bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — I den utsträckning lagstiftningen utgör etthinder för källsortering bör den sålunda ändras. När det gällerhanteringen av miljöfarligt avfall har också tvåutredningsförslag lagts fram som tar upp dessa frågor.Utredningsförslagen är föremål förremissbehandling och överväganden inom . Detfår enligt utskottets mening förutsättas att dessa övervägandenockså innefattar de i motion Bo701 (s) aktualiserade frågorna omansvaret för det ur hushållsavfallet separerade miljöfarligaavfallet. Vad i motionen anförts torde sålunda komma atttillgodoses utan någon ytterligare åtgärd. Motionenavstyrks.Som en del i ett åtgärdsprogram för miljön i länförs i motion Jo676 (fp) fram förslag för att stimulera ochunderlätta källsortering av sopor. En viktig förutsättning föratt källsortering skall komma till stånd i önskad omfattninganges i motionen bl.a. vara att en långsiktig marknad ochavsättning kan skapas och upprätthållas för det källsorteradematerialet. I motionens yrkande 15 såvitt nu är i frågahemställs därför om ett tillkännagivande om vikten aven marknad för källsorterat avfall.En övergripande målsättning för de förslag avseendeavfallshanteringen som lagts fram i kretsloppspropositionen äratt avfallets volym och farlighet skall begränsas. Ett viktigtmedel för att åstadkomma detta är källsortering av avfallet. Enutvidgad källsortering ökar bl.a. förutsättningarna föråtervinning och återanvändning. I detta sammanhang kannaturligtvis eventuella svårigheter att få avsättning för delarav det sorterade materialet vara ett problem. tordedet ökade producentansvar och de åtgärder i övrigt som föreslåsi kretsloppspropositionen kunna medverka till att det sorteradeavfallet kommer till återanvändning. Vad i motion Jo676 (fp)yrkande 15 såvitt nu är i fråga förordats får sålunda anses iallt väsentligt tillgodosett genom det nu föreliggandeförslaget. Motionen avstyrks sålunda.Va-frågorÅtgärder för ett renare slamVid reningen av avloppsvatten i reningsverk uppstår som enrestprodukt slam. Innehållet i detta slam bestäms av kvalitetenpå avloppsvattnet och de ämnen som tillförts detta. att miljöstörande ämnen som släpps ut i avloppsnätet frånindustri och hushåll eller som tillförs från dagvatten påverkarslammets innehåll och därmed användbarheten.De näringsämnen som finns i slam från de kommunalaavloppsverken bör enligt propositionen nyttiggöras i så hög gradsom möjligt. Användningen av slam t.ex. i jordbruket angesdärför vara ett viktigt steg mot en miljöanpassad avloppsrening.En förutsättning för en sådan användning är enligt regeringensförslag emellertid att slammet inte innehåller skadliga halterav oönskade ämnen.Användningen av slam och andra restprodukter skall självfalletinte ske om det medför en negativ miljöpåverkan. Det omfattandemiljöarbete som har bedrivits i anges dock ha resulterati förhållandevis låga metallhalter i slam. betonas attåtgärder måste prioriteras för att ytterligare minskametallinnehållet. För att nå detta mål bör enligt förslagetvissa förändringar i lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar (va-lagen) göras.I 12 § va-lagen föreskrivs att en allmän va-anläggning skallutföras så att hälsoskyddets intresse tillgodoses och att denskall vara försedd med anordningar som krävs för att den skallfylla sitt ändamål och tillgodose skäliga krav på säkerhet. Ipropositionen anförs att en anläggning dessutom givetvis skallvara konstruerad och drivas så att den skyddar miljön från bådemiljö- och hälsostörande ämnen. Bestämmelsen föreslås därförkompletterad så att det av 12 § framgår att en allmänva-anläggning skall utföras och drivas så att ocksåmiljöskyddsintresset tillgodoses.En ytterligare lagändring som enligt regeringsförslaget börvidtas är att införa ett uttryckligt förbud mot att den allmännaanläggningen brukas på sätt som försvårar att miljö- ochhälsoskyddsintressena tillgodoses i va-verksamheen. Ett sådantförbud, som enligt