bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — En sådan åtgärd leder intetill att nuvarande högsta marginalskatt på höjs.Effekten av en sådan åtgärd motsvarar att skiktgränsen för statliginkomstskatt sänks med ca 8800kr, vilket ger en inkomstförstärkning förstaten på ca 2miljarder kronor . Skattehöjningen för den enskildeinkomsttagaren blir därmed högst ca 1760kr.Enligt utskottets mening bör höjningen av den statliga inkomstskatten avse1995 och taxeringar (inkomståren 1994 och 1995). Därefter bör skattensänkas genom att grundavdraget återinförs vid taxeringen till statliginkomstskatt.Den som har till statlig inkomstskatt beskattningsbar inkomst betalar enligtnuvarande regler statlig inkomstskatt med ett fast belopp på 100kr. Slopasgrundavdraget vid taxeringen till statlig inkomstskatt bör också införas enregel som innebär att detta skattebelopp inte skall tas ut på inkomster underden nivå som motsvaras av nuvarande grundavdrag.Riksdagen bör enligt utskottets mening hemställa hos regeringen att ettförslag med denna innebörd föreläggs i sådan tid att det kan träda ikraft . Det bör därför ankomma på regeringen att under hösten1993 lägga fram erforderliga lagförslag. Därmed kan syftet med motion Fi93(nyd) yrkande 84 i huvudsak anses vara uppnått.En skatteskärpning av den modell som förordas i motion Fi116 (v), medeffekter redan i lägre inkomstskikt och med kraftiga marginalskatteskärpningar,avstyrks av utskottet.MervärdesskattI motioner från de tre oppositionspartierna föreslås sänkningar avmervärdesskatten. I motion Fi92 (s) föreslås en sänkning av skatten på devaror och tjänster som omfattas av den nuvarande 25-procentsnivån till 20%och av de varor och tjänster som omfattas av 21-procentsnivån till . Imotion Fi93 (nyd) föreslås att den allmänna momsen bör användas somregulator om konsumtionen på grund av de hårda besparingarna skulle visa sigbli alltför låg. Därutöver föreslås, liksom i motion Sk645 (nyd), enskattesänkning på livsmedel från nuvarande 21-procentsnivån till 9%.Skattesatsen på hotell- och restaurangtjänster bör enligt motionärerna sänkastill och till för persontransporter. I motionerna Fi94 (v) ochSk388 (v) föreslås att den nuvarande 25-procentsnivån sänks till ochatt 21-procentsnivån sänks till 18%.Skatteutskottet anför i sitt yttrande när det gäller de mångskiftandemotionsförslagen om sänkning av mervärdesskattenivåerna att dessa bör tas upp iett större sammanhang och prövas i en avvägning mellan samtliga de åtgärder avskilda slag som kan aktualiseras inom finansutskottet. villdock i detta sammanhang poängtera vikten av att man vid eventuella ändringarbeaktar kravet på konkurrensneutralitet och att man så långt det är möjligtanpassar reglerna till vårt förväntade medlemskap i den gemensamma marknaden.Aktuella motionskrav avstyrks därmed av skatteutskottet.Finansutskottet vill med anledning härav anföra följande. Den 1 januari1992 sänktes skatten för vissa tillhandahållanden inom bl.a.turistnäringen. Den generella skattesatsen är nu således medanskattesatsen för bl.a. hotelltjänster och upplåtelse av campingplats m.m.,personbefordran och transport i skidlift är . Utskottet finner detangeläget att ytterligare förbättra den svenska turistnäringenskonkurrenskraft. I synnerhet de nu angivna tjänsterna är av sådan betydelse förkostnaderna vid turism i att starka skäl talar för att skatten börsänkas ytterligare. Utskottet anser således att skatten på dessa områden börsänkas till . Däremot bör skattesatsen ävenfortsättningsvis vara för omsättning och import av livsmedel samt förrestaurangtjänster. Frågan om mervärdesskatteuttaget på biljetter tillnöjesanläggningar m.m. ingår i de frågor om konkurrensneutraliteten påmervärdesskatteområdet som utreds. Utredningen skall vara klarunder hösten. Förslag kan därmed föreläggas och kanträda i kraft till turistsäsongen 1994. Övriga varor och tjänster som förnärvarande beskattas berörs inte av vad som sagts.Det är utskottets uppfattning att en omläggning av