bet · GG01TU29 · 1993-05-18 00:00:00 — För information anges vissa av dessafrågor nedan.Vägverket och polisen bör träffa överenskommelser om ivilken utsträckning automatisk hastighetsövervakning behövs fråntrafiksäkerhetssynpunkt (s. 34). avses få ett uppdragbeträffande utformningen av taxametrar (s. 43). Förslag avsesframläggas för regeringen om utglesning av intervallen mellankontrollbesiktningar (s.32). avses få ettutredningsuppdrag beträffande möjligheterna för och behovet avatt trafiklärare och förarprövare bedömer körkortssökandenaslämplighet (s. 36--37). Förslag avses framläggas för regeringenom ändring i körkortsförordningen så att med D-behörighet förbuss inte utan vidare följer E-behörighet (för släpfordon)(s.41). Enligt departementschefen föreligger inte tillräckligaskäl för att införa första hjälpen-utbildning som obligatorisktmoment i utbildningen för A-behörighet (för motorcykel) och förB-behörighet (för personbil m.fl. fordon) (s. 39). I avvaktan påbl.a. en utvärdering som ()utför är departementschefen inte beredd att föreslå någonförändring beträffande kravet på halkbaneutbildning förB-behörighet (s. 39). och avses fåi uppdrag att i samråd med se överfrågor kring trafikskadestatistik (s. 44--45. Vägverketförutsätts följa frågor kring anpassning av fordon till de äldreförarna (s. 40) och verka för att informationsteknologiutnyttjas i högre grad i trafiksäkerhetsarbetet (s. 41--42).För och används här iförekommande fall förkortningarna TSV resp. VV.2 Inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet m.m.2.1 Inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet inför 2000-taletPropositionsförslagetHuvudförslaget i propositionen är att skall godkännaav föredragande departementschefen föreslagen inriktning avtrafiksäkerhetsarbetet genom de mål och de strategier som hanförordar, vilket bl.a. innebär att trafiksäkerhetsmålen liggerfast, att trafikanten sätts i centrum och att attityden tillrattfylleri skärps.De närmare förslagen av departementschefen m.m. redovisas ikorthet i det följande.Departementschefen konstaterar att trafiksäkerheten under detsenaste decenniet inte har förbättrats tillräckligt. För att nåframgång i trafiksäkerhetsarbetet måste, understryker han,trafikantbeteendet förbättras.Genom utbyggnad av vägsystemet --2003enligt inriktning Trafiksäkerhet beräknas vidperiodens slut en minskning med ca 220 dödade och ca 2100skadade kunna uppnås (prop. 1992/93:176 om investeringari trafikens infrastruktur m.m., s. 50--51).Genom ett konsekvent, långsiktigt och vetenskapligtreformarbete inom trafiksäkerhetsområdet kan enligtdepartementschefen antalet dödade minskas med ytterligare 300och antalet skadade med ytterligare 4300 fram till2000-talet.Departementschefen har en vision om att ett samhälle med säkertrafik skall förverkligas inför 2000-talet. Där står trafikanteni centrum. Myndigheterna har i första hand ansvaret förtrafiksäkerhetsåtgärderna, medan den enskilde trafikanten haransvaret för sitt beteende i trafiken. Myndigheter ochtrafikanter skapar i ömsesidig och förtroendefull samverkan enbättre trafiksäkerhet. Arbetet leder till att hos beslutsfattareoch trafikanter skapas värderingar som innebär att bl.a. kravenpå trafiksäkerhetshöjande åtgärder ökar. Insatserna på olikahåll resulterar i att de av ()fastställda trafiksäkerhetsmålen uppnås och atttrafiksäkerhetsarbetets status ökar.Departementschefen föreslår en verksamhetsstrategi och enåtgärdsstrategi som skall ligga till grund för arbetet mot målet"det trafiksäkra samhället".Verksamhetsstrategin skall enligt departementschefen innebäraatt trafiksäkerhetsarbetet skall bedrivas aktivt och offensivt.I ett kortsiktigt perspektiv måste åtgärderna inriktas påsådant som snabbt angriper trafiksäkerhetsproblemen. Detta kanske genom information, lagstiftning och övervakning.I det långsiktiga perspektivet, som skall avse tiden efterår 2000, skall mer långsiktiga men mer långsamtverkande åtgärder sättas in. Hit hör de flestautbildningsåtgärderna, åtgärder som syftar till att ändragrundläggande värderingar samt fysiska åtgärder som ändrade kravpå fordon och vägstandard.Verksamhetsstrategin för trafiksäkerhetsarbetet skall byggapå en helhetssyn (varvid trafikant, fordon och trafikmiljö samtde därtill hörande regelsystemen skall ses som en enhet) och påatt trafikanten skall sättas i centrum. Vidare skall arbetetbygga på kunskap samt på att ansvaret och befogenheterna skallvara klart preciserade.