bet · GG01TU27 · 1993-04-15 00:00:00 — I betänkandet behandlas i proposition 1992/93:100(budgetpropositionen) bilaga 7, avsnittet J. Postväsende,framförda förslag om treårsplan för åren 1994--1996,om rätt för att inom en ram av taupp lån på marknaden eller i och rätt förverket att inom en ram av låna ut pengartill bolag i Postkoncernen, om fortsatta samarbetemed Nordbanken och övriga banker samt om inriktningen mot enbolagisering av l994. Vidarebehandlas förslag i propositionen om anvisning av 250 miljonerkronor för nästa budgetår under anslaget till Ersättning tillPostverket för rikstäckande betalnings- och kassaservice.Härjämte behandlas förslag i motioner som väcktes under denallmänna motionstiden . Motionsförslagen avser frågor ompostservicen i skärgårdsområden, Nordenporto motsvarandeinrikesporto, prismål för vissa tidningar, bolagisering avPostverket samt medelsanvisningen under ovannämnt anslag, m.m.Utskottet tillstyrker motionsförslag om att tillErsättning till för rikstäckande betalnings- ochkassaservice skall anvisa utöver det beloppsom föreslås i propositionen -- dvs. totalt 300 miljoner kronor.Vidare tillstyrks motionsförslag om att -- såsomkompensation för att statsbudgeten sålunda belastas medytterligare -- av sitt överskott tillstatsverket bör inleverera utöver det beloppsom har förutskickats i budgetpropositionen.Utskottet tillstyrker i övrigt propositionsförslagen ochavstyrker motionsförslagen.Vid betänkandet har fogats tre reservationer, nämligen avs-ledamöterna beträffande prismål för portoavgifter för vissatidningar (1), inriktningen mot bolagisering av (2)samt ett sammanhållet förslag till regional service (3).Vid betänkandet har vidare fogats en meningsyttring avv-suppleanten avseende två delavsnitt i betänkandet.SJÄTTE HUVUDTITELN PostväsendeRegeringen föreslår i proposition 1992/93:100 bilaga 7() i avsnitt J. Postväsende (s.141--151)1. att godkänner treårsplan för åren1994--1996,2. att godkänner vad i propositionen anförts omPostverkets rätt att ta upp lån på marknaden eller iRiksgäldskontoret och att låna ut pengar till bolag iPostkoncernen,3. att godkänner vad i propositionen anförts omram för upplåning och utlåning tillbolag i Postkoncernen,4. att godkänner vad i propositionen anförts omPostverkets fortsatta samarbete med Nordbanken och övrigabanker,5. att godkänner inriktningen mot en bolagiseringav senast den 1 januari 1994.AnslagsfrågorJ 1. Ersättning till för rikstäckande betalnings-och kassaserviceRegeringen föreslår under denna rubrik (s. 151) att riksdagentill Ersättning till för rikstäckande betalnings- ochkassaservice för /94 anvisar ettreservationsanslag på . 1992/93:T217 av m.fl. (s) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förutsättningar för bolagiseringinom Postens, och ,2. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens regionala ansvarbeträffande postdistribution, kassaservice ochtelekommunikationer.1992/93:T801 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen vidtar de åtgärder som krävs föratt bibehålla det nordiska enhetsportot.1992/93:T806 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återinföra prismålet förmervärdesskattebefriade tidningar inom Fack- ochkonsumentpressens postkommitté (FKP-gruppen).1992/93:T811 av och (båda fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för en svenskåtergång till ett gemensamt nordiskt porto.1992/93:T813 av () vari yrkas1. att beslutar att till Ersättning förrikstäckande betalnings- och kassaservice för /94anvisa ett reservationsanslag på ,2. att beslutar att beräkningen av Postverketsinlevererade överskott bör höjas med jämfört medregeringens förslag för /94.1992/93:T816 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postgirots hemvist bör förbli i Postkoncernen,4. att till för rikstäckandebetalnings- och kassaservice för /94 anvisar50000000 kr utöver regeringens förslag.1992/93:T819 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att ersättningen till Postverketför rikstäckande betalnings- och kassaservice för budgetåret1993/94 skall öka med jämfört med regeringensförslag samt att statens krav på utdelning skall höjas med50000000 kr.1992/93:Jo675 av och (bådafp) vari yrkas3. