornas verksamhet och utveckla den tillsammansmed primärvården i övrigt. De enskilda distriktssköterskornaskompetens och erfarenhet måste också tas till vara.Distriktssköterskan har ofta en mycket god kunskap om områdetoch människorna. Många av sköterskorna har, förutom en mycketgedigen utbildning, också en mångårig erfarenhet. Dennaerfarenhet kommer väl till pass vid utförandet av de uppgifteren distriktssköterska ställs inför.Områdes- och befolkningsansvar är ett centralt inslag i dagensprimärvård. Ansvaret är en förutsättning för att primärvårdenspersonal skall få kunskap om området och de människor som bordär. För den förebyggande verksamheten är detta ovärderligt. Detförebyggande arbetet bör förbättras; det inte bara minskarlidande, det sparar också pengar. Områdes- ochbefolkningsansvaret förhindrar en sjukvård som "plockar russinenur kakan". Någon har ansvaret för att alla får vård, t.ex. desom har missbruksproblem, är särskilt resurskrävande eller intesjälva söker den hjälp och den behandling som erfordras.Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att det för ettframgångsrikt folkhälsoarbete krävs en sammanhållen primärvårdmed ett tydligt områdesansvar.Utskottet anser att det behövs en översyn av lagstiftningen isyfte att säkerställa en sammanhållen primärvård. En sådanöversyn bör, enligt utskottet, inriktas på bl.a. primärvårdensområdesansvar, barn- och mödrahälsovården samtdistriktssköterskornas verksamhet. Vad utskottet nu anfört börges regeringen till känna med anledning av motionerna So34 (s)yrkande 3, So40 (m, s, c, kds), So403 (kds), So 456 (s) ochSo609 (s) yrkande 6.dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa:11. beträffande husläkarna och omvärldenatt med anledning av motionerna 1992/93:So34yrkande 3, 1992/93:So40, 1992/93:So403, 1992/93:So456 och1992/93:So609 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,9. Utbildning, utveckling och forskning (mom. 15), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 39 som börjar med"Utskottet föreslår" och slutar med "till handlingarna" bort haföljande lydelse:I propositionen förutsätts att AT-utbildningen skall ske pånuvarande sätt. Utskottet utgår ifrån att detta innebär attockså privata husläkare förväntas erbjuda . Utskottetkan emellertid konstatera att man i , där privatahusläkare nu etablerar sig, har slagit fast att utbildningeninte passar in i ett privat husläkarsystem, eftersom det skullestöra husläkarens möjlighet att ägna sig åt sina uppgifter.Utskottet anser att regeringen, om det föreslagnahusläkarsystemet genomförs, måste skaffa garantier för attutbildningen av läkare efter läkarexamen inte försvåras ellerförsämras. Regeringen bör återkomma till i dennafråga. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 15 bort hemställa:15. beträffande utbildning, utveckling ochforskningatt med anledning av propositionen i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Medelsanvisningen till Bidrag till husläkarsystem m.m.(mom. 19), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 42 som börjar med"Utskottet tillstyrker" och slutar med "medelsanvisningen" bortha följande lydelse:Utskottet, som anser att ett husläkarsystem kan byggas uppgenom omfördelning av befintliga resurser, avstyrker denföreslagna medelsanvisningen.dels att utskottet under mom. 19 bort hemställa:19. beträffande medelsanvisningen till Bidragtill husläkarsystem m.m.att avslår regeringens förslag till anslagtill Bidrag till husläkarsystem m.m.,11. Bestämmelser om chefsöverläkare (mom. 20), , , , , och (alla s) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 43 som börjar med"Utskottet har tidigare" och slutar med "nu sker omgående" bortha följande lydelse:Utskottet har tidigare (bet. 1991/92:SoU15) uttalat att det ärangeläget att regeringen och noga följertillämpningen av bestämmelserna om det samlade ledningsansvaretoch att en utvärdering borde ske räknat från den 1april 1992. Utskottet kan nu konstatera att utvärderingen ännuinte kommit till stånd. Utskottet förutsätter att utvärderingennu sker omgående. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringentill känna.dels att utskottet under mom. 20 bort hemställa:20. beträffande förslaget till ändring i 14 §hälso- och sjukvårdslagenatt riksdagena. som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,b. med avslag på motion 1992/93:So39 antarregeringens förslag till lag om ändring i 14 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763),Särskilt yttrandeIntegritetsfrågorBo Holmberg, , , , , och (alla s) anför:Vi har i en reservation om avslag på förslaget om husläkareframhållit att propositionen har stora brister såvitt gällerbehandlingen av integritetsfrågorna och att vi därför delar denbedömning som gjorts i den avvikande meningen ikonstitutionsutskottets yttrande i bilaga 2 tillbetänkandet.I propositionen framlagda lagförslag yttrande1992/93:KU5yBilaga 2Husläkare m.m.Till socialutskottetSocialutskottet har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1992/93:160 om husläkare m.m. jämte motioner, såvittpropositionen och motionerna berör konstitutionsutskottetsberedningsområde.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande i huvudsak tillatt gälla frågor om sekretess och skyddet mot kränkning av denpersonliga integriteten vid ADB-registrering.Propositionen m.m.Propositionen grundar sig på ett förslag som utarbetats av enarbetsgrupp inom , (Ds 1992:41) Husläkare --för kontinuitet och trygghet i vården. Departementspromemorianremitterades bl.a. till Datainspektionen för yttrande.Datainspektionen uttryckte i sitt remissvar en kritiskinställning till vissa delar av förslaget. Sammanfattningsvisunderströk inspektionen behovet av att studera vissaintegritetsfrågor närmare. Enligt inspektionens mening bordeintegritetsfrågor som sammanhänger med förslagen övervägas redaninför ett beslut om ett husläkarsystem, särskilt som reformensynes syfta till trygghet i vården.Inspektionen hänvisade till att kvalitetssäkring ochinformationshantering avses ske i ADB-miljö. Detta sammantagetmed förslaget om listning av patienter tycks enligtDatainspektionen medföra att personregister skall föras medhjälp av ADB till stöd för husläkarverksamheten. Inspektionenansåg att beslut om inrättande av känsliga och totalt settomfattande register över befolkningen såväl i vårdverksamhetensom hos sjukvårdshuvudmännen och bör fattas avriksdagen och att alltså registerverksamheten bör lagregleras.Oavsett i vilken utsträckning lagreglering avses ske avpersonregister, behöver enligt inspektionen de rättsligaförutsättningarna att lämna patientuppgifter mellan husläkarna,sjukvårdshuvudmännen och analyseras med hänsyntill sekretessen och tystnadsplikten.Propositionen behandlar i den allmänna motiveringen frågan omtillsyn och kvalitetssäkring. Det sägs att en avSocialstyrelsens främsta uppgifter är att utöva tillsyn överhälso- och sjukvården i landet. Det bör därför vara en angelägenuppgift för styrelsen att följa upp och bedöma effekterna av enhusläkarreform såväl vad gäller dess inverkan på hälso- ochsjukvårdens utveckling i stort som effekterna för den enskilde.Varje husläkare skall medverka till att den egna verksamhetenföljs upp såväl kvalitativt som kvantitativt. Genomhusläkaråtagandet förbinder sig den enskilde husläkaren attredovisa resultatet av sin verksamhet. Detta bör ske i form avverksamhetsberättelser i enlighet med nationella riktlinjer ochanvisningar från sjukvårdshuvudmannen/finansiären och medutgångspunkt i vissa enhetliga basdata och kvalitetsindikatorermed avidentifierad redovisning. Det pågående arbetet med attutveckla system för kvalitetssäkring bör intensifieras.