Åtgärdsstrategin skall enligt departementschefen bygga på enproblemanalys, åtgärdens trafiksäkerhetseffekt och åtgärdensacceptans.Stora trafiksäkerhetsproblem, uttryckta i antalet dödadeeller skadade, skall prioriteras framför småtrafiksäkerhetsproblem.Höga risker skall prioriteras framför låga risker.Oskyddade trafikanter skall prioriteras.Departementschefen aviserar att skall få i uppdragatt redovisa ett nationellt verksamhets- och åtgärdsprogram,vilket bör samordnas med treårsplanering.MotionsförslagI motion T94 (nyd) begärs i yrkande 1 att inte skallgodkänna den i propositionen föreslagna inriktningen avtrafiksäkerhetsarbetet. I yrkande 11 i motionen begärmotionärerna att i stället en parlamentarisk utredning skalltillsättas som skall föreslå ett program förtrafiksäkerhetsarbetet som skall föreläggas . Dettaprogram måste enligt motionärerna inrymma kraftfulla insatsermed huvudinriktning mot att rattfyllerister inte längre skall fåförekomma på vägarna, mot en grundlig trafikantutbildning samtmot eliminering av trafikfällor på gator och vägar.I motion T90 (kds) framhålls att en försämring av bilisternashänsyn till oskyddade trafikanter har kunnat märkas under senareår. Motionärerna begär i yrkande 1 att de miljövänligaresesätten cyklism och gående skall stimuleras och prioriteras itrafiksäkerhetsarbetet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den i propositionen föreslagnainriktningen av trafiksäkerhetsarbetet bör kunna tjäna somledning för detta inför 2000-talet. Utskottet avstyrker därmedförslagen i motion T94 (nyd) om att det föreliggandeprogramförslaget inte skall godkännas och att ett nytt programinför skall utarbetas och föreläggas riksdagen.Enligt de av () godkända målenför trafiksäkerhetsarbetet skall de oskyddade trafikanterna --dvs. bl.a. de gående och de cyklande -- prioriteras itrafiksäkerhetsarbetet. Detta bör vara ägnat att tillgodose dethär aktuella yrkandet i motion T90 (kds). Yrkandet avstyrkssåledes.2.2 Utvärdering av trafiksäkerhetsarbetetI motion 420 (fp) begärs en fortlöpande och samlad utvärderingav trafiksäkerhetsarbetet. Motionärerna framhåller att det ärangeläget att man följer upp utfallet av den fr.o.m. år 1993ändrade organisationen av trafiksäkerhetsarbetet, då TSV:suppgifter övertogs av Vägverket.Departementschefen framhåller (s. 14) att skall motbakgrund av sitt övergripande ansvar redovisa vilkaresultat som har uppnåtts på trafiksäkerhetsområdet. Detta börkunna tillgodose motionärens önskemål. Motionen avstyrks därför.3 Förslag om och Polisens uppgifter, m.m.3.1 Den organisatoriska hemvisten för VägverketsregisterverksamhetRiksdagen beslutade om en förändrad organisationsformför (prop. 1990/91:87, bet. Den nyaorganisationen skulle enligt beslutet bestå av en beställardel--väghållningsdivisionen -- och en produktionsdel --produktionsdivisionen. Beslutet innebar också en ändring avVägverkets regionala förvaltning. Den nya organisationeninfördes fr.o.m l992.I proposition 1992/93:2, vari förslag framlades om nedläggningav TSV och överförande av TSV:s uppgifter till ,förordade kommunikationsministern att det skulle få ankomma påVägverket att inom ramen för den befintliga organisationenfördela de från TSV övertagna uppgifterna på ett sådant sätt atteffekterna av det utökade väghållaransvaret uppnåddes och att enhelhetssyn skulle prägla den framtida väghållningen.Kommunikationsministern pekade på att de uppgifter som Vägverketskulle överta var av såväl föreskrivande som tillämpandekaraktär och framhöll