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en fullgodsamhällsservice i skärgården.BakgrundPostverkets uppgifter och organisationEnligt förordningen (1988:79) med instruktion för Postverkethar verket till huvuduppgift att driva poströrelse, vari detingår att (1) befordra och distribuera brev och paket samt (2)förmedla betalningar. (Posten) får enligtinstruktionen också driva annan verksamhet som det har särskildaförutsättningar för.Vid utgången av upphörde kungörelsen (1947:175)angående ensamrätt till brevbefordran m.m. attgälla. monopol hade varit en "ensamrätt tillregelbunden befordran mot avgift av slutna brev ävensom öppnaförsändelser innehållande helt eller delvis skrivnameddelanden".Fram till utgången av gällde förordningen (1981:193)om vissa postavgifter. I denna hade regeringen föreskrivit ennormaltaxa för befordran av brev. För befordran av brev medlängre befordringstid än "normalbrev" bestämde Postverketavgifterna såsom för s.k. ekonomibrev m.fl.Numera gäller enligt instruktionen för att verketmeddelar föreskrifter om villkor och avgifter för befordran avbrev inom ramen för de mål och riktlinjer som regeringenbestämmer samt -- om inte annat har föreskrivits i lag ellerförordning -- om övriga villkor och avgifter inom verkets olikaverksamhetsområden. Någon avgift skall emellertid inte tas utför befordran av blindskriftsförsändelser med en högsta vikt av7000 g som inte sker med flyg.För "normalbrev" med en vikt upp till gälleremellertid enligt beslut (prop. 1990/91:87 s. 159,bet. TU29, rskr. 377) att avgiften får höjas med högst avden genomsnittliga förändringen av ett faktorprisindex förlastbilstransporter.Det inrikes brevsortimentet omfattar numera följande.Brev. Vikt högst Ersätter tidigare "normalbrev". Skall iprincip delas ut första vardagen (måndag--fredag) efterinlämningen (övernattbefordran).Ekonomibrev. Vikt högst Skall utdelas senast tredje dagenefter inlämningen, dock med undantag för vissa områden i övreNorrland.Brev kan kombineras med leveranstidsgaranti ().Leveranstidsgarantin kan kombineras med utfästelse ompenningersättning vid förlust (REK)eller med utfästelse om full dylik ersättning vid förlust(VÄRDE).Postverkets (Postens) affärsidé är att över hela landet ochinternationellt förmedla meddelanden, lättgods och pengar samterbjuda andra finansiella tjänster så att alla kan nå alla ochså att kundernas affärer stöds.Poströrelsen är indelad i fem affärsområden, nämligen (1)Posten Brev, som förmedlar meddelanden och lättare varor inomlandet, (2) Posten Lättgods, som förmedlar lättgods, i huvudsakmed vikter upp till , (3) Posten Utrikes, som svarar förutrikes försändelser, (4) Postgirot, som förmedlar betalningarsamt (5) och Kassa, som svarar för kassaservice ochbanktjänster samt deltar i förmedlingen av brev och lättgods ochi förmedlingen av betalningar via Postgirot. För varjeaffärsområde är landet indelat i regioner.Inom Posten finns vidare ett antal särskilda resultatenheter-- t.ex. Posten Finans och Posten Frimärken. Posten har tvåverksamma dotterbolag -- Certus och PostbolagenAB. är i sin tur moderbolag för ett tiotalrörelsedrivande bolag. Inom de särskilda resultatenheterna ochbolagen bedrivs verksamheter som stödjer och kompletterarverksamheten inom affärsområdena.Posten har vidare aktier och andelar i ett antal företag.Posten och Postens bolag bildar en affärsverkskoncern.Postens servicenät består av ca 2000 postkontor, 2700lantbrevbäringslinjer, 8100 stadsbrevbäringsdistrikt samt40000 brevlådor. Lantbrevbärarna både delar ut post ipostlådor och står till tjänst med kassaservice.I mycket glest befolkade områden, där kostnaderna förlantbrevbäring skulle bli