förslaget lämpligen införs i 21 § va-lagen,anges på brukarsidan naturligt svara mot huvudmannens ansvarenligt 12 § va-lagen.De genom propositionens yrkande 2 framlagda förslagen tilländringar i 12 och 21 §§ va-lagen föreslås träda i kraft den 1juli 1993.Utskottet delar vad som i regeringsförslaget anförts om attslam från de kommunala avloppsverken bör nyttiggöras i så höggrad som möjligt och att förutsättningar därför måste skapas föratt slammet inte skall innehålla skadliga halter av oönskadeämnen. Det genom propositionens yrkande 2 framlagda förslagettill ändring i va-lagen tillstyrks sålunda.Övriga frågor avseende va-anläggningar m.m.I åtta motionsyrkanden tas upp olika frågor om va-systemensutformning m.m.Allt slam skall enligt partimotion Jo49 ha såhög kvalitet att det utan negativa miljö- och hälsoeffekterskall kunna användas på jordbruksmark . Medhänvisning härtill föreslås dels att nya, icke vattenburna ochslutna va-system successivt skall tas i bruk -- yrkande 6 --,dels att alla nya va-anläggningar skall varaslutna och ingå i kretsloppssamhället -- yrkande 7.I motion Jo51 (kds) yrkande 1 lyfts fram behovet av att satsapå forskning och utveckling av alternativ till dagensvattenburna wc-system. Att stora mängder vatten åtgår i dessasystem är enligt motionärerna inte alltid försvarbart.Utveckling av t.ex. multrumsanläggningar och system med extremtlåg vattenförbrukning som ansluts till komposteringsanläggningarär metoder som föreslås bli föremål för en intensiv forskningoch utveckling. Målsättningen föreslås vara att få fram enslutprodukt som är en näringsrik mylla så att det naturligakretsloppet växt-föda-växt sluts.Även i motion Bo705 (kds) anförs att det naturliga kretsloppetväxt-föda-avfall genom wc och hantering av annat organiskthushållsavfall har avbrutits. Enligt motionärerna ger redan kändteknik goda förutsättningar för att, med bibehållen komfort,ersätta det nuvarande wc-systemet och annan i längden omöjlighantering av avfall. Med hänvisning härtill begärs i motionenett tillkännagivande om behovet av forsknings- ochutvecklingsarbete med denna inriktning.Den föreslagna ändringen av va-lagen är enligt motion Jo52 (-)nödvändig, men i ett längre perspektiv otillräcklig. Det ärenligt motionären helt uppenbart att tekniken för vattenreningmåste ersättas med andra system både av miljöskäl och avekonomiska skäl. Med hänvisning härtill hemställs i motionensyrkande 13 att regeringen skall lägga fram riktlinjer för hurrening av avloppsvatten och omhändertagande av dagvatten kan gesen bättre miljöanpassning.Skadliga utsläpp i vattenområden är enligt motion Bo703 (fp)fortfarande ett stort problem. Frågan är enligt motionären omsamhället med nuvarande utveckling i längden klarar av atthantera avfallsfrågorna på ett rimligt och miljömässigtriktigare sätt. övergöds vattendrag och närkustvatten medbiologiska störningar som följd. Enligt motionären kanvattenklosetterna helt klart anses vara den primära orsaken tillproblemen. Med hänvisning härtill hemställs att skallgöra ett tillkännagivande om behovet av att reducera framförallt kväve- och fosforbelastningen i vattenområden -- yrkande 1.Dessutom föreslås dels att gällande lagstiftning bör ses över såatt den inte hindrar övergång till mer miljöanpassade sanitets-och avloppssystem -- yrkande 2 --, dels att regeringen skallverka för att forskning om miljövänliga alternativ tillnuvarande sanitetsteknik skall komma till stånd -- yrkande 3.När det gäller frågan om utformningen av va-systemen m.m.vill utskottet anföra följande.Dagens avloppsanläggningar -- ledningssystem och reningsverk-- kan ses såväl som ett tekniskt försörjningssystem för attklara kraven på goda hygieniska förhållanden m.m. som ettmiljövårdssystem med uppgift att skydda mot föroreningar. Detinnebär sålunda att anläggningarna skall motverka attmiljöstörande ämnen och andra föroreningar sprids i vår miljö.För att avloppsanläggningarna skall fylla sin miljövårdandeuppgift fordras dels att de för bort och renar avloppsvattnet påavsett sätt, dels att det slam som uppstår i denna process är sårent att det kan återföras i det biologiska kretsloppet. Underförutsättning av att de använda avloppssystemen svarar motdessa villkor får de anses motsvara de krav som bör kunnaställas på ett kretsloppsanpassat va-system. Med de ikretsloppspropositionen framlagda förslagen till ändringar iva-lagen, som utskottet ställt sig bakom ovan, förbättrasdessutom möjligheterna till en miljöriktig avlopps- ochslamhantering ytterligare.