att det var väsentligt att en tydligorganisatorisk åtskillnad gjordes mellan dessa uppgifter.Utskottet delade vid behandlingen av propositionen (bet.1992/93:TU4, s. 10--11) kommunikationsministerns uppfattning omatt åtskillnad skulle göras mellan föreskrivande och tillämpandeuppgifter. En sådan åtskillnad talade dock enligt utskottetsmening för att förarprövningen flyttades ut från Vägverket.Utskottet förordade därför att regeringen skulle överväga vemsom borde utföra förarprövningen och för riksdagenredovisa ett förslag till lösning av frågan. På förslag avutskottet gav (rskr. 1992/93:58) detta regeringen tillkänna. Regeringen tillkallade sedan utredningen (K 1992:06) vilken har avgett betänkandet (SOU1993:34) Förarprövare. Närmare information om förslag ibetänkandet lämnas i det följande i avsnittet Körkortsfrågorm.m.I utskottets betänkande diskuterades med anledning av ettmotionsyrkande även den organisatoriska ställningen för , som kom att övertahuvuddelen av TSV:s uppgifter, kallas numera väg- ochtrafikdivisionen.I motion T88 (s) framhålls att bör renodlas så långtdet är möjligt och att beställar- och utföranderollerna börskiljas åt. Genomförandet av de uppgifter som föreskrivs avmyndigheten bör, framhålls det, ligga hos andra aktörer.Mot bakgrund av att en utredning om förarprövningen harkommit till stånd framhåller motionärerna att det finnsanledning att även pröva frågan om den organisatoriska hemvistenför registeravdelningen.Motionärerna begär i yrkande 13 att som sinmening skall ge regeringen till känna vad de sålunda har anfört.I yrkande 14 begär de att ellerStatskontoret skall utreda frågan om den organisatoriskahemvisten för registeravdelningen.Utskottet framhöll i ovannämnda betänkande att det varnaturligt att i det utvidgade väghållaransvaret för Vägverketäven inrymma ett ansvar för de fordon som faktiskt utnyttjarvägnätet. Utskottet ansåg emellertid att det var väsentligt attregisteravdelningens självständiga ställning säkerställdes meninom ramen för Vägverket.Utredningen (K1989:03) om översyn av huvudmannaskapet förbilregistret m.m. uttalade i sitt betänkande (SOU 1991:14) Denregionala bil- och körkortsadministrationen att TSV borde kunnafungera som alternativ huvudman för den regionalabilregistrerings-, vägtrafikbeskattnings- ochkörkortsverksamheten men förordade att länsstyrelserna alltfortskulle bibehålla det regionala huvudmannaskapet.Departementschefen förutskickar nu (s. 24) att ochnågra länsstyrelser skall få i uppdrag att lämna förslag på hurden framtida registerverksamheten bör organiseras. I avvaktan påresultat av detta utredningsarbete är utskottet inte nu berettatt uttala sig i frågan om den organisatoriska hemvisten förregisteravdelningen . Utskottet är inte heller berettatt förorda att eller Statskontoret skallsvara för det förutskickade utredningsarbetet. De här aktuellaförslagen i motion T88 (s) avstyrks således.3.2 Krav på ett trafiksäkerhetsprogram för tiden till år 2000I motion T 88 (s) begärs i yrkande 1 att skallutarbeta ett trafiksäkerhetsprogram som sträcker sig fram tillår 2000 som en fortsättning av de trafiksäkerhetsprogram som TSVårligen publicerade.Departementschefen anför (s. 21) att det ankommer på Vägverketatt utarbeta ett nationellt trafiksäkerhetsprogram för attregeringen skall få information om trafiksäkerhetssituationenoch det samlade trafiksäkerhetsarbetet. Departementschefenframhåller att i detta sammanhang en redovisning avhuvudaktörernas verksamhet är av betydelse. Även utskottet anseratt det är väsentligt att utarbetar etttrafiksäkerhetsprogram för trafiksäkerhetsarbetet. Av detanförda följer att motionsförslaget är tillgodosett. Det börinte föranleda något initiativ av . Det avstyrksdärmed.3.3 Användning av anslaget till drift och underhåll avstatliga vägar till trafiksäkerhetsinformationFrån sjätte huvudtitelns anslag Drift och underhåll avstatliga vägar betalas vissa kostnader för drift och underhållav statliga vägar och räntekostnader för kredit iRiksgäldskontoret för köp av vissa omsättningstillgångar och förinköp av anläggningstillgångar. På förslag av regeringen harriksdagen godkänt att medel under anslaget används även förandra ändamål. De under anslaget för innevarande budgetåranvisade medlen disponeras av och Rikspolisstyrelsen.