orimligt höga, får hushållen sinpostservice genom postväskor (ca 10000) som sänds medreguljära transportmedel till och från enskilda hushåll ellertill och från postombud hos vilka hushållen får hämta ellerlämna post. Enklare postservice bedrivs genom ca150 entreprenader i anslutning till butiker m.m.I Postens distributionsnät sänds inlämnade försändelser till"uppsamlingspostkontor" där försändelserna sorteras och därifrånsänds vidare till "spridningspostkontor" för fortsatt befordrantill adressaterna.Postens strategi anges vara att Posten skall vara säker,nära och offensiv.Statens ägarkapital i Posten uppgår till 822 miljoner kronorsom är lika fördelat med på ettamorteringsfritt statslån och med på ettverkskapital.Kalenderår är verksamhetsår.Postkoncernens rörelseintäkter för uppgick till ca22,, varav aktiebolagen svarade för ca 1miljard kronor. Resultatet för blev ca 1,6 miljarderkronor.Medelantalet anställda i Posten uppgår till ca 53300,varav ca 2200 inom bolagssektorn.Former för styrning av PostenGällande former för statsmakternas styrning av Postensverksamhet beslöts 1985 (prop. 1984/85:100 bil. 8,bet. TU11, rskr. 203) och har senare kompletterats. Styrningensker genom att servicemål, kvalitetsmål och ekonomiska målfastställs på grundval av rullande treårsplaner, som upprättasav Posten.Posten har i princip beslutanderätt över samtligainvesteringar men skall till regeringen anmäla planeradeinvesteringar i posthus och planeradeförhyrningar av lokaler med byggnadskostnad över 10 miljonerkronor. Posten får finansiera alla investeringar med i rörelsentillgängliga medel.Investeringar i aktier skall underställas regeringensprövning liksom överföringar av mer betydande verksamheter frånPostverket till bolag. får besluta omförändringar av bolag inom leds av en koncernstyrelse. Postensgeneraldirektör svarar för koncernens löpande verksamhet.Riksdagens och regeringens krav på PostenPå förslag i proposition 1991/92:100 bilaga 7 preciseradesunder förra statsmakternas uppdrag, mål ochresultatkrav för Posten (bet. TU18, rskr. Preciseringskedde under rubrikerna Service och kvalitet, Daglig service,Rikstäckande service, Brevbefordran, Paketbefordran, Betalnings-och kasservice, Beredskapsplanering, Utvärdering av utfördservice, Resultatkrav, Utdelning samt Produktivitetsmål (se bet.TU18 s. 19--21). Utskottet tar upp propositionsförslagen till behandling i denordning som de har framförts i budgetpropositionen.1 treårsplan för åren 1994--1996, m.m.1.1 PropositionsförslagetRegeringen föreslår att skall godkänna Postverketstreårsplan för åren 1994--1996.I propositionen presenteras förslag beträffandeinriktning av verksamheten, mål för verksamheten samtinvesteringar.Som inriktning av verksamheten föreslår sålunda Postverketatt verket skall över hela landet och internationellt förmedlameddelanden, lättgods och pengar samt erbjuda andra finansiellatjänster så att alla kan nå alla och så att kundernas affärerstöds. Verket skall kännetecknas av att verksamheten är säker,nära och offensiv. Strategin skall främst vara kundorientering,kvalitet, kostnadseffektivitet och kompetens.Som mål för verksamheten föreslås (1) tillräckliglönsamhet, (2) nöjda kunder samt (3) personal som trivs.Postverket preciserar målet för tillräcklig lönsamhetsålunda.Resultatet skall långsiktigt (för perioden --1996) varalägst av rörelseintäkterna. Resultatmålen är 1150miljoner kronor för (5,av rörelseintäkterna),för , förår 1995 och för år 1996.Räntabiliteten skall långsiktigt ligga på av egetkapital efter skatt vid normal soliditet.Soliditeten skall nå 15%.Totalproduktiviteten skall förbättras med minst2% per år.Målet beträffande nöjda kunder har preciserats sålunda.Andelen nöjda kunder skall öka från till 77%år 1993 och till år 1995.Alla brev skall komma fram inom utlovad tid. Detta mål skallunder hela perioden till för lokalbrev och95% för riksbrev. Alla regioner skall ha nått denna nivå år1994.Väntetiderna