bet · GG01JoU15 · 1993-05-04 00:00:00 — Det framhålls också att det är angeläget attverksamheten för skyddet av den biologiska mångfalden kanbedrivas enligt samma principer i småskogsbruket som harbörjat tillämpas i storskogsbruket.Enligt utskottets uppfattning talar detta, tvärtemot vad somföreslås i propositionen, för ett bibehållande av verkningsfullaskogspolitiska medel.Utskottet delar alltså den mening som framförs i motion Jo81att den mycket höga ambitionsnivå som utmärker de nyaskogspolitiska målen inte fullt ut avspeglas i de medel somsedan föreslås för att nå målen. Alltför mycket lämnas åtmarknadskrafterna. Kortsiktiga marknadskrafter bekymrar sig dockalltför litet om det långsiktiga perspektivet och de kommandegenerationernas behov. Det finns alltså skäl att behålla dennuvarande bredden av skogspolitiska medel. Dessutom är detnödvändigt att medlen på samma sätt som anpassas ochförändras med hänsyn till den aktuella utvecklingen. Sverigebehöver även framgent en stark skogspolitik som omfattar alla demedel som behövs för att uppnå högt ställda mål.Vad gäller frågan om skogsbrukets sektorsansvar och fråganom ersättningsrätten vill utskottet anföra följande.I samband med behandlingen av miljöpropositionen framhölljordbruksutskottet att det är viktigt att åstadkomma en lämpligfördelning av ansvaret för naturvården mellan samhället och denenskilde. Skogsbrukets sektorsansvar, dvs. en skyldighet förskogsbrukarna/skogsägarna att bruka skogen på ett sätt somsäkrar den biologiska mångfalden och den genetiska variationen,har varit utgångspunkten för ändringarna i naturvårdslagen.Utskottet vidhåller sin uppfattning, att när det gäller det s.k.vardagslandskapet i skogen bör ansvar och kostnader i huvudsakligga på näringsutövaren som utnyttjar naturen i sin verksamhet.Skogs- och jordbrukssektorn bör således vara skyldig att taskälig naturvårdshänsyn utan att ersättning utgår.Vad utskottet anfört är ägnat att tillgodose syftet med motionJo79 yrkandena1, 8 och10 samt motion Jo70 yrkande1.Motionerna påkallar således ingen ytterligare åtgärdsåvitt nu är i fråga.3. Biotopskydd och våtmarksdikning (mom. 7)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.28börjar med "Utskottet har" och på slutar med "motion Jo304" bortha följande lydelse:Utskottet anser det olyckligt att reglerna om biotopskydd ochvåtmarksdikning på grund av regeringens svaghet inte redovisatsi den skogspolitiska propositionen. När så nu inte blivit falletbör regeringen återkomma med förslag om införande av enny biotopskyddsparagraf vari en helhetslösning tecknas medsammanfattning av skogsvårdslagens och naturvårdslagensföreskrifter samt med beaktande av möjligheten att slutacivilrättsliga avtal. Utskottet delar även den åsikt somframförs i motion Jo304 att biotopskyddetstillämpningsbestämmelser inte bör utformas som generelltgällande föreskrifter, att antalet biotoper bör begränsas ochatt handläggningen bör ske objektvis och med iakttagande avkravet på rättssäkerhet. Vad utskottet anfört med anledning avmotionen bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande biotopskydd och våtmarksdikningatt med anledning av motion 1992/93:Jo304 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Röjning och gallring (mom. 14), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.34börjar med "Utskottet har inte heller" och slutar med"regeringens förslag" bort ha följande lydelse:Förslaget i propositionen att slopa röjnings- ochgallringsskyldigheten innebär enligt utskottets mening enuppenbar risk, att skogsägarna ges en felaktig signal attröjning inte skulle vara att betrakta som en lika viktig åtgärdsom . Tvärtom visar såväl forskning som praktiskerfarenhet att en rätt utförd röjning är en förutsättning för enhög kvalitetsproduktion. Röjningsskyldigheten bör därförbibehållas i skogsvårdslagen.Utskottet anser även att det klart bör framgå av lagen attvård av plantskog innefattar en första röjning som syftar tillatt säkerställa anläggningen av bestånd.Riksdagen bör således med anledning av motionerna Jo76yrkande4, Jo79 yrkande2 i denna del och Jo81 yrkandena2och3 avslå regeringens förslag att 9§SVL skall upphöra attgälla. bör begära att regeringen snaraståterkommer med förslag till en paragraf om röjningsskyldighet, ienlighet med det anförda, som ersätter den nu gällande 9§ samtmed erforderliga följdändringar.