Övertagandet av TSV:s uppgifter innebar att Vägverketövertog ansvaret för den sakinformation i trafiksäkerhetsfrågorsom TSV lämnat. I samband härmed fick emellertid ocksåbetalningsansvaret för den pläderandetrafiksäkerhetsinformationen, för vilken () tidigare svarat. Till NTF hadeutgått bidrag från statsbudgeten.Departementschefen föreslår (s. 22--23) att medel underanslaget Drift och underhåll av statliga vägar skall få användasför betalningsansvar förtrafiksäkerhetsinformationen. Förslaget följs dock inte upp medett förslag att skall godkänna en sådan användning.Utskottet föreslår att skall godkänna att medelunder det här aktuella anslaget får användas såsomdepartementschefen föreslår.3.4 samverkan med Polisen och andra organ för ökadtrafiksäkerhetAv verksförordningen (1987:1100), som enligt instruktionen förVägverket skall tillämpas på verket, följer bl.a. att Vägverketschef skall samordna verksamheten med angränsande verksamheter.Polisen skall enligt polislagen (1984:387) samverka med andramyndigheter och organisationer.Departementschefen framhåller betydelsen förtrafiksäkerhetsarbetet av att som den centralamyndigheten för säkerheten i trafiken samverkar med andramyndigheter och organ. Han framhåller bl.a. följande.Vägverket bör ha möjlighet att träffa centralaöverenskommelser om övergripande frågor med andra myndigheteroch avtal med olika organ för utförande av rent operativauppgifter. Aktörer i detta sammanhang kan t.ex. vara kommuneroch frivilligorganisationer men framför allt Polisen.Samarbetet mellan och Polisen bör befästas genomöverenskommelser på central nivå mellan ochRikspolisstyrelsen och på regional nivå mellan vägdirektören ochlänspolismästaren. Överenskommelserna bör innehålla omfattningoch inriktning av samarbetet.Ett ökat samarbete bör komma till stånd mellan ochkommunerna. Det är därför positivt om träffar avtalmed eller enskilda kommuner om detframtida samarbetet. Sådana avtal kan t.ex. gällakunskapsuppbyggnad.Det vore av värde om kunde bidra tilldemonstrationsprojekt, forskning och utbildning hos enskildakommuner.I sistnämnda fråga om bidrag anmäler departementschefen (s.22) att han avser att återkomma till regeringen med förslag omuppdrag för att beräkna kostnaderna för sådanverksamhet samt hur den bör finansieras.Något motionsförslag som närmare berör samverkanmed andra myndigheter och organ har inte väckts. Däremot har imotion T94 (nyd) yrkandena 6--8 framlagts förslag ominriktningen av polisens arbete för trafiksäkerheten.Motionärerna begär sålunda att polisen skall skärpaövervakningen av trafikanter med grovt avvikande beteende itrafiken, att polisen skall prioritera övervakningen avtrafiknykterheten framför hastighetsövervakningen samt atttrafikövervakningen skall förstärkas i enlighet med förslag iTrafikpolisutredningens betänkande (SOU 1992:81) Trafikpolisenmer än dubbelt bättre.Utskottet är inte berett att lämna sådana generellarekommendationer om polisens uppgifter inom ramen förtrafiksäkerhetsarbetet som begärs i motionen. Genom den avdepartementschefen förordade ordningen med centrala och lokalaöverenskommelser med polisen om trafikövervakningen torde de medhänsyn till tid och plats lämpligaste insatserna av polisenkunna komma till stånd. Motionsförslagen avstyrks således.4 Åtgärder mot rattfylleriRattfylleribrottet m.m.Som allmänt krav på förare av fordon på väg gäller enligt19§ VTK att fordon inte får föras av den som på grund avsjukdom, uttröttning eller påverkan av starka drycker ellerandra stimulerande eller bedövande ämnen eller av annat skälinte kan föra fordonet på betryggande sätt. Till denna regel ärknutna straffbestämmelser i . Förande av motorfordon ochspårfordon under