på postkontor skall normalt vara högst femminuter under normaltrafik och högst underhögtrafik.En rikstäckande kassaservice med ca 2000 serviceställenskall behållas.Postverket beräknar att investeringarna skall uppgå tillca --1996.I motionerna har inte framförts någon erinran mot attPostverkets treårsplan godkänns. Emellertid har motionsförslagframförts som har avseende på uppdrag m.m., nämligenmotionsförslag om postservicen i skärgårdsområden, om det s.k.Nordenportot och om portoavgifter för vissa tidningar. Dessamotionsförslag tas upp i det följande, varefter utskottetredovisar sitt ställningstagande till treårsplan.1.2 Postservicen i skärgårdsområdenI motion Jo675 (fp) framhålls att en mycket liten andel avalla svenska hushåll -- 0,-- inte har postservice femdagar men att en stor del av dessa hushåll utgörs avhushåll i skärgårdsområden. Motionärerna anser att samverkanmellan post, andra verk och myndigheter, företag samt kommunerbör övervägas i syfte att Posten skall dra nytta av kompetens,lokaler och transportmedel hos andra verksamheter och därigenomförbättra postservicen. Motionärerna begär i här aktuell del avyrkande 3 att som sin mening skall ge regeringen dettatill känna.Mot bakgrund av att en kraftig minskning av efterfrågan påpostkontorens tjänster hade skett och attefterfrågan på dessa tjänster beräknades avta i ökad takt under1990-talet uppdrog åt Postens ledningatt framlägga ett förslag till servicemässig och ekonomiskanpassning av Postens kontorsnät till den nya situationen.En arbetsgrupp -- Nät 92 -- med representanter för Posten,riksdag, fackföreningar och ficksedan i uppdrag att göra en översyn av postkontorsnätet.Arbetsgruppen redovisade sina överväganden irapporten 92. Arbetsgruppen föreslog att skullebehålla sitt stora rikstäckande servicenät med uppemot 2000serviceställan utöver de 2700 brevbäringslinjerna. För attPosten skulle kunna stanna kvar på landsbygden föreslogs nyadriftformer och utveckling av samarbete med annanserviceverksamhet, t.ex. utbyggnad av postkontorsservice ilandsbygdsbutiker. Ett genomförande av arbetsgruppens förslagskulle innebära att omkring kommer att finnas omkring(1) 1250 postkontor, varav 300 i samverkan med bank, (2) 350postkontor i butik i samarbete med detaljhandeln, (3) 250närpostenheter för enkel postservice i tätorter som ersättningför vanliga postkontor som läggs ned, (4) 50 nyalantbrevbäringslinjer samt (5) 150 postkontor i butik som skulleutgöras av befintliga entreprenader som omvandlats tillserviceformen "Post i butik".Efter remissbehandling av rapporten beslöt Postens styrelsei att den i rapporten föreslagna inriktningen avkontorsnätets struktur skulle genomföras.För närvarande förekommer postkontorsservice i ca 110butiker m.m. Inom Postverket räknar man med att serviceformen"Post i butik" kommer omfatta ca 500 butiker o.d.Det under förra preciserade uppdraget för Postverketnär det gäller daglig service innebär att skalltillhandahålla daglig postservice till alla hushåll, företag ochorganisationer och att dessa i normalfallet skall ha tillgångtill postutdelning och betalningsservice i veckan.Utskottet utgår från att i samband medgenomförandet av de förutskickade förändringarna avservicestrukturen så långt möjligt beaktar önskemålen hos sådanahushåll, som inte har postservice , attfå denna service. Något initiativ med anledning avmotionen synes inte erforderligt. Det här aktuella yrkandet imotionen avstyrks således.1.3 Nordenporto motsvarande antog en allmän rekommendation om attinrikes postavgifter skulle tillämpas inom hela det nordiskaområdet. Därefter har rådet antagit rekommendationer i sammasyfte avseende olika typer av försändelser.När det gäller t.ex. brev har det svenska sedanår 1955 medgett att brev upp till maximivikten l kg befordrasinom det nordiska området enligt taxan för inrikes brev.Sedermera infördes inom ramen för det internationellapostsamarbetet en terminalhanteringsavgift