mervärdesskatten med härangiven inriktning verksamt skulle bidra till att stimulera turismen i Sverige.Dels innebär det en ytterligare stimulans, utöver vad den förändrade kronkursenmedfört, för utlänningars turistande i , dels bidrar det till attsvenskarna i större utsträckning turistar i . Studier har visat att ökadturism ger stora regionalpolitiska effekter. Det är få branscher som har ensådan regional spridning som turistnäringen. Det är dessutom i hög grad ennäring för småföretagen. Därmed kan sysselsättningseffekten bli betydande ochfå en stor regional spridning.Det redovisade innebär att motionerna Fi93 (nyd) yrkandena 74--76 och Sk645(nyd) om sänkt turistmoms i huvudsak blir tillgodosedda.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi92 (s) yrkande 28 i berörddel, Fi93 (nyd) yrkande 77, Fi94 yrkande 7 och Sk388 (v) yrkande 17 i vad avserskatt på livsmedel.Vad utskottet anfört innebär också att utskottet avstyrker motionerna Fi92(s) yrkande 28 i berörd del, Fi93 (nyd) yrkande 78 och Fi94 (v) yrkande 6 om ensänkning av mervärdesskattens generella nivå.Breddad momsI den reviderade finansplanen anges, som en del av det saneringsprogram förde offentliga finanserna som redovisas där, att en breddad bas förmervärdesskatten kan omfatta införd mervärdesskatteplikt för vissa områden somför närvarande är undantagna.Frågan om basbreddning av mervärdesskatten tas också upp i två motioner. Imotion Fi92 (s) redovisas en allmänt positiv inställning till en breddningav basen för mervärdesskatt. Motionärerna konstaterar dock att dagspressen ärbefriad från moms. Det är därför viktigt, anför man, att en momsbreddning inteleder till ökad koncentration inom tidningsbranschen.I motion Fi93 (nyd) yrkas att tidningar skall bli skyldiga att betalamoms. Något motiv härför anges emellertid inte i texten. Samma yrkandeåterfinns i den från skatteutskottet överlämnade motionen Sk657 av HarrietColliander och (nyd).Skatteutskottet redovisar i sitt yttrande (SkU5y) till finansutskottetatt det pågår två utredningar avseende mervärdesskatten. Den enabehandlar frågan om konkurrenssnedvridningar och den andra syftar till attkomma med förslag om förändringar till följd av ett förväntat medlemskap iEG/EU. anser att omfattande förändringar inommervärdesskatteområdet bör anstå i avvaktan på resultatet av det pågåendeutredningsarbetet och på det förslag som förväntas från regeringen avseende enökad basbreddning.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrker medhänvisning härtill motionerna Fi92 (s) yrkande 21 i berörd del, Fi93 (nyd)yrkande 35 samt Sk657 (nyd).FastighetsbeskattningI propositionen aviserar regeringen förändringar i fastighetstaxeringen somberäknas inbringa ytterligare . I motion Fi92 (s) ser manpositivt på att gå över till rullande fastighetstaxeringar. Med sådana undviksstora och språngvisa förändringar i taxeringsvärden och fastighetsskatt. Detskapar också en bättre anpassning mellan rådande värden på fastighetsmarknadenoch taxeringsvärdena.I motion Fi93 (nyd) förordas att fastighetsskatten avvecklas under entioårsperiod (yrkande 79). Av statsfinansiella skäl bör en sådan avvecklinginte påbörjas förrän tidigast /95. Däremot bör taxeringsvärdenapå mark för egnahem maximeras till 100000kr för att utjämnaskillnader mellan taxeringsvärden på likvärdiga hus i olika regioner (yrkande81).Bostadsutskottet (BoU9y) finner det från de utgångspunkter utskottet haratt beakta inte lämpligt att tillstyrka förslagen i motion Fi93 (nyd). Medtanke på förslagens statsfinansiella effekter måste de enligt utskottet bedömasi ett större sammanhang.Skatteutskottet har i ett betänkande (1992/93:SkU33), som såsent som ställde sig bakom, avstyrkt samma motionsyrkandenfrån samma motionärer. Företrädaren för Ny demokrati i skatteutskottetreserverade sig mot beslutet. Utskottet hänvisar till att denna fråga ingår iden pågående utredningen om beskattningen av fastigheter. De nu aktuellamotionsyrkandena avstyrks med åberopande av den tidigare