påverkan av starka drycker m.fl. förfaranden ärstraffbelagda enligt lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott (trafikbrottslagen).Enligt 4 § första stycket trafikbrottslagen skall den dömasför rattfylleri som har fört ett motordrivet fordon eller enspårvagn efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i sådanmängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden haruppgått till i hans blod eller 0,10 milligramper liter i hans utandningsluft (s.k. promillerattfylleri).För rattfylleri skall vidare enligt 4 § andra stycket dendömas som vid förande av ett motordrivet fordon eller enspårvagn har varit så påverkad av alkoholhaltiga drycker ellernågot annat medel att det kan antas att han inte på ettbetryggande sätt har kunnat föra fordonet (s.k klinisktrattfylleri).Straffet för rattfylleri är böter eller fängelse i högst sexmånader.Är brottet att anse som grovt skall föraren enligt 4a§trafikbrottslagen dömas för grovt rattfylleri till fängelsei högst ett år.Frågan huruvida rattfylleribrott är att anse som grovt skallavgöras med beaktande av samtliga omständigheter skall särskilt beaktas om (1) föraren har haft enalkoholkoncentration som har uppgått till iblodet eller per liter utandningsluft, om (2)föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol ellernågot annat medel eller om (3) framförandet av fordonet harinneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten.Väg- och sjöfyllerikommittén (Ju 1992:03), som haft tilluppgift att bl.a. göra en utvärdering av bestämmelserna förgrovt rattfylleri, överlämnade till statsrådetoch chefen för sitt betänkande (SOU1992:131) Grovt rattfylleri och sjöfylleri. att gränsvärdet för grovt rattfylleri skall sänkas frånl,alkohol i blodet resp. per literutandningsluft till resp. per liter.Vid grovt rattfylleri skall normalpåföljden vara fängelse. Enicke frihetsberövande påföljd skall kunna väljas endast om detföreligger särskilda skäl.På grundval av kommittéförslaget bereds inomregeringskansliet frågan om strängare regler för rattfyllerim.m.MotionsförslagI motion T88 (s) yrkande 2 begärs att regeringen i sittaviserade förslag till reformering avtrafiknykterhetslagstiftningen skall klargöra att bilkörning ochalkohol är oförenliga.I motion T94 (nyd) framhålls att det inte kan accepteras attrattfyllerister kör ihjäl eller skadar andra människor.Rattfylleristerna måste enligt motionärerna tas bort frånvägarna. I detta syfte begär motionärerna att straffmaximum förrattfylleri skärps liksom straffmätningen för brottet (yrkande 3resp. 2).Utskottets ställningstagandeAv det totala antalet dödsolyckor är ca 30 %alkoholrelaterade. Alkohol är den enskilt största olycksorsakeni trafiken. Trafiknykterhetslagstiftningen bör därförreformeras, som departementschefen också framhåller. Hanförutskickar att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag i frågan.Departementschefen aviserar (s. 27--31) en rad initiativ avhonom och av regeringen m.m.Regeringen kommer sålunda att för framlägga enproposition på grundval av Väg- och sjöfyllerikommitténs förslagsenast under hösten 1993.Regeringen avser att närmare överväga om inte polisenrutinmässigt skall kontrollera de inblandade parterna itrafikolyckor vad avser alkoholpåverkan. Om luftutandningsprovinte kan genomföras skulle det enligt departementschefen vara avvärde om blodprovstagning av fordonsförare kunde ske oavsett ommisstanke om alkoholpåverkan föreligger eller inte.Departementschefen avser att ta initiativ till studium avordningen i med straff för s.k. eftersupning ochutvärdering av denna ordning -- mot bakgrund av attrattfyllerimisstänkta i påstår sig ha "supit" förstefter körningen.Inom har initierats en översyn avbestämmelserna om förverkande av fordon i syfte attmöjligheterna att förverka fordon vid trafikbrott skallutvidgas.Departementschefen avser att återkomma till regeringen medförslag om att skall få i uppdrag att utforma ettförslag till försöksverksamhet med s.k. alkolås för