för brev som sändsfrån ett land till ett annat, som innebär att avsändarlandetspostverk skall till adresslandets postverk betala en andel avgällande inrikesporto i detta land. kostnader förbefordran och hantering i jämteterminalhanteringsavgiften i adresslandet medför att kostnadernaför befordran och hantering av en utrikes försändelse bliravsevärt högre än kostnaderna i dessa hänseenden för en inrikesförsändelse i motsvarande viktklass. När det gäller försändelsertill de nordiska ländrna har nämnda slag av kostnader kommit attöverstiga intäkterna av "Nordenportot". I betänkandet (Ds1991:44) Postens konkurrensförutsättningar beräknades sålundaunderskottet på postdistributionen till Nordenporto till ca l00miljoner kronor per år.Från och med den 1 januari 1993 medger det svenska Postverketinte längre postbefordran inom till inrikes porto. avgiften för ett brev på högst var2:80 kr vid befordran inrikes och inom samt vidbefordran till länder i utom är avgiften fr.o.m.den 1 januari 1993 för ett sådant brev vid befordraninrikes, vid befordran ("Prioritaire") till ett nordisktland eller till samt vid befordran("Prioritaire") till ett annat land i Europa.I motion T801 (c) begärs att det nordiska enhetsportot skallbibehållas. Motionärerna anser att avskaffandet av enhetsportotförsvårar det utbyte av erfarenhet och kunskap som pågår mellande nordiska länderna och skulle vara ett bakslag för dennordiska gemenskapen.I motion T811 (fp) begärs återgång till ett gemensamtnordiskt porto.På avskaffades det nordiska enhetsportot den 1 november1992 samt i och . Det beräknas bliavskaffat i år 1994.I ett medlemsförslag begärdes att Nordiska rådetskulle avge en rekommendation om att det nordiska enhetsportotskulle bibehållas och motsvara nationellt inrikesporto. Efterremissbehandling föreslog miljöutskott att rådetinte skulle företa sig något med anledning av medlemsförslaget.Vid rådets 42:a sessions fjärde möte i l993bifölls utskottets förslag. De nordiska postverken hade iyttranden till miljöutskottet framfört ekonomiska argument motbifall till medlemsförslaget. konstaterade att EG-- som modell för avräkning mellan postorganisationerna aversättningar för försändelser mellan länderna -- förordar attmottagarlandets postväsende skall erhålla en viss procentandelav det inrikesporto som skulle ha gällt där.Mot bakgrund av det anförda är trafikutskottet inte berettatt förorda något initiativ med anledning av motionerna, vilkadärmed avstyrks.1.4 Prismål för portoavgifter för vissa tidningarDen upphävdes den postala tidningskungörelsen(1968:489). I denna hade föreskrivits villkor och avgifter iPostverkets tidningsrörelse. Befordringsavgifterna skulledärefter bestämmas efter förhandlingar mellan ochtidningsutgivarna.Under /92 gällde emellertid undantag från dennya ordningen för sådana tidningar inom den s.k. FKP-gruppen(FKP = Fack- och konsumentpressens postkommitté), som ärbefriade från skatteplikt för mervärdeskatt med undantag förpersonaltidningar. För de tidningar, som omfattades avundantaget, gällde ett prismål som var anknutet till Statistiskacentralbyråns faktorprisindex för lastbilstransporter.Den 1 juli 1991 höjdes avgifterna för de här aktuellatidskrifterna i FKP-gruppen (ca 250 tidskriftstitlar) med 9,9%och för de övriga tidskrifter som hade omfattats av postalatidningskungörelsen (ca 2000 tidskriftstitlar) med 11,. (Här bortses från dagstidningar. )höjdes avgifterna för "de övrigatidskrifterna" med och för dehär aktuella tidskrifterna i FKP-gruppen med ytterligare11,. Det har uppgetts att avgiftshöjningarna per den 1januari och per skedde utan att parterna vidförhandlingar hade enats.I motion T806 (s) begärs att föreskrifterna om prismål för dehär aktuella tidskrifterna inom skall återinföras.Motionärerna framhåller att tidskriftsgruppen är underkastad ettfaktiskt monopol utan möjlighet att pressa avgifterna.Motionärerna pekar på att Posten har höjtavgifterna