behandlingen.Det finns enligt finansutskottets uppfattning inte anledning förriksdagen att göra något uttalande innan något konkret förslag omfastighetstaxeringar föreligger från regeringen. Motion Fi92 (s) yrkande 21 idenna del avstyrks därför av utskottet.Frågan om fastighetsskattens utformning måste som bostadsutskottet påpekarsättas in i ett större statsfinansiellt sammanhang för att kunna bedömas. Ilikhet med skatte- och bostadsutskotten avstyrker finansutskottet motion Fi93(nyd) yrkandena 79 och 81.Realisationsvinstskatt på bostäderI motion Fi93 (nyd) begärs att skall avskaffa den s.k.flyttskatten. Denna skatt hämmar enligt motionärerna den fria flyttningen ochförhindrar ett effektivt resursutnyttjande av bostadsbeståndet.Skatteutskottet har behandlat samma yrkande från samma motionärer i sittbetänkande 1992/93:SkU33. instämmer i motionärernas uppfattningatt reavinstreglerna på bostäder medför problem, särskilt i samband med byte avbostad. Dessa frågor har behandlats av skatteutskottet under en följd av år.Enligt vad utskottet då har anfört borde denna och andra frågor anstå iavvaktan på den förestående prövningen av bostadsbeskattningen och vad somdärmed sammanhänger. förutsatte att regeringensnarast möjligt redovisar sina överväganden i dessa frågor och lägger framförslag till de förbättringar som kan uppnås. I avvaktan härpå avstyrkteskatteutskottet motionerna. beslutade i enlighet med utskottetsförslag.Ledamoten från Ny demokrati reserverade sig mot utskottets ställningstagande.Finansutskottet anser i likhet med skatteutskottet och vad som redovisasi motionen att reavinstreglerna skapar problem i samband med byte av bostad.Det finns en uppenbar risk att dessa problem bidrar till att försämrafastighetsmarknadens funktionssätt och därmed bidrar till att förvärra krisenpå fastighetsmarknaden. Det är därför, som skatteutskottet anförde, angelägetatt regeringen redovisar sina överväganden och förelägger deförslag till förbättringar som kan uppnås.I avvaktan härpå avstyrker utskottet motion Fi93 (nyd) yrkande 80.StämpelskattI motion Fi94 (v) upprepar m.fl. förslaget från allmännamotionstiden om att stämpelskatten skall höjas till1,(yrkande 10).Stämpelskatten utgår bl.a. vid försäljning av fast egendom. Skatteutskottetredovisade i betänkandet 1992/93:SkU33 sin principiella uppfattning attspeciella skatter av detta slag har snedvridande och hämmande effekter som börundvikas. Eftersom motionärerna inte åberopade andra skäl för sitt yrkande änatt denna skattehöjning ingick i deras budgetpolitik avstyrkte skatteutskottetmotionsyrkandet. följde utskottets förslag och avslog motionen.Skatteutskottet hänvisar i sitt yttrande till denna behandling och avstyrkermotionen.Finansutskottet har samma principiella uppfattning som skatteutskottetgav uttryck för i sitt betänkande SkU33. ser mot denna bakgrundinte skäl att höja stämpelskatten. Utskottet återkommer i avsnittet om ettsaneringsprogram för de offentliga finanserna till Vänsterpartietsbudgetpolitiska förslag. Motion Fi94 (v) yrkande 10 avstyrks av utskottet.KapitalbeskattningI motion Fi92 (s) upprepas de krav om skärpt kapitalbeskattning som sammamotionärer framfört under innevarande riksmöte.Skattesatsen på kapitalinkomster skall vara även (yrkande29). Reavinstskatten på aktier skall vara (yrkande 30).Skatten på avkastning av kapitalförsäkringar och värdepappersfonder skall ocksåvara (yrkande 31).I motion Fi94 (v) yrkas att ett avdragstak förbruttoräntor införs för inkomståret 1994.