bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — Regeringen säger sig komma attbeakta rapporten i det fortsatta arbetet med att utvecklaregeringens styrning av försvarsmakten.Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att marinenslångsiktiga inriktning i enlighet med försvarsbeslutfår ligga fast. Detta innebär bl.a. att ubåtsskyddsförmågan,uppsättningen av amfibieförband samt ubåtsförbandens förmåga börsäkerställas. Repetitionsutbildningen bör efterhand återgå tillnormal nivå. måste besparingar även ske inom marinensom följd av krisuppgörelsen . Regeringen avsersålunda att ändra förmånssystemen för värnpliktiga ochofficersaspiranter på motsvarande sätt som angetts förarméförbanden. Härutöver föreslår regeringen att Muskövarvetskiljs ut från Ostkustens marinkommando och bildar en egenresultatenhet. Varvet bör överlåtas till ett statligt ellerprivat aktiebolag.Överbefälhavaren har på regeringens uppdrag redovisat i vadmån sjöstridskrafternas produktionsledning helt eller delvis kanöverföras från kustflottan till marinkommandona. Han föreslårinte någon förändring. Regeringen anser att beslut i frågan börfattas först sedan Överbefälhavaren återkommit med ett samlatförslag om styrning, produktion och uppföljning avförbandsproduktionen i anslutning till LEMO-utredningen.Överbefälhavaren har vidare på regeringens uppdrag utrettmöjligheterna att samutnyttja marinens ubåtsjaktflygplan inomkustbevakningen och marinen. Han föreslår att flygplanet behållsi marinen med nuvarande uppgifter och lydnadsförhållanden. Dennauppfattning delas av regeringen.När det gäller verksamhetsmål och anslag för budgetåret1993/94 anför regeringen att verksamheten vid Karlskronaörlogsskolor (KÖS) och (KA 2) bör samordnas, främst i fråga om lednings- ochadministrativa funktioner samt den del av utbildningen somgenomförs vid båda skolorna.Regeringen anser att anpassningen av antalet krigsförband minskad organisation bör fortsätta. Det sägs vidare varaangeläget att samgrupperingen av ledningarna förkustbevakningsregioner och marinkommandon slutförs.Chefen för marinen har anmält att förändringarna av marinensorganisation samt genomförandet av ålagd produktion kan kommaatt leda till högre kostnader än vad som förutsatts iförsvarsbeslutet, om det visar sig att gjorda antaganden omkostnaderna för avvecklingsåtgärder inte håller.Överbefälhavaren anser att erforderliga medel avdelats. Dennabedömning delas av regeringen som förutsätter att Chefen förmarinen genomför verksamheten inom tilldelad ram.Regeringen hemställer att riksdagenbemyndigar regeringen att överlåta statens tillgångar ochskulder i verksamheten vid Muskövarvet till ett statligt ellerprivatägt aktiebolag,godkänner den förändrade inriktningen i övrigt förmarinförbanden,till Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet /94 anvisar ett ramanslag på 2754180000kronor,till Marinförband: Anskaffning av materiel för budgetåret1993/94 anvisar ett ramanslag på ,bemyndigar regeringen att medge att beställningar av materielm.m. och utvecklingsarbete för marinförband får läggas ut inomen kostnadsram av ,till Marinförband: Anskaffning av anläggningar /94 anvisar ett reservationsanslag på166000000 kronor.UtskottetI två motioner ifrågasätts funktionsuppdelningen avmarinen i de båda vapenslagen flottan och kustartilleriet.Socialdemokraterna anser i sin partimotion Fö316 att dennauppdelning ofrånkomligen leder till bristande effektivitet ochpersonliga lojalitetskonflikter. Risken sägs vara stor att deinterna motsättningarna inom marinen hindrar nödvändigtförändringsarbete. bör därför, enligt yrkande 5 imotionen, hos regeringen begära att frågan om sammanslagning avflottan och kustartilleriet utreds så att beslut om en sådanstrukturförändring kan fattas under år 1994.En likartad syn framförs i motion Fö315 (nyd). En utredningmed i huvudsak samma syfte förordas i denna motions yrkande 11.Utskottet, som inte är obekant med den gamla rivalitetenmellan flottan och kustartilleriet, har