kraftigt och att Posten inte förhandlar med FKP utanensidigt fastställer avgifterna.I betänkandet (Ds 1991:44) Postens konkurrensförutsättningarberäknades underskottet på distributionen av facktidskrifterm.m. till ca per år.I utskottets betänkande 1991/92:TU18 (s. 18--19) behandladeutskottet regeringens förslag (prop. 1991/92:100, bil. 7, s.160) om att det under /92 införda prismåletskulle avskaffas samt motionsförslag om att prismålet skullebibehållas. Utskottet instämde därvid med föredragandedepartementschefen i att marknadsmässiga villkor fördistributionen bör vara styrande även när det gäller här aktuelldel av FKP-gruppens tidskrifter. Utskottet beaktade härvid attandra entreprenörer kunde finna anledning att ta upp konkurrensmed Posten om Posten missbrukar sin situation vid prissättningenm.m. på en öppen marknad.Utskottet -- som har samma principiella inställning i den nuaktuella frågan -- vill understryka betydelsen av attprisförhandlingarna mellan parterna kan föras i en konstruktivanda.Utskottet är inte berett att nu förorda att ett prismål fördistributionen av här aktuella tidskrifter skall återinföras.Motionen bör därför inte föranleda något initiativ av riksdagen.Den avstyrks sålunda.Utskottet har inhämtat att FKP har upplösts under hösten1992.1.5 Utskottets ställningstagande till treårsplanenSom nämnts har i motionerna inte framförts någon erinran motatt treårsplan godkänns. Utskottet har inte hellernågot att erinra häremot.2 upplåning samt utlåning till bolag inomPostkoncernenPostverket har inte befogenheter att ta upp låni eller på marknaden. Verket har inte hellermöjlighet att låna ut medel till bolag i Postkoncernen.Föredragande departementschefen erinrar om att riksdagenunder 1990/godkände riktlinjer för affärsverkenslånefinansiering m.m. (prop. 1990/91:29, bet. FiU4, rskr. 38).Med hänvisning till dessa riktlinjer och en framställning ifrågan av föreslår departementschefen att Postverketinom en ram på skall få ta upp lån på marknadeneller i samt att verket inom en ram på 600miljoner kronor skall få låna ut pengar till bolag iPostkoncernen. I de föreslagna ramarna skall i överensstämmelsemed nämnda riktlinjer även borgensåtaganden inräknas.Postgiroinlåningen förutsätts särskiljas även i fortsättningenoch skall inte användas för finansiering av Postverketsverksamhet. Vidare förutskickas att lånemöjligheten iRiksgäldskontoret skall upphöra och redan upptagna lånavvecklas när bolagiseras.Riksdagen föreslås godkänna vad föredragandedepartementschefen har anfört om rätt för att ta upplån och att låna ut pengar samt om ramar för upplåningen ochutlåningen.Utskottet har inte har något att erinra mot förslaget.3 Det fortsatta samarbetet med Nordbanken och övriga banker3.1 har sedan bildandet av Post- ochKreditbanken (numera Nordbanken) haft samarbete med denna bank.Sedan år 1990 har haft samarbete med sparbankerna.Den 15 november 1990 fastställde regeringen riktlinjer förPostverkets samarbete med banker, m.m.Enligt dessa riktlinjer har rätt att sluta avtalom samarbete med olika banker. När sådana avtal sluts får detemellertid inte råda något tvivel om att avtalen bygger påicke-exklusivitet. Avtal med banker måste bygga påförutsättningen att inte helt eller delvis äger någonbank. kan ha samarbete med olika banker, men en partstillträde till kontorsnätet får inte göra det omöjligt för andrabanker att teckna avtal av samma omfattning.Vidare skall enligt riktlinjerna engagemang ibanksektorn bygga på transaktioner och förmedling av affärer påett sådant sätt att banklagens regler om rätt att delegera intebryts. skall också kunna marknadsföra de tjänstersamarbetet omfattar. skall däremot inte beviljakrediter och inte ha del i de kreditrisker som uppkommer tillföljd av förmedlade affärer.Gällande avtal mellan Postverkerket och Nordbanken resp.Sparbankerna slöts . Enligt avtalet medNordbanken skall förmedla Nordbankens tjänster påsamtliga postkontor.