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande dessa motioner med hänvisningtill utskottets behandling i betänkandet 1992/93:SkU20. Skatteutskotteterinrade i betänkandet om att motiven för att sänka beskattningen till varatt ge hushållen bättre förutsättningar för sparande och att uppnå en nivå påkapitalbeskattningen som innebär att skall kunna hävda siginternationellt i konkurrensen om kapital för investeringar. Dessa skälkvarstår med oförminskad styrka. framhöll vidare attskatteuttaget är högt och medför snedvridande effekter, särskiltsom beskattningen drabbar alla slags nominellt beräknade kapitalinkomster.Till skatteutskottets betänkande hade Socialdemokraterna i utskottet fogat enreservation.Finansutskottet anser i likhet med skatteutskottet att vadskatteutskottet med godkännande anförde i betänkandet SkU20 alltjämtäger giltighet. Motionerna Fi92 (s) yrkandena 29--31 och Fi94 (v) yrkande 11avstyrks därför av finansutskottet.Beskattning av pensionssparandeI motion Fi92 (s) förordas att avkastningsskatten på privatapensionsförsäkringar skall vara (ykande 42) samt att individuelltpensionssparande utan försäkringsinslag inte skall berättiga till allmäntavdrag (yrkande 43).Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande dessa motionsyrkanden medhänvisning till sin behandling av regeringens förslag till individuelltpensionssparande (prop. 1992/93:187, SkU31). anser medinstämmande av näringsutskottet att det är en fördel att pensionssparandet intebegränsas till försäkringsbolag. Det är värdefullt för spararna att kunna väljamellan olika sparformer och institut. En ökad konkurrens kan bidra till atteffektivisera förvaltningen och ge spararna högsta möjliga avkastning.Skatteutskottet har också så sent som tagit ställning tillskattesatserna för avkastningsskatten. Förslaget i proposition 187 innebär enschablonmässig beskattning av pensionskapitalet. Detta innebär en förenkling avreglerna, och därmed behöver inte hänsyn tas till skatteeffekterna vidomplaceringar. Skattesatserna hade i propositionen justerats ned i förhållandetill vad som föreslogs i lagrådsremissen, som i denna del överensstämde medmotionärernas förslag. Som motiv för justeringen angavs att hänsyn tagits tillutfallet av taxering. såg inte anledning att avvikafrån propositionens förslag.Till skatteutskottets betänkande i denna del fogade Socialdemokraterna iutskottet en reservation.Finansutskottet ser inte skäl att göra en annan bedömning änskatteutskottet och avstyrker därmed motion Fi92 (s) yrkandena 42 och 43.FöretagsbeskattningI motion Fi93 (nyd) föreslås ett antal förändringar iföretagsbeskattningen, bl.a. införande av ett investeringsavdrag på (yrkande 43), startavdrag på maskiner (yrkande 44), förenklingar och omfattandeskattesänkningar för småföretagare (yrkandena 66--73). Samma yrkanden väcktesunder allmänna motionstiden (motion Sk362). Motionärerna framhåller attnyföretagandet är ekonomins spjutspets mot framtida välfärd. Det är i de småföretagen som de nya möjligheterna och jobben finns. Skattereglerna måstedärför utformas så att de underlättar nyföretagande och stimulerarinvesteringar.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande motionsyrkandena med hänvisningtill frågornas tidigare behandling (SkU21). Utskottet framhöll i dettasammanhang att ett omfattande utredningsarbete har avslutats om fysiskapersoners näringsverksamhet. En utredning har i ett betänkande Neutralföretagsbeskattning (SOU 1992:100) lagt fram förslag om ett nytt system förbeskattning av enskild näringsverksamhet och handelsbolag. att egenföretagare skall få samma möjlighet till att expanderaverksamheten som aktiebolag. Förslaget bereds iregeringskansliet.Med hänsyn till ytterligare utredningsbehov rörande vissa andraföretagsskattefrågor och nödvändigheten av att följa den internationellautvecklingen, främst inom EG, påbörjades ytterligare enutredning. Denna utredning, företagsskatteutredning, har idelbetänkandet Fortsatt reformering av företagsbeskattningen (SOU 1992:67) lagtfram förslag som rör grundläggande delar i företagsbeskattningen. I detfortsatta arbetet skall utredningen se över dubbelbeskattningen av aktiebolag.Den delen av arbetet skall vara klart . ansågatt med hänsyn härtill borde utskottet avvakta med att ta ställning de frågorsom togs upp i motionen. Yrkandena avstyrktes därför.Ledamoten från Ny demokrati i skatteutskottet reserverade sig till förmån förmotionsyrkandena.Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi93 (nyd) attett livskraftigt små- och nyföretagande är en förutsättning för ekonomisktillväxt. Det är i de små företagen som de nya möjligheterna ocharbetstillfällena finns. För att förbättra villkoren för produktion,investeringar och sparande är det angeläget att skatteuttaget för eget kapitalgörs likvärdigt med skatteuttaget för lånat kapital så att nuvarandeskattemässiga diskriminering av eget kapital elimineras.Den i den reviderade finansplanen utlovade departementspromemorian medförslag till ändringar i företagsbeskattningen som bygger på de båda ovannämndautredningsbetänkandena har offentliggjorts (Ds 1993:28). I promemorianredovisas förslag som ger enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolagskattevillkor som är likvärdiga med de som gäller för enmansaktiebolag. Vidareföreslås att bolagsskattesatsen sänks från till , sommöjligheten att göra avsättning till skatteutjämningsreserv (surv) slopas ochen rätt att utjämna förluster mot tidigare års vinster införs. De nya reglernaföreslås gälla fr.o.m. den 1januari 1994.Förslagen innebär att överbeskattningen av enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag elimineras. Förslagen om fortsatt reformering avbolagsskatten syftar till att minska inlåsningen av kapital och uppnå en bättreanpassning till vad som gäller internationellt. Sänkningen av den formellaskattesatsen får en särskild betydelse i ett internationellt perspektiv.Avskaffandet av surven medför förenklingsvinster för både skattskyldiga ochskattemyndigheter. Förslagen kommer att leda till en samhällsekonomiskteffektivare företagsbeskattning med bl.a. ökade investeringar som följd.De nya reglerna för enskilda näringsidkare och handelsbolag beräknas ge ettvaraktigt skattebortfall för den konsoliderade offentliga sektorn på 0,9miljarder kronor. Omläggningen av juridiska personers beskattning är i huvudsakbudgetmässigt neutral om survavsättningarna återförs till beskattning.Som redovisats i kompletteringspropositionen avser regeringen att på grundvalav promemorian lägga fram ett förslag för under hösten.Utskottet kan således konstatera att flera av de frågor som motionärerna tarupp är på väg att få en tillfredsställande lösning. Motionsyrkandena bör därförinte , innan förslagen förelagts , föranleda några åtgärder frånriksdagens sida. Motion Fi93 (nyd) yrkandena 43, 44 och 66--73 avstyrks därmedav utskottet.EnergibeskattningenI motion Fi94 föreslås att skatteuttaget på industrinsenergikonsumtion delvis skall återställas. Vidare föreslås att skattesatsen förproduktion av elektrisk kraft skall höjas. Förslagen ingår som delar iVänsterpartiets budgetalternativ.I motion Fi92 (s) yrkas att sänkningen av dieseloljeskatten skallåtertas. Vidare upprepas det förslag till ny energibeskattning som framfördesunder allmänna motionstiden (Sk354).Skatteutskottet avstyrker dessa motionsyrkanden med hänvisning tillbehandlingen av samma yrkanden i betänkandet SkU34. Ett viktigt inslag i denomläggning av energiskatterna som genomfördes var attnedsättningsreglerna för den energiintensiva industrin avvecklas fram till år1995. Genom denna förändring blir energiskattebelastningen helt beroende avföretagens energiförbrukning, och incitamenten till energieffektiviseringar ochbegränsningar av koldioxidutsläppen förstärks. Enligt skatteutskottets meningär det inte befogat med några ytterligare klimatpolitiskaåtgärder från statens sida gentemot industrisektorn.Beträffande dieseloljeskatten anför skatteutskottet att det finns skäl attsöka anpassa den jämförelsevis höga beskattning som gäller för transporter iSverige till den nivå som beräknas gälla inom EG. Även om det finns ettbegränsat utrymme för skattesänkningar bör detta område prioriteras för att påså sätt stärka den svenska industrins konkurrenskraft och minskaarbetslösheten.Socialdemokraterna i skatteutskottet reserverade sig till förmån för motionSk354 (s).Finansutskottet har beträffande energibeskattningen inte någon annanuppfattning än skatteutskottet och avstyrker därför motionerna Fi92 (s)yrkandena 32 och 39 samt Fi94 (v) yrkandena 12 och 13.PunktskatterI motion Fi93 (nyd) accepteras den inriktning som redovisas i den revideradefinansplanen att punktskatter bör följa prisutvecklingen. böremellertid vissa punktskatter sänkas för att harmoniera med främst EG-ländernahävdar motionärerna (yrkande83). Vidare anförs i motionen att miljöskatternamåste anpassas till våra konkurrentländers så att likvärdiga förhållanden råder(yrkande82).Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandena med hänvisning till detfortlöpande arbete som bedrivs inom regeringen med dessa frågor.Finansutskottet delar uppfattningen att vissa punktskatter börharmonieras med beskattningsregler. Utskottet utgår liksomskatteutskottet från att regeringen fortlöpande följer utvecklingen och vidbehov återkommer till med förslag om att anpassa skattenivåerna tilldem som gäller inom . Något särskilt uttalande härom anser utskottetinte erforderligt. Motion Fi93 (nyd) yrkandena 82 och 83 avstyrks därför.CharterskattRiksdagen beslutade att avskaffa charterskatten vidutgången av september månad 1993 (prop. 1992/93:166, SkU25, rskr. Imotion Fi92 (s) yrkas att detta beslut återtas.Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till det avriksdagen fattade beslutet (SkU25). Socialdemokraterna iskatteutskottet reserverade sig mot beslutet.Som framhålls i proposition 166 och i skatteutskottets betänkande SkU25 harskatten på vissa resor haft vissa skadliga effekter. Den har diskrimineratresor med flyg och i synnerhet charterflyg. Skatten har också skapat vissaolägenheter för flyget från som har att konkurrera med därmotsvarande reseskatt avskaffades . Finansutskottetdelar uppfattningen att reseskattens skadeverkningar blivit alltför stora ochavstyrker därför motionsförslaget Fi92 (s) yrkande 40 att bibehålla skatten.FörpackningsskattRiksdagen beslutade slopa skatten på vissadryckesförpackningar fr.o.m. (prop. 1992/93:166, SkU25, rskr.264). I motion Fi92 (s) begärs förslag om hur slopandet avförpackningsskatten skall finansieras.Enligt vad skatteutskottet anför i sitt betänkande SkU25 finns det intelängre skäl att behålla skatten på vissa dryckesförpackningar. Detinkomstbortfall som uppkommer har beaktats i budgetförslaget /94.Motionsyrkandet avstyrks därför.I betänkandet SkU25 reserverade sig Socialdemokraterna till förmån för enmotion med samma yrkande som i den nu aktuella.Finansutskottet vill framhålla att olika skatte- och utgiftsposter ibudgeten måste ses i ett helhetsperspektiv. Det är generellt sett inte så attvissa skatter som t.ex. förpackningsskatten är avsedda att finansiera vissverksamhet. Motionärernas sätt att se på förpackningsskatten skulle innebäraatt inga skattesänkningar kan göras i en budget som uppvisar ett underskott.Detta synsätt skulle i nuvarande läge utgöra en långtgående begränsning vidutformningen av den ekonomiska politiken. kan, liksomskatteutskottet, konstatera att slopandet av förpackningsskatten har beaktats iårets budgetförslag. Motion Fi92 (s) yrkande 41 avstyrks av utskottet.MiljöavgifterI motion Fi92 (s) anförs att en parlamentarisk utredning bör tillsättasför att pröva hur miljöavgifter skall kunna användas för att förbättra miljönoch öka sysselsättningen (yrkande 20). I detta sammanhang bör frågan omavfallsavgift för osorterat industriavfall prövas.Jordbruksutskottet (JoU4y) anser att från de synpunkterjordbruksutskottet har att företräda finns ingen anledning att nu föreslåytterligare utredningar angående miljöavgifter. En omfattande utredningangående sådana avgifter m.m. har gjorts av den tillsatta Kommittén omökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Frågan har behandlatsi i en mängd olika sammanhang. Flera av de miljöavgifter m.m. somföreslogs av utredningen har genomförts successivt. vill försin del framhålla att det torde föreligga betydande politisk enighet om attekonomiska styrmedel är ett effektivt medel i miljöpolitiken.