fordon.Genom en andedräktsanalys kan nämligen eventuell förekomst avalkohol i utandningsluften snabbt identifieras.Analysinstrumentet i kombination med en elektronisk styrning avstartmotorn i en bil ger möjlighet till ett system förautomatisk kontroll av att alkoholpåverkade förare inte kanstarta och framföra sina fordon.De sålunda förutskickade initiativen av regeringen ochdepartementschefen när det gäller åtgärder mot rattfylleri m.m.tillgodoser enligt utskottets mening de önskemål som liggerbakom de här aktuella motionsförslagen. Dessa torde därför inteböra föranleda något initiativ av . De avstyrksföljaktligen.5 Hastighetsgränser och åtgärder mothastighetsöverskridanden5.1 HastighetsbegränsningssystemI utskottets betänkande 1991/92:TU2 (s. 16--20) finns ennärmare redogörelse för utvecklingen av det nuvarandehastighetsbegränsningssystemet och beslutadeändringar beträffande högsta medgivna hastigheter.Det nuvarande hastighetsbegränsningssystemet omfattar1. de generella bashastigheterna inom tättbebyggtområde och utom tättbebyggt område (64§ första ochandra styckena VTK),2. differentierade hastigheter och -- vilka får föreskriva (64§ tredje stycket VTK),3. lokala hastighetsgränser som får beslutas avlänsstyrelse eller kommun (147§ VTK) för en viss väg ellervägsträcka eller för samtliga vägar inom ett visst område.Lokala hastighetsgränser får avvika från bashastigheten 50km/tim inom tättbebyggt område eller utgöra en sänkning avbashastigheten utom tättbebyggt område eller av en avTSV föreskriven differentierad hastighet.Speciella hastighetsbegränsningar gäller enligt 66 och67§§ VTK för tyngre bussar och lastbilar samt förfordonskombinationer.TSV föreslog ett nytt hastighetsbegränsningssystem förlandsbygdsvägar m.m. som omfattade tre generellt gällandehastighetsgränser, nämligen inom tättbebyggt område,utom tättbebyggt område samt 100 (alternativt 110)km/tim på motorväg. De generella hastighetsgränserna skullekunna kompletteras med lokala hastighetsbegränsningar som skullekunna innebära sänkningar i intervall om samt höjningtill högst inom tättbebyggt område och höjning till 90km/tim utom tättbebyggt område. Gräns för "tättbebyggt område"föreslogs bli utmärkt med ett särskilt vägmärke. De föreslagnagenerellt gällande hastighetsgränserna skulle inte utmärkas mendäremot gränserna för lokala och särskildahastighetsbegränsningar.I motion T430 (nyd) föreslås att högsta tillåtna hastighetskall vara på mycket fina landsvägar (yrkande 3), 110km/tim på motortrafikleder (yrkande 2) samt påmotorvägar (yrkande 1). Motionärerna framhåller att de bättrevägarna och bilarna är så bra att hänsyn till trafiksäkerheteninte bör hindra höjning av högsta tillåtna hastighet.Departementschefen anför (s. 32--33) att TSV:s förslag saknarstöd hos ett stort antal remissinstanser. Han framhåller attsambandet mellan hastigheter, trafiksäkerhet och miljö är väldokumenterat. Detta samband har inte tillräckligt tydligtbibringats allmänheten, som har svårt att förstå sambanden ochdärför inte accepterar inskränkningar i gällandehastighetsbegränsningssystem.Departementschefen framhåller att det är viktigt att följahastighetsutvecklingen och utvecklingen när det gällerhastigheternas inverkan på olyckor samt angeläget att följautvecklingen inom EG när det gäller olika hastighetsgränser. Hanavser därför att återkomma till regeringen med förslag attVägverket skall få i uppdrag att följa denna utveckling. Hanframhåller att arbete successivt bör inrikas motinformation för att bereda möjligheter att förstå sambandetmellan hastigheter, trafiksäkerhet och miljö.Utskottet instämmer med departementschefen i att man inte nubör ändra gällande hastighetsbegränsningssystem. Tiden är, somdepartementschefen också framhåller, ännu inte mogen för enändring av detta. Inte minst utvecklingen inom EG bör avvaktasinnan en ändring görs. För den närmaste framtiden är det, somdepartementschefen framhåller, lämpligt att får iuppdrag att följa utvecklingen på området.