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande röjning och gallringatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo76yrkande4, 1992/93:Jo79 yrkande2 i denna del och 1992/93:Jo81yrkandena2 och3 avslår regeringens förslag om att 9§skogsvårdslagen skall upphöra att gälla samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om att regeringensnarast bör återkomma med förslag till ändrad lydelse varigenomröjningsskyldigheten bibehålls och utvidgas, jämte erforderligaföljdändringar i övrigt,5. Ransoneringskrav (mom. 15), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.34börjar med "Utskottet finner" och slutar med "11§skogsvårdslagen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte den uppfattning som framförs ipropositionen att det är rimligt att införa en regel omförenklat avverkningsskydd för yngre skog och ett förenklatransoneringskrav. Att ändra i skogsvårdslagen avseendeskyddsålder och ransoneringar innebär att de totalaavverkningsmöjligheterna i kustnära områden ökar. Industrin kandå i ökad utsträckning inrikta sin virkesfångst på områden näraindustrier och marknader. Det gäller såväl egen skog somvirkesköp.Utskottet ansluter sig i stället till den uppfattning somkommer till uttryck i motion Jo79 att vissa ransoneringsreglerför äldre skog bör behållas för brukningsenheter som är 50haeller större. Den gräns på 100ha som anges i propositionenligger enligt utskottets mening för högt dels med hänsyn tillfastighetsstrukturen i privatskogsbruket, dels med hänsyn tillden mycket kraftiga trappstegseffekt som denna förhållandevishöga arealgräns ger upphov till. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo79 yrkande3 bör som sin meningge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna Jo64yrkande3, Jo66 yrkande2 och Jo78 yrkande4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande ransoneringskravatt med anledning av motion 1992/93:Jo79 yrkande3samt med avslag på motionerna 1992/93:Jo64 yrkande3,1992/93:Jo66 yrkande2 och 1992/93:Jo78 yrkande4 antarregeringens förslag till 11§ skogsvårdslagen samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omarealgränsen,6. Utökad redovisningsskyldighet och anmälningsplikt(mom.20), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.38börjar med "Däremot är" och slutar med "naturvårdens intressen"bort ha följande lydelse:Av den anledningen bör, som uttrycks i motion Jo81,anmälningsskyldighet för kvävegödsling gälla för södra ochmellersta . Anmälningsskyldighet bör också gälla föruttag av fingrenar och barr vid slutavverkning, dvs.helträdsutnyttjande. Vid anmälan om avverkning till myndighetenbör skogsägaren utöver redovisning om åtgärder angåendenaturvård och kulturmiljövård redovisa skogens tillstånd.Utskottet konstaterar i likhet med vad som anförs i motion Jo79att kravet på en redovisning för uppfyllande av produktionsmåletsaknas. Av det skälet bör i 14§SVL införas en fjärde punktdär markägaren åläggs redovisningsskyldighet för planeradeåterväxtåtgärder. Det bör ankomma på regeringen att återkommatill med förslag till ändrad lydelse av lagrummet.