Även om dagens va-system enligt utskottets mening i och försig ger förutsättningar för en kretsloppsanpassadavloppshantering är det naturligtvis viktigt att utvecklingenoch användningen av nya alternativa system på olika sättstimuleras. Inom pågår också ett arbete meden översyn av va-lagen. Även forsknings- och utvecklingsarbetetär betydande på området.Med hänvisning till det ovan anförda finns det enligtutskottets mening inte nu tillräcklig anledning förorda attytterligare åtgärder vidtas. I den mån förslagen iVänsterpartiets partimotion Jo49 yrkandena 6 och 7 samt imotionerna Jo51 (kds) yrkande 1, Jo52 (-) yrkande 13, Bo703 (fp)och Bo705 (kds) inte kan anses redan tillgodosedda avstyrks deav utskottet.Med dagens teknik för att samla upp och leda bort s.k.dagvatten kan regnvatten enligt motion Bo702 (m) förvandlas tillett miljöhot. Enligt motionärerna finns det nu systemtillgängliga som gör ett lokalt omhändertagande av dagvattenmöjligt -- system som är billigare och enklare. Genom attva-lagen har utformats med de konventionella dagvattensystemenför ögonen utgör lagen enligt motionärernas uppfattning etthinder för att lokalt omhänderta dagvatten. Med hänvisninghärtill föreslås att lagstiftningen skall ses över så att ettlokalt omhändertagande underlättas.Även i motion Bo704 (fp) föreslås att lagstiftningen skall sesöver för att underlätta att dagvatten kan omhändertas lokalt påett miljömässigt sätt. Enligt motionärerna kan lokala lösningarför dagvatten i många fall vara billigare och miljövänligare.Inte minst anges detta gälla med avseende på det omfattandebehov som finns av att bygga om befintliga avlopps- ochdagvattenledningar.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller värdet av att dagvatten tas om hand på ett såmiljömässigt och enkelt sätt som möjligt. Ett lokaltomhändertagande erbjuder enligt utskottets uppfattning motbakgrund härav flera fördelar. Det finns sålunda motiv som talarför att även andra lösningar än de som är de förhärskandebör komma till stånd där så är möjligt. En rad lösningar sommöjliggör ett miljömässigt och ekonomiskt riktigt lokaltomhändertagande av dagvatten finns också tillgängliga. Det ärallt från relativt enkla planeringsåtgärder för att åstadkommagenomsläppliga friytor m.m. till mer komplexa dammanläggningar.Lösningar med denna inriktning kan också bidra till att skapaoch bevara grönområden och tillgodose den biologiska mångfalden.Även om det finns tekniska lösningar m.m. som gördet möjligt att lokalt ta hand om dagvatten kan det naturligtvisfinnas andra faktorer som gör det svårt eller rent av omöjligtatt ta hand om dagvattnet lokalt. I många av våra större städerfinns det sålunda rent praktiska svårigheter att genomföralokala lösningar som att finna infiltrationsytor m.m. Det kanenligt utskottets mening inte heller uteslutas attlagstiftningen på området i vissa avseenden försvårar ett lokaltomhändertagande. Som framgår av redovisningen ovan är dockva-lagen föremål för en översyn bl.a. med avseende påprinciperna för avgiftsuttaget.Med avseende på det värde ur miljösynpunkt som enligtutskottets mening ligger i ett lokalt omhändertagande avdagvatten får det förutsättas att regeringen utan någotriksdagens särskilda tillkännagivande noga följer utvecklingenpå området och om så erfordras vidtar lämpliga åtgärder. finnas skäl att genom aktiva utbildnings- ochinformationsinsatser sprida ökad kunskap om