erfarit att dessa bådafunktioner inom marinen har samordnats inom flera områden,främst inom ledning och officersutbildning. Utskottet har vidareerfarit att Chefen för marinen tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att överväga ytterligare integrering mellanfunktionerna, t.ex. en gemensam personalkår. Härutöverkonstaterar utskottet att Chefen för marinen i sin programskrift"Nya Hårda Bud, Marinen : Mål och Inriktning" ikraftfulla ordalag vänder sig mot dem som ensidigt företräder enviss funktion. Han anför (s. 10):Revirtänkande mellan flottan och kustartilleriet är osunt ochovärdigt. måste det bli slut på att enskilda grupper drar åtolika håll och förbrukar resurser på dubbelarbete och onyttigoch onödig konkurrens inom marinen.Han anför vidare (s. 17):Funktionsföreträdare på olika nivåer måste anstränga sig attse till den totala försvarseffekten och inte enbart driva sinaegna fögderiers talan.Utskottet vill uttala sitt stöd åt Chefen för marinen i värvetatt uppnå ett bättre och mer förtroendefullt fungerandesamarbete mellan marinens olika funktioner. Utskottet utgår frånatt den process som har inletts kommer att leda till avsettresultat varför någon åtgärd inte nu synes befogad idenna fråga. Utskottet förutsätter dock att regeringenåterkommer med en erfarenhetsredovisning till riksdagen.Det sagda innebär att utskottet förordar att intebifaller motionerna Fö315 (nyd) yrkande 11 och Fö316 (spartimotion) yrkande 5.Utbildningen av marin personal vid samtligautbildningsanstalter måste, enligt motion Fö332 (s), utredasinnan man gör lokala minskningar och sammandragningar. Enligtmotionärerna bör utbildningen förläggas till två områden --och . Nuvarande utbildning vid Fårösundbör dock behållas av regionalpolitiska skäl. Vidare ansermotionärerna att del av den militära utbildningen bör säljas påden civila marknaden, t.ex. skyddsutbildning. föreslåsbegära att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att seöver utbildningen av marin personal.Marinens krigs- och grundorganisation har utretts inför detsenaste försvarsbeslutet. Utskottet har erfarit att Chefenför marinen nu genomför en fortsatt översyn av utbildningen isyfte att ytterligare samordna resurserna och anpassagrundorganisationen till krigsorganisationen. Utskottet harvidare erfarit att civilt utnyttjande av vissa av marinensutbildningsresurser redan sker , exempelvis när det gällerskydds- och radarutbildning. Det anförda antyder att motionenssyfte i väsentliga delar bör kunna bli tillgodosett. Riksdagenbör därför lämna motion Fö332 (s) utan bifall.Tre motioner behandlar bevakningsområde. Imotion Fö306 (s) framhålls att har kust på tre sidor ochatt är en av världens mest trafikerade farleder.Olyckstillbud förekommer och risken förmiljökatastrofer får inte underskattas. Motionärerna anservidare att de flesta kränkningarna av svenskt territorium såvältill sjöss som i luften sker kring . Det är därförviktigt med en marin närvaro i området. Marinens nyutrustadesjöbevakningscentral i sägs vara av ovärderlig nytta närdet gäller att överblicka de olika fartygsrörelserna. Vad som imotionen anförts om försvar föreslås som sinmening ge regeringen till känna.Ett motsvarande yrkande framförs i motion Fö308 (fp).Motionärerna anser sålunda att bevakningsområde(BoMö) bör omorganiseras till marindistrikt somen egen myndighet under militärbefälhavaren i Södramilitärområdet.