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo81yrkandena5, 6 och8 och Jo79 yrkande6 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse:20. beträffande utökad redovisningsskyldighet ochanmälningspliktatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo79yrkande6 och 1992/93:Jo81 yrkandena5, 6 och8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Skogsbruksplaner (mom. 23), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.40börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "att gälla"bort ha följande lydelse:Utskottet kan inte ansluta sig till förslaget i propositionenatt slopa kravet på skogsbruksplan och ersätta den med ett kravpå redovisning av skogens tillstånd.Som utskottet anfört i det föregående (reservation2) finnsdet skäl att behålla nuvarande skogspolitiska medel. har skogsbruksplanerna varit ettvärdefullt instrument för att behålla den nu gällande ordningen.De av kommittén anförda skälen för att slopa kravet påskogsbruksplaner är inte bärkraftiga. Upprättande avskogsbruksplaner ger också möjlighet att ta med miljö- ochnaturvårdshänsyn i skogsbruket. Skogsbruksplanerna skall äveninnehålla en redovisning av åtgärder för att tillvaratakulturmiljöns och naturvårdens intressen.Riksdagen bör alltså med anledning av motionerna Jo71yrkande6, Jo79 yrkande2 i denna del och Jo81 yrkande7avslå regeringens förslag att 21b§ skogsvårdslagen skallupphöra att gälla. Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med förslag om erforderligaföljdändringar.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande skogsbruksplaneratt med anledning av motionerna 1992/93:Jo71yrkande6, 1992/93:Jo79 yrkande2 i denna del och 1992/93:Jo81yrkande7 avslår regeringens förslag att 21b§skogsvårdslagen skall upphöra att gälla samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Inventering (mom. 27), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.44börjar med "Utskottet biträder" och slutar med "allmänttillgängligt" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den syn på de översiktligaskogsinventeringarna, ÖSI, som anläggs i flera motioner. Somframhålls i motion Jo81 sägs i propositionen att insatserna föratt bevara den biologiska mångfalden kräver samordning avbefintliga och pågående naturinventeringar och att samordningenbör ske i landskapsformat. Vidare sägs att det inte är möjligtatt bevara den biologiska mångfalden genom åtgärder som planerasmed utgångspunkt i bedömningar rörande enskilda arbetsprojekt.Uppenbarligen saknas det, som motionärerna framhåller, inteinsikter om vad som behövs i fråga om information om skogen somnaturresurs för att uppfylla de uppsatta miljömålen. Utskottetfinner därför anmärkningsvärt att förslag läggs fram om att bådeÖSI och de obligatoriska skogsbruksplanerna bör avskaffas utanatt något sätts i stället. Om vi skall klara miljömålet, omskogsägarna skall kunna ta sitt sektorsansvar för miljön, om viskall kunna tillbakavisa den internationella kritik som detsvenska skogsbruket har fått , då krävs det godoch beståndsanknuten kunskap om vad som finns i skogen.För att uppnå det nya miljömålet är det nödvändigt att utgåfrån en helhetssyn på skogslandskapet. För att anlägga dennahelhetssyn krävs det, förutom grundläggande skogliga data, äveninformation om de ekologiska, hydrologiska, historiska ochestetiska förhållandena. En studie som har gjorts avNaturvårdsverket och visar att utvecklingen iflera andra länder av denna typ av planering har kommit avsevärtlängre än i Sverige.Sammanfattningsvis finns det enligt utskottets mening mycketstarka skäl att göra färdigt den första omgången ÖSI. Undertiden som detta sker bör det klarläggas hur den fortsattainformationsinsamlingen och àjourhållningen av material skall gåtill. Frågan är vilken information som skall samlas in, hurinventeringen skall organiseras och finansieras och slutligenhur informationen skall användas.En mindre del av det årliga anslaget för ÖSI har använts föratt framställa naturvårdsinriktade skogsbruksplaner (NISP).Denna typ av planer har framställts inom områden med ovanligthöga naturvärden eller andra värden av allmänt intresse.Verksamheten med NISP bör fortsätta parallellt med att ÖSIfullföljs.