möjligheterna attmed alternativa metoder ta hand om dagvatten. Vad i motionernaBo702 (m) och Bo704 (fp) förordats torde sålunda komma att bli iallt väsentligt tillgodosett utan någon ytterligareåtgärd. Motionerna avstyrks.Enligt motion Bo213 (v) bör de ekologiska principernatillämpas i såväl boende som byggande. Grunderna för att nådetta mål finns enligt motionärernas mening i NRL och PBL.Däremot anges bl.a. va-lagen och renhållningsförordningen hafått en sådan utformning att de utgör ett hinder i strävandenamot en ekologiskt uthållig boende- och byggsektor. Imotionens yrkande 5 begärs med hänvisning härtill ett riksdagenstillkännagivande om behovet av ändringar i de aktuellabestämmelserna.Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet av attsåväl boende som byggande präglas av hänsynstagande till miljönoch till möjligheterna att skapa en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling. De i kretsloppspropositionen framlagdaförslagen till ändringar i såväl renhållningslagen som iva-lagen syftar, liksom propositionens övriga förslag, ocksåtill att ge förutsättningar för en sådan utveckling. Som framgårav redovisningen ovan är va-lagen dessutom föremål för enöversyn. I den mån förslaget i motion Bo213 (v) yrkande 5 intekan anses tillgodosett genom vad som i kretsloppspropositionenföreslagits avstyrks det av utskottet.Vissa övriga frågorNaturresurslagen är enligt motion Jo52 (-) ett redskap för attåstadkomma en bättre miljöanpassad utveckling. Enligt motionärenär dock lagen delvis obrukbar varför den bör ses över ochförändras så att den fungerar som ett redskap för att hävdalångsiktiga miljöintressen -- yrkande 2.Regeringen tillsatte en särskild kommitté ---- med uppgift att göra en översyn avmiljöskyddslagstiftningen. Kommittén har i sitt nyligenframlagda huvudbetänkande Miljöbalk (SOU 1993:27) föreslagit attde centrala lagarna på hälsoskydds- och miljöområdetsammanförs till en miljöbalk. Till grund för förslaget liggerbl.a. en strävan att ge uttryck för en enhetlig inställning tillmiljöfrågorna. Betänkandet är utsänt på remiss.Miljöskyddskommitténs förslag innebär bl.a. att bestämmelsernai den nuvarande naturresurslagen förs över till miljöbalken.Det innebär således att frågan om naturresurslagens roll iarbetet med att skapa förutsättningar för en på lång sikthållbar utveckling av samhället redan är föremål föröverväganden. Enligt utskottets mening bör resultatet av dessaöverväganden avvaktas. Förslaget i motion Jo52 (-) yrkande 2 omatt lagen bör ses över avstyrks med hänvisning härtill.Det finns enligt motion Jo59 (s) yrkande 1 två oroandefaktorer när det gäller energianvändningen i våra bostäder. Fördet första har utvecklingen mot en allt bättre hushållning meduppvärmingsenergi i princip upphört sedan mitten av 1980-talet.För det andra har behovet av s.k. fastighetsel, dvs. el fördrift av olika installationer m.m., ökat dramatiskt sedan mittenav . Denna utveckling måste enligt motionärernasmening aktivt motverkas. Särskilda medel för informations- ochutvecklingsinsatser för att stimulera olika fastighetsägare attgenomföra energihushållningsprojekt bör därför avsättas.Dessutom föreslås att ett stöd till marknadsintroduktion av nyteknik som minskar energianvändningen skall övervägas.Till grund för den nu behandlade motionen ligger en strävanatt åstadkomma en förbättrad energihushållning. Utskottetdelar denna strävan. Det finns sålunda även enligtbostadsutskottets mening skäl att både effektivisera och minskaenergiförbrukningen. Betydande insatser har också gjorts frånsamhällets sida för att åstadkomma en sådan utveckling. Detgäller bl.a. utformningen av de regler som styr byggandet.Gällande nybyggnadsregler innebär i förhållande till tidigaregällande byggnorm skärpta krav på energihushållning i allabostadshus. I det förslag till reviderade byggregler somBoverket lagt fram ingår dessutom vissaförändringar när det gäller olika energikrav m.m. Förslaget idenna del syftar till att minska energiförbrukningen ochförbättra energieffektiviteten i våra byggnader.