Även motion T215 (fp) framhåller BoMö:s stora betydelse förden verksamheten i . Motionärerna anser attdet inte skulle vara tillfredsställande om BoMö, som äregen myndighet, underställdes endera Marinkommando syd iKarlskrona eller Marinkommando väst i och att därmedden operativa ledningen i avvecklades.Utskottet har erfarit att Överbefälhavaren utrettBoMö:s verksamhet och organisatoriska ställning. Han konstateraratt verksamheten i och de uppgifter och skyldigheter somföljer härav bedöms kvarstå . Det primära sägsvara att den verksamhet som bedrivs iÖresundsområdet även fortsättningsvis kan ledas och genomföraspå ett adekvat sätt. Utskottet kan instämma i detta och villhärutöver peka på att det inte är aktuellt att behålla BoMö sommyndighet eftersom hela försvarsmakten från och med den 1 juli1994 kommer att utgöra en enda myndighet. Mot bakgrund av detanförda anser utskottet att motionerna Fö306 (s) yrkande 3 idenna del, Fö308 (fp) i denna del samt T215 (fp) yrkande 9 intebör bifallas av riksdagen.Frågan om Muskövarvets bolagisering behandlas iVänsterpartiets partimotion Fö318. I denna framförs attomvandlingen av detta varv till ett aktiebolag endast kanaccepteras om det blir ett helägt statligt bolag. I yrkande 4hemställs att ger regeringen till känna vad somanförts om Muskövarvet.Frågan omnämns även, utan yrkande, i Socialdemokraternaspartimotion Fö316. Motionärerna motsätter sig inte en förändringav ägarförhållandena, men anser att de speciellaomständigheterna motiverar att Muskövarvet förblir en av statenkontrollerad verksamhet.Utskottet anser att om avtal sluts om överlåtelse avverksamheten vid Muskövarvet till ett aktiebolag så måsteavtalet innehålla klausuler som tillgodoser statens krav påinsyn och inflytande på verksamheten. Köparen måste således åtasig att utföra varvets krigsuppgifter, tillse att erforderligaresurser finns för detta, upprätthålla anbefalld beredskap,uppfylla sekretesskraven m.m. Sådana åtaganden har t.ex.Karlskronavarvet. Kan dessa krav tillgodoses synes det vara avunderordnad betydelse om köparen är ett statligt eller privataktiebolag. Utskottet förordar därför att bifallerregeringens hemställan om bemyndigande att överlåta statenstillgångar och skulder i verksamheten vid Muskövarvet till ettstatligt eller privat ägt aktiebolag. Motion Fö318 (vpartimotion) yrkande 4 bör i enlighet härmed avslås.I motion Fö328 (m) föreslås en väg att öka antalethjälpminfartyg. Motionären pekar på det ringa antalethjälpminfartyg jämfört med . Främst sägs detta bero påatt antalet lämpliga fiskefartyg har minskat kraftigt. Enlösning på detta problem sägs vara att marinen inom ramen försin fartygsanskaffning finge bidra till att förberedafiskefartyg för minröjningsfunktioner när de byggs. För attlocka fiskebåtsbeställare att anpassa sina fartyg för marinensbehov i krig och avspärrning skulle därjämte speciella lån ellerlånevillkor kunna tillämpas. Vad som anförts omfinansieringsmodeller för hjälpminfartyg i marinen föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet har erfarit att såväl ekonomiska som operativafaktorer legat bakom den av motionären beskrivna minskningen avhjälpminfartygsflottan. Den moderna minkrigföringen sägs ställasådana krav på utrustning och specialkunskaper att värdet avhjälpminfartyg inte bedöms motsvara kostnaderna. Utskottetförordar därför att avslår motion Fö328 (m).Utskottet vill med anledning av den ekonomiska kris inommarinen som anmälts, och av Chefen för marinenkommenterats inför utskottet, fästa uppmärksamheten på attmarinen /92 redovisade ett stortöverutnyttjande på materielanslaget. Den utfallsprognos /93 som redovisats för utskottet pekar på ettbetydande överutnyttjande för anslaget för ledning ochförbandsverksamhet och att utfallet för materielanslaget ärosäkert. Utskottet vill betona vikten av att det inom marinensnarast skapas balans i den totala budgeten, såväl i det näraperspektivet som för försvarsbeslutsperioden. Utskottet utgårfrån att det av Chefen för marinen redovisade åtgärdsprogrammetkommer att ge avsedd effekt.När det gäller vad som i propositionen i övrigt anförts ommarinförbanden anser utskottet att bör godkänna denförändrade inriktningen i övrigt, att bör anvisabegärda anslag för /94 samt att börbemyndiga regeringen att medge beställningar av materiel ochutvecklingsarbete inom den begärda kostnadsramen.FlygvapenförbandI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s.89--96) har anfört dels om resultatet av denverksamhet som för flygvapenförbanden genomförts /92, dels om långsiktig inriktning