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo64yrkande7, Jo71 yrkande8, Jo76 yrkande1, Jo79 yrkande5och Jo81 yrkande9 om fullföljandet av ÖSI bör somsin mening ge regeringen till känna. I övrigt bör riksdagengodkänna vad som förordats i propositionen om inventering.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följandelydelse:27. beträffande inventeringatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo64yrkande7, 1992/93:Jo71 yrkande8, 1992/93:Jo76 yrkande1,1992/93:Jo79 yrkande5 och 1992/93:Jo81 yrkande9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om denöversiktliga skogsinventeringen samt i övrigt godkänner vad ipropositionen förordats om inventering,9. Regionalpolitiskt stöd (mom. 32), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Utskottet delar" och slutar med "på området" och dendel som på s.46 börjar med "Utskottet avstyrker" och slutarmed "yrkande1" bort ha följande lydelse:Sveriges skogsbruk har stor betydelse för uppfyllandet avnågra av de mest centrala samhällsmålen. Enligt propositionenskall skogspolitiken även i fortsättningen bidra till attuppfylla de övergripande målen för den ekonomiska politiken,regional- och sysselsättningspolitiken samt miljöpolitiken.Utskottet vill erinra om att statsmakterna har, så sent som1991, lagt fast de övergripande målen. I båda fallen är dessamål högt ställda. Enligt utskottets mening tillgodoser inte deförslag som läggs fram i den skogspolitiska propositionen dessamål. I särskilt hög grad gäller detta de regionalpolitiskamålen.När det gäller frågan om ett regionalpolitiskt stöd inom ramenför skogspolitiken erinrar utskottet, i anslutning till motionJo76, om att ett fortsatt boende på landsbygden är en viktigfråga från skogsbrukets utgångspunkter. En aktiv och levandelandsbygd med tillgång till arbetskraft och god infrastruktur ären viktig förutsättning för ett väl fungerande skogsbruk. Omväntbidrar ett aktivt skogsbruk till möjligheterna för en fortsattbosättning i många bygder. I ett läge där lönsamheten iskogsbruket viker, och när det finns avsättningsproblem, är detsärskilt angeläget att samhället går in med stödåtgärder.Utskottet anser att det är angeläget att främja regionalutveckling genom skogspolitiska insatser. Ekonomiskt stöd tillskogsbruket bör därför användas även i fortsättningen för attfrämja ett aktivt skogsbruk som ger arbetstillfällenoch för framtiden en hög och värdefull skogsproduktion. Framförallt är det angeläget med ett statligt stöd till investeringar iskogsvård i inland. Detta bör ge regeringentill känna med anledning av motionerna Jo64 yrkande8, Jo70yrkande4, Jo71 yrkande7, Jo76 yrkande3, Jo78 yrkande2,Jo303, Jo309 yrkande3 och Jo310 yrkande1.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse:32. beträffande regionalpolitiskt stödatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo64yrkande8, 1992/93:Jo70 yrkande4, 1992/93:Jo71 yrkande7,1992/93:Jo76 yrkande3, 1992/93:Jo78 yrkande2, 1992/93:Jo303,1992/93:Jo309 yrkande3 och 1992/93:Jo310 yrkande1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Redovisning av miljömålets uppfyllande(mom. 36), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.49börjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "behövs inte"bort ha följande lydelse:Utskottet anser det dock vara viktigt att riksdagenfastställer tidpunkten för när utvärderingen skall redovisas förriksdagen. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionJo81, att regeringen skall återkomma till riksdagenmed en rapport angående måluppfyllelse.I det sammanhanget bör det också, enligt utskottets bedömning,finnas ett bättre underlag för hur stor del avskogsmarksarealen som bör undantas från skogsbruk. Med ledningav detta underlag bör då ett slutligt ställningstagande ske tillomfattningen av reservatsavsättningar. Detta bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse:36. beträffande redovisning av miljömålets uppfyllandeatt med anledning av motion 1992/93:Jo81 yrkande14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Frö- och plantverksamheten (mom. 47), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.53börjar med "Utskottet anser" och slutar med "(avsnitt10)" bortha följande lydelse:Utskottet delar den mening som framförts i motionerna Jo79 ochJo81. Frö- och plantverksamheten har fungerat väl, vilket ocksåpåvisats av utredningen. Utskottet avvisar bestämt förslaget omprivatisering. Privata marknadslösningar kan inte garantera denlångsiktighet som krävs eftersom den bygger på en kortsiktiglönsamhet. Starka skogspolitiska skäl talar således för ettfortsatt statligt engagemang för den framtida frö- ochplantförsörjningen. bör således avslå regeringensförslag i denna del. Verksamheten behålls inom SVO ochdivisionaliseras. Detta bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse:47. beträffande frö- och plantverksamhetenatt med avslag på propositionen i denna del och medanledning av motionerna 1992/93:Jo79 yrkande4 och 1992/93:Jo81yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Skogsbruksavgift (mom. 49), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.54börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse:Utskottet biträder förslaget i motionerna Jo79 och Jo81 attvissa gemensamma insatser för skogsbrukets utveckling,forskning, skogliga inventeringar, informations- ochrådgivningskampanjer och speciella naturvårdsinsatser bör kunnafinansieras genom en skogsbruksavgift. En sådan avgift på 2av det taxerade skogsbruksvärdet bör införas. Huvuddelen avintäkterna från avgiften bör föras till en fond för gemensammainsatser för skogsbrukets utveckling där företrädare förbranschen bör ha majoritet vid beslut om användning av fondensresurser. Det bör särskilt framhållas att inkomsterna frånskogsbruksavgiften inte bör användas för inköp av skogsmark förgemensamma reservatsavsättningar.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse:49. beträffande skogsbruksavgiftatt med anledning av motionerna 1992/93:Jo79yrkande9 och 1992/93:Jo81 yrkande16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Ersättningsfrågorna (mom. 9), , och (allam) anför:I anslutning till utskottets yttrande (på s.27) omersättningsrätten vid intrång i pågående markanvändning på grundav förelägganden om naturvårdshänsyn vill vi anföra följande.Speciellt den biologiska mångfalden riskerar att drabbas hårtom äganderätten inskränks. Mosaiken och mångfalden i naturenvidmakthålls speciellt av de många, olika, små markägarna medbeslutanderätt över sin markanvändning. Äganderätten är en av deviktigaste förutsättningarna för en god naturvård ochlångsiktigt hushållande med naturresurserna.Enligt vår mening bör ersättning utgå vid en försvåradpågående markanvändning och avse hela fastigheten. Med en sådaninriktning erhålls ett fullgott skydd för äganderätten på allatyper av fastigheter. Vi förutser betydande svårigheter om"berörd del av fastighet" skall definieras i det konkretaersättningsärendet.Någon ändring av ersättningsreglerna har inte aktualiserats isamband med förslagen om den nya skogspolitiken. De torde kommaatt närmare behandlas i samband med ett kommande förslag tillmiljöbalk. Vi har därför velat markera vår inställning i frågangenom detta särskilda yttrande.2. Inplantering av främmande arter (mom. 12), , , , , och (allas) anför:1989 års miljöskyddsutredning har i sitt betänkande(SOU1993:27) föreslagit att bestämmelser ommiljökonsekvensbeskrivningar skall införas i miljöbalken.Utredningen föreslår att konsekvensbeskrivningar bör upprättasbl.a. om en verksamhet kan befaras ha betydande påverkan påmänniskors hälsa och på miljön samt om en långsiktigt godhushållning med naturresurser kan äventyras. Ett exempel pååtgärder som bör föranleda krav på konsekvensbeskrivningar ärenligt