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan har redan enrad åtgärder vidtagits som syftar till att åstadkomma enförbättrad energihushållning och en effektivisering avenergianvändningen i byggnadsbeståndet. Utskottet är motbakgrund härav inte berett förorda ytterligare insatser med deninriktning som föreslås i motion Jo59 (s) yrkande 1. Motionenavstyrks.Stockholm den 20 april 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), DanEriksson i (nyd), (), (), (), () och BjörnEricson (s).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1.Ändringen i 1 kap. 1 § PBLDan i (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken för enkretsloppsanpassad utveckling börjar med "Bostadsutskottetdelar" och slutar med "2 avstyrks" bort ha följande lydelse:Den av regeringen föreslagna ändringen av plan- och bygglagenär av genomgripande och principiellt viktig natur. Genom att deti lagens portalparagraf förs in bestämmelser om att enlångsiktigt god och hållbar utveckling skall främjas geslagstiftningen en delvis ny innebörd. Den rättsligatillämpningen kommer därmed troligen att bli en helt annan änhittills. Enligt utskottets mening måste en lagändring med sålångtgående effekter föregås av en noggrann analys ochkartläggning av konsekvenserna i olika avseenden. Inte minstgäller detta med avseende på hur den privata äganderätten,näringsfriheten och den fria konkurrensen kan komma attpåverkas. Utskottet vill i anslutning härtill också erinra omatt regeringen har tillkallat en särskild utredaremed uppgift att se över . I utredningsarbetetskall bl.a. behovet av närmare bestämmelser för ökad miljöhänsyni den fysiska planeringen övervägas. Härvid kommer tillämpningenav kretsloppsprincipen att särskilt uppmärksammas. mening bör resultatet av detta utredningsarbeteavvaktas. Någon ändring av den aktuella bestämmelsen bör därförinte nu vidtas. Regeringens förslag i denna del bör sålundaavslås av i enlighet med förslaget i motion Jo54 (nyd)yrkande 2.2.De uppställda målenOskar , , , , och (alla s) anser attden del av utskottets yttrande som under rubriken ochavfallshanteringen börjar med "I kretsloppspropositionen" ochslutar med "uppfattning undvaras" bort ha följande lydelse:Riksdagens beslut om ett avfallsprogram, som bl.a. innebär attavfallsplaner skall upprättas och källsortering stimuleras,fattades , dvs. Trots detta harett stort antal kommuner ännu inte upprättat sådana planer ellerinfört källsortering av avfallet i den omfattning som avsetts.Som framhålls i motion Jo60 (s) kan det mot bakgrund häravifrågasättas i vilken utsträckning regeringen verkat för attriksdagens beslut skall komma till praktiskt genomförande. Dessatvivel verifieras också av regeringen som ikretsloppspropositionen konstaterar att den rådande situationeninom avfallsområdet inte står i överensstämmelse med vad somborde gälla utifrån beslut om övergripandemålsättning och ambitionsnivå. Detta är naturligtvis ytterstotillfredsställande. Det bör enligt utskottets mening därföruppdras åt regeringen att vidta de åtgärder somerfordras för att beslut skall komma i praktisktillämpning fullt ut i landets alla kommuner.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Jo52 (-)yrkandena 11 och 12 samt Jo60 (s) yrkande 7 anfört om åtgärderför att intentionerna med avfallsprogrammet skall förverkligasbör som sin mening ge regeringen till känna.3.En förbättrad energihushållningOskar , , , , och (alla s) anser attden del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Till grund" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet delar vad som i motion Jo59 (s) anförts omenergianvändningen i våra bostäder. Även utskottet kan sålundakonstatera att för det första utvecklingen mot en allt bättrehushållning med uppvärmningsenergi i princip har upphört sedanmitten av och att för det andra behovet av s.k.fastighetsel, dvs. el för drift