förflygvapenförbanden, dels om verksamhet och anslag för budgetåret1993/94. Till avsnittet har också förts behandlingen avmotionerna Fö201 (fp) yrkande 1, Fö303 (s), Fö306 yrkande 3 idenna del, Fö308 (fp) i denna del, Fö315 (nyd) yrkande 12, Fö316(s partimotion) yrkandena 4 och 8--9, Fö318 (v partimotion)yrkandena 5--6, Fö322 (m), Fö331 (s) och A476 (s) yrkande 1.PropositionenNär det gäller resultatet för /92 anförregeringen att Chefen för flygvapnet har genomfört verksamheteni allt väsentligt enligt vad som angivits i regleringsbrevet.Regeringen anser resultatet vara bra.Chefen för flygvapnet uppges inte helt ha utnyttjatregeringens medgivande att i besparingssyfte minskaflygtidsuttaget inom AJ/S37-systemet. Skälen till detta, vilkaregeringen godtagit, är dels behovet av flygtid för att förarnaskall uppnå erforderlig kompetens, dels kravet påincidentberedskap.Repetitionsutbildningen har enligt medgivande från regeringenbegränsats. Detta har fått negativ effekt för bl.a. stril- ochbasförbanden. Regeringen anser det därför viktigt att efterhand återgå till normal nivå för repetitionsutbildningen.Personalläget sägs generellt ha förbättrats men brister finnsfortfarande inom vissa funktioner.Chefen för flygvapnet har underutnyttjat sina anslag medsammanlagt , till sin huvuddel beroende påförseningar i uteliggande beställningar för vissamaterielobjekt. har bedömt årsredovisningensom rättvisande.Beträffande långsiktig inriktning anser regeringen att vadsom angetts försvarsbeslut i sina huvuddrag börgälla. Detta innebär att målet 16 krigsflygdivisioner behålls.De förändringar som regeringen anger är avvecklingen av Västgötaflygflottilj (F 6) i i enlighet med beslutet omstabiliseringspropositionen (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr. 134)samt besparingar i förmånssystemen för värnpliktiga ochofficersaspiranter, vilket också föreslagits för armén ochmarinen. I besparingssyfte föreslås vidare attflygräddningsorganisationen ses över under innevarandeförsvarsbeslutsperiod, liksom målflygdivisionen vid Malmen.Enligt regeringens mening bör uppdraget till Överbefälhavarenatt senast lämna förslag till förändradgrundorganisation för flygvapnet kompletteras med att jämvälomfatta en översyn av lokaliseringen av vissa delar avflygvapnets skolverksamhet, i första hand (F 5)i och Flygvapnets Halmstadsskolor (F 14). Regeringenbedömer att det under /96 kommer att finnas ettfullgott underlag för beslut om en ny grundorganisation förflygvapnet.Regeringen anmäler att ett förenklat system för yt- ochluftövervakning avses ersätta den nuvarandeoptiska luftbevakningen. Förbanden avses organiseras medfrivilligpersonal. Enligt regeringens uppfattning börstatsmakterna besluta om det nya systemet för yt- ochluftövervakning i samband med budgetproposition, då ettslutligt förslag från Överbefälhavaren bedöms föreligga.Regeringen anmäler vidare att nuvarande sektorstaber den1 ombildas till flygkommandon -- Södra, Mellerstaresp. Norra flygkommandot -- med lokalisering till ,och . Lokaliseringen till sägs dock varapreliminär i avvaktan på slutligt lokaliseringsförslag år 1995.Den 1 juli 1996 bedöms flygkommandona helt ha övertagit förstaflygeskaderns uppgifter, varvid denna myndighet upphör.Regeringen understryker vikten av att planerad integrering avViggensystemen AJ och S37 till AJS37 fullföljs.När det gäller verksamhet och anslag för budgetåret1993/94 anför regeringen att nedläggningen av F 6 bör genomförasnågot snabbare än tidigare planerat. Den bör vara avslutadsenast den 30 juni 1994.Genom försvarsbeslut infördes ett särskilt s.k.1000-kronorsanslag avsett att belastas med eventuella utgiftertill följd av betalningsförskjutningar i JAS-systemet.Regeringen bedömer det vara mer ändamålsenligt att Chefen förflygvapnet i stället medges utnyttja en kredit iRiksgäldskontoret för att kunna möta eventuellabetalningsförskjutningar. Krediten bör vara kopplad tillanslaget Anskaffning av materiel. Som följd härav bör anslaget D4. Flygvapenförband: JAS-systemet, betalningsförskjutningar utgåi och med slutet av /93.Regeringen hemställer att riksdagengodkänner den förändrade inriktningen av flygvapenförbanden,till Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet /94 anvisar ett ramanslag på 5364947000kronor,till Flygvapenförband: Anskaffning av materiel /94 anvisar ett ramanslag på 7547941000kronor,bemyndigar regeringen att på anslaget Flygvapenförband:Anskaffning av materiel för /94 disponera enkredit i på ,bemyndigar regeringen att medge att beställningar av materielm.m. och utvecklingsarbete för flygvapenförband får läggas utinom en kostnadsram av ,till Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar /94 anvisar ett reservationsanslag på423600000 kronor.UtskottetUtskottet behandlar inledningsvis en motion som berörflygvapnets krigsorganisation. I motion Fö201 (fp)diskuteras olika alternativ för att på mest rationella sättanpassa krigs- och grundorganisation som följd av beslutadnedläggning av F 6. En av F 6:s nuvarande divisioner skall varakvar och ombaseras, och det långsiktiga målet är 16krigsflygdivisioner. Motionären granskar för- och nackdelar medatt föra den F 6-division som skall vara kvar till F 7 iSåtenäs, till F 16 i eller till i . Handiskuterar även möjligheten av att lägga ned en JA 37-division istället för nu beslutad AJS 37 division. I syfte att minimeraomskolningsbehovet och för att på bästa sätt ta till vara arvetav personal och materiel förordar motionären en successivförändring. Det bör överlåtas åt myndigheten att på ekonomisktbästa sätt lösa dessa frågor. Han hemställer att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts omönskemålet att neddragningen till 16 divisioner krigsflygplan iflygvapnet görs i former som minimerar omskolningsbehovet ochtillvaratar befintlig materiel på ett ekonomiskt sätt.Utskottet förutsätter att regering och myndighetergenomför den av beslutade förändringen till 16krigsflygdivisioner på mest rationella sätt. Något riksdagensuttalande om detta synes inte erforderligt varför motion Fö201(fp) yrkande 1 bör avslås.I Socialdemokraternas partimotion Fö316 avges förslag somberör flygvapenförbandens ledningsorganisation. Som enkonsekvens av motionens förord för att avveckla militärområdena-- tidigare behandlat av utskottet -- anser motionärerna attflygoperationerna kan ledas från två flygkommandon i stället förde tre som propositionen föreslår (yrkande 8). En sådanförändring sägs kunna leda till en betydande besparing.Utskottet konstaterar att övervägtantalet flygkommandon och därvid satt in dem i en helhetslösningför ledningen på central och regional nivå. Antaletflygkommandon bör därvid överensstämma med antaletmilitärområden. Utskottet har ingen annan uppfattning. Frågan omantalet flygkommandon kan således inte behandlas fristående.Motion Fö316 (s partimotion) yrkande 8 bör därför avslås.Utskottet övergår till att behandla motioner med yrkanden somavser flygvapenförbandens grundorganisation. I motion Fö315(nyd) anses satsningarna på flygvapnet riktiga, men dyra. Föratt hålla nere kostnaderna bör bl.a. antalet flottiljerminimeras. Antalet bör i avvaktan på resultatet av pågåendeutredningar inte låsas men fem flottiljer sägs vara enintressant arbetshypotes, vilket föreslås att gerregeringen till känna (yrkande 12).I syfte att skapa en säkrare ekonomi för ett flygvapen, varskärna består av 16 divisioner, föreslår den socialdemokratiskapartimotionen Fö316 att den fredstida verksamheten inriktas påatt vara lokaliserad till fem storflottiljer.Vidare anförs att det främst av miljöskäl kan vara lämpligt attbedriva del av den fredstida verksamheten vid detachement,varvid bör kunna utgöra ett sådant till storflottiljenF 7 i . Regeringen bör därför förelägga förslagom lokaliseringen av fem storflottiljer (yrkande 4).I samma motion förordas även att hos regeringenbegär förslag om samlokalisering med storflottiljerna av flygetsskolor samt av mål- och transportflyget (yrkande 9).Som