vår uppfattning inplantering av främmande trädslag.Enligt propositionen bör främmande arter endast i undantagsfalloch då efter en noggrann värdering komma till användning. Enligtvår uppfattning bör detta skärpas ytterligare. Regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer bör få meddelaföreskrifter om att främmande arter inte får planteras in ellersättas ut i naturen utan särskilt tillstånd. Frågan ommiljökonsekvensbeskrivningar torde komma att närmare behandlas isamband med förslag, men vi har redan nuvelat fästa uppmärksamheten på frågan.3. Rådgivning, utbildning och forskning(mom. 29, 30), , , , , och (allas) anför:Den nya skogspolitiken ställer ökade krav på kunskaper. Dettainnebär att skogsägare och andra som är yrkesverksamma iskogsnäringen behöver utbildas. Vi har i den socialdemokratiskaforskningsmotionen föreslagit ökade fasta forskningsresursertill SLU angående skogsforskningen som vi föreslår attadekvat forskning för att mäta uppfyllelse av biologisk mångfaldskall prioriteras.Enligt propositionen skall rådgivning, information ochutbildning prägla skogsvårdsorganisationens verksamhet.Om en ny skogspolitik som i stor utsträckning bygger på kunskapskall lyckas, krävs det omfattande utbildnings- ochrådgivningsinsatser. Enligt tillgängliga uppgifter utvecklasskogsägandet mot att allt fler skogsägare är allt mindreberoende av sin skog och har allt mindre yrkeserfarenhet. Dettasamtidigt som skötseln av skogen har blivit alltmer kompliceradoch kunskapskrävande. Det nya miljömålet och näringenssektorsansvar för en rik och varierad skogsmiljö ställer ocksåökade krav på kunskaper hos skogsägarna.Vi delar den uppfattning som framförs i propositionen attrådgivningen kommer att vara ett viktigare medel iskogspolitiken än och att den behöver kompletteras medinformationsinsatser. S.k. alternativa metoder för avverkningoch beståndsanläggning är kunskapskrävande, liksom kraven påmiljöhänsyn. kommer det därför attbehövas en omfattande rådgivning om den nya skogspolitiken skallutvecklas i avsedd riktning. konstaterar vi att denkraftiga nedskärningen av anslagen till rådgivning innebär attrådgivningsvolymen sjunker högst väsentligt. Det är nödvändigtatt utvecklingen av rådgivnings- och informationsverksamhetennoga följs, så att inte bristande resurser förkunskapsinhämtning omintetgör genomförandet av den nyaskogspolitiken.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Jag delar den mening som framförs i motion Jo71 attnäringsläckaget från våra skogsmarker måste hejdas. Dennuvarande situationen betyder att skogsmarken töms pånäringsämnen -- i stället hamnar näringen i våra sjöar och havdär de bidrar till övergödning och förgiftning.Utdikningar, torrläggningar, felaktiga skogsbruksmetoder ochstora kalhyggen bidrar till det ökande näringsläckaget. Trotsförbättringar är situationen intetillfredsställande. Propositionen är på detta område undermålig.Regeringen bör återkomma med förslag om hur näringsläckaget frånskogsmarkerna skall minska. bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet sålunda anfört med anledningav yrkande5 i motionen. (Hemställan mom.1).När det gäller contortatall delar jag den mening som framförsi motion Jo71 yrkande9. Varje ytterligare plantering avcontorta bör alltså stoppas. De ca 500000ha som redan finnsräcker. När plantering av contorta infördes var det för att fåen tillfredsställande föryngring i kärva lägen, men eftersomplanteringarna där drabbats av skador har contortaodlingförbjudits i sådana områden. Kunskaperna om de ekologiskakonsekvenserna är bristfälliga men konsekvensernabedöms i huvudsak vara negativa. (Hemställan mom.13).Jag delar den mening som framförs i motion Jo71 yrkande1,att ett av de effektivaste sätten att finansiera en ökadreservatsbildning är en naturvårdsavgift på produkter frånskogen som kan användas till inköp av reservat och skötseln avdem.