av olika installationer m.m.,har ökat dramatiskt . Denna utvecklinginger naturligtvis oro, och den måste därför aktivt motverkas.Det finns sålunda enligt bostadsutskottets mening skäl att bådeeffektivisera och minska energiförbrukningen i vårtbyggnadsbestånd. Även om insatser har gjorts från samhälletssida för att åstadkomma en sådan utveckling är dessa åtgärderenligt utskottets mening inte tillräckliga. I enlighet medförslaget i motion Jo59 (s) bör därför särskilda medel förinformations- och utvecklingsinsatser för att stimulera olikafastighetsägare att genomföra energihushållningsprojektavsättas. Dessutom bör, enligt utskottets mening, ett stöd tillmarknadsintroduktion av ny teknik som minskar energianvändningenövervägas.Vad nu med anledning av motion Jo59 (s) yrkande 1anfört om åtgärder för att minska energiförbrukningen ochförbättra energieffektiviteten i våra byggnader bör regeringenges till känna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Jag ansluter mig till följande reservationer (s):2.De uppställda målen3.En förbättrad energihushållningJag vill dessutom anföra följande:Vi har ett samhälle som är i ekologisk obalans. Detbetyder att en rad åtgärder, som täcker alla samhällssektorer,måste vidtas för att stoppa den hittillsvarande utvecklingen ochåterställa balansen. Målet är sålunda ett ekologiskt anpassatsamhälle som brukar naturresurser i stället för att förbruka democh som använder förnybara energikällor som inte ger negativamiljöeffekter. De generella riktlinjer som enligtVänsterpartiets mening måste ställas upp för att påskyndautvecklingen mot ett kretsloppssamhälle är bl.a. följande.Samhällets krav skall vara långsiktiga och ge rimlig tid föromställning till ett kretsloppsbeteende.Alla slag av styrmedel skall kunna användas, dvs. allt frånförbud till miljöavgifter.En varuproducent måste ta ansvar för sin produkts fullständigakretslopp.Med utgångspunkt i dessa generella riktlinjer måste enkretsloppsanpassning ske över alla samhällssektorer, branscheroch avse all mänsklig aktivitet.När det gäller bygg- och rivningsavfall innebär detta, somframhålls i partimotion Jo49, att omedelbaraåtgärder är nödvändiga. De restprodukter som uppstår ibyggverksamheten liksom vid rivning kommer att bli ettgigantiskt problem om ingenting görs. Som framhållsi motionen innehåller moderna hus mängder av nya material som ärmer eller mindre miljöfarliga. Även äldre material ochkonstruktioner kan komma att vålla stora problem. Bygg- ochbyggmaterialbranschen bör därför i enlighet med motionensyrkande 17 uppmanas att före komma med förslag om hurbranschen skall kunna ingå i kretsloppssamhället.Med avseende på de stora avfallsmängder som genererasmåste olika vägar att drastiskt minska dessa mängder prövas. Etteffektivt sätt att minska avfallsmängderna är, som anförs iVänsterpartiets partimotion Jo49, att införa avfallsskatt. Ensådan skatt har flera fördelar. Genom att reglera skatteuttagetär det lätt att göra den effektiv, och den kan snabbt sättas ikraft. I enlighet med förslaget i motionens yrkande 18 börregeringen därför få i uppdrag att återkomma med förslag tillavfallsskatt före den 1 januari 1994.Det slam som uppstår som en restprodukt vid reningen avavloppsvatten måste i ett kretsloppssamhälle ses som en resursoch inte som ett svårlöst problem som är det normala. Detbetyder att samhället måste ställa sådana krav på användarna avvåra va-system att slammet fullt ut kan användas i t.ex.jordbruket. I enlighet med förslagen i Vänsterpartietspartimotion Jo49 yrkandena 6 och 7 bör därför åtgärder vidtas såatt allt slam har så hög kvalitet att det utannegativa miljö- och hälsoeffekter kan användas på jordbruksmarkfrån . Det innebär dels att nya, icke vattenburna ochslutna va-system successivt skall tas i bruk, dels att alla nyava-anläggningar skall vara slutna och ingå ikretsloppssamhället.Som framhålls i motion Bo213 (v) bör de ekologiska principernatillämpas i såväl boende som byggande.