motionärerna konstaterar har regeringen gettÖverbefälhavaren i uppdrag att lämna förslag om enförändrad grundorganisation för flygvapnet. Inriktningen är attdet skall bli färre och större flottiljer. Målflyget ochtransportflyget innefattas i utredningsuppdraget. Som framgår avpropositionen har detta kompletterats med att omfatta ävenflygvapnets skolverksamhet.En viktig del av arbetet är den miljöprövning som skall görasav . Gällande tidsplan utgårfrån denna prövning. I sitt förslag till statsmakterna skallÖverbefälhavaren ha vägt in resultatet av miljöprövningen med deandra faktorer som bör få påverka beslutet, t.ex. ekonomi ochoperativa förhållanden.För att det skall vara möjligt att kunna fatta ett långsiktigthållbart beslut om flygvapnets grundorganisation anserutskottet att det är väsentligt att den inledda utredningenfår fullföljas. Det vore att föregripa pågående utredning om detredan nu bestämdes att flygvapnets verksamhet skalllokaliseras till fem storflottiljer.Att förlägga ett detachement ur F 7 till skulleinnebära att en icke obetydlig verksamhet i form avinfrastruktur med trafikledning, räddning, underhåll m.m. blirkvar där. Innebörden skulle bli att delar av förväntadebesparingar uteblir. Utskottet kan därför inte förorda en sådaninriktning.Med stöd av det anförda förordar utskottet att riksdagenavslår motionerna Fö315 (nyd) yrkande 12 och Fö316 (spartimotion) yrkandena 4 och 9.Flottiljnedläggningar behandlas i flera motioner. Sålundaförordas i partimotion Fö318 att såväl iÄngelholm (yrkande 5) som F 16 i (yrkande 6) avvecklas.Motionärerna i motion Fö331 (s) framför å sin sida flera skälför att behålla flygflottiljen F 17 i . De hävdar attvarje antydan om nedläggning och utpekande av förband skaparstor oro hos personalen. Vad som anförts i motionen omförsvarsplaneringen bör ge regeringen till känna.Den av beslutade nedläggningen av F 13 iNorrköping är utgångspunkten för yrkandet i motion Fö303 (s).Med hänvisning till behovet av tid för att utveckla nyaverksamheter föreslår motionärerna att avvecklingen av F 13senareläggs.Mot bakgrund av nämnda skäl, främst att pågåendeutredning inte skall föregripas, bör heller inte nu någonflottilj utpekas som nedläggningsförband. Därmed torde syftetmed motion Fö331 (s) bli tillgodosett varför den inte börbifallas, liksom inte heller motionen Fö318 (v parti) yrkandena5 och 6.Nedläggningen av F 13 beslutades som besparingsåtgärd. För attuppnå förväntade besparingar inom försvarsramen är detnödvändigt att tidsplanen för avvecklingen följs. Utskottet kandärför inte ställa sig bakom förslaget i motion Fö303 (s) attsenarelägga avvecklingen av F13. Motionen bör avslås.Motion Fö306 (s) poängterar att med J 35 Draken iÄngelholm har en viktig uppgift i det högt prioriteradeluftförsvaret. Motionärerna konstaterar att redan harkoncession att flyga med tre divisioner, vilket ingen annanflottilj har, samt att JAS 39 bullrar ungefär som Draken. Enligtmotionärerna är det därför mest logiskt att planera för byte avDrakensystemet på till JAS39-systemet, när detta ärklart. I yrkande 3 föreslås att ger regeringen bl.a.detta till känna. Även motion Fö308 (fp) förordar attDraken-systemet vid i byts ut mot JAS.Utskottet konstaterar att i sedan den 1juli 1992 producerar två divisioner J35. Utskottet konstaterarvidare att inriktningen vad avser JAS 39-förbanden är att tvådivisioner skall kunna krigsorganiseras i slutet av innevarandeförsvarsbeslutsperiod. Planeringen utgår vidare från att dessatvå divisioner lokaliseras till F 7 i . Lokaliseringen avföljande JAS-divisioner bör avgöras först nämndutredning om flygvapnets grundorganisation föreligger. Detanförda innebär enligt utskottet att motionerna Fö306 (s)yrkande 3 i denna del och Fö308 (fp) i denna del inte börbifallas.Motion Fö322 (m) behandlar flygvapnets grundutbildning.Motionärerna hänvisar bl.a. till de stora investeringar somskett och planeras vid i . Flygfältetsägs vara oöverträffat när det gäller grundläggandeflygutbildning.