bet · GH01UbU2 · 1993-12-02 00:00:00 — Ny läroplan för gymnasieskolan, m.m. I detta betänkande behandlas regeringens proposition1992/93:250 om ny läroplan och nya betygssystem förgymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux. Ett70-tal motionsyrkanden om olika gymnasieskolfrågor behandlas ianslutning till detta.Utskottet tillstyrker på alla punkter regeringens förslag.Det innebär att den nya läroplanen skall vara gemensam för deangivna skolformerna. I läroplanen skall den gemensammavärdegrunden anges, men också de skilda målen för de olikaskolformerna.En mer kursutformad gymnasieskola skall underlättas. I varjeämne skall det liksom finnas en eller flera kurser.Utskottet räknar med att det normalt blir kurser som är längreän . Ett poängsystem införs så att eleverna skallkunna gå igenom gymnasieskolan även på kortare eller längre tidän . Systemet med program, som beslutade sedan, behålls. Utskottet anser att utvecklingsarbetet igymnasieskolan bör följas av en parlamentarisk kommitté, vilket(s) föreslagit i en partimotion.Den femgradiga s.k. grupprelaterade betygsättningen avskaffasoch ersätts av ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem. Igymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning blir betygsskalanfyragradig, med stegen Icke godkänd, Godkänd, Väl godkänd ochMycket väl godkänd. Betyg sätts på varje kurs. Motionsyrkandenfrån (s) om att betyg inte skall sättas på kärnämnet estetiskverksamhet avstyrks, liksom yrkanden (m och nyd) om att införabetyg i ordning och uppförande. Krav på godkänt betyg frångrundskolan i ämnena svenska, matematik och engelska förtillträde till de nationella programmen i gymnasieskolaninförs.Den frivilliga särskolan byter namn till gymnasiesärskolanoch får också ett system med program i stället för linjer.Socialdemokraterna avger 10 reservationer. De vänder sig motatt läroplanen görs gemensam för de fyra skolformerna. Vidareavvisar (s) den centralt reglerade kursutformningen ochsärskilt dess koppling till betygen. De avstyrker ocksåbehörighetsvillkor för tillträde till nationella program ochbetygsättning i kärnämnet estetisk verksamhet. Svenska somandraspråk bör enligt (s) ha en egen kursplan.Ny demokrati reserverar sig när det gäller skolansvärdegrund. De ser i regeringens riktlinjer en målkonfliktmellan att hävda etik och västerländsk humanism ochsamtidigt välkomna ett mångkulturellt samhälle. Ny demokratireserverar sig också för betyg i ordning och uppförande.Vänsterpartiet tar i en meningsyttring upp detinternationella perspektivet i läroplanen, avstyrkerkursutformning av gymnasieskolan och pläderar för en betygsfrigymnasieskola och för självförtroendeträning och undervisning isjälvförsvar för flickor. (v)-suppleanten instämmer i(s)-reservationerna om gemensam läroplan, betygssystemet, betygi estetisk verksamhet, behörighetsvillkor för nationellaprogram och kursplan i svenska som andraspråk. Regeringen har i proposition 1992/93:250 En ny läroplan ochett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux,gymnasiesärskolan och särvux föreslagit1. att antar förslaget tilllag om ändring i skollagen (1985:1100),2. att godkänner de föreslagna riktlinjerna för enny gemensam läroplan för de frivilliga skolformerna (avsnitt3.1),3. att godkänner de föreslagna riktlinjerna förden principiella uppbyggnaden av läroplanen (avsnitt 3.2),4. att godkänner de föreslagna riktlinjerna förregleringen av friluftsdagarna (avsnitt 5.3),5. att godkänner de föreslagna riktlinjerna förbetygssystemet för gymnasial utbildning (avsnitt 6.1),6. att godkänner de föreslagna riktlinjerna förbetygssystemet för gymnasiesärskolan (avsnitt 7.5),7. att godkänner de föreslagna riktlinjerna förbetygssystemet i grundläggande vuxenutbildning, särvux ochpåbyggnadsutbildning i komvux (avsnitt 8.2),8. att godkänner de föreslagna riktlinjerna förikraftträdande såvitt gäller läroplanerna och det nyabetygssystemet för den reformerade utbildningen (avsnitt 10).Lagförslaget återfinns som bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av proposition 1992/93:2501993/94:Ub37 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om i läroplan ochkursplaner.1993/94:Ub38 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår regeringens lagförslag om ändring av5 kap. 5 § första stycket punkt 1 skollagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gymnasieskolan ej nu skallkursutformas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utvecklingsarbete inomgymnasieskolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kommitté för fortsattutvecklingsarbete samt redovisning för av dettaarbete,5. att avslår regeringens lagförslag 5 kap. 4 a §och därmed avvisar regeringens förslag om gymnasiepoängsystemsamt om att betygssystemet anpassas till en kursutformadgymnasieskola,6. att godkänner riktlinjer för ett nyttbetygssystem i enlighet med vad som redovisats i motionen,7. att avslår regeringens förslag om en nygemensam läroplan för gymnasieskolan, komvux, SSV,gymnasiesärskolan och särvux,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan gymnasieskolan ochkomvux.1993/94:Ub39 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av utbildning ihushållsekonomi med kostkunskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att klart betonakontinuiteten i denna utbildning [i hushållsekonomi] mellangrundskolan och gymnasieskolan och vidare till högskolan.1993/94:Ub40 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att läroplanerna idefinitionerna av det internationella perspektivet börinbegripa ett globalt synsätt.1993/94:Ub41 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt i läroplanerna förstärka det nordiska inslaget.1993/94:Ub42 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom minsta garanterad tid för studie- och yrkesvägledning.1993/94:Ub43 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag tillkursutformad gymnasieskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de internationellaöverenskommelserna,3. att avslår regeringens förslag till betyggrundat på en kursutformad gymnasieskola.1993/94:Ub44 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att hos regeringen begär nytt förslag tillriktlinjer för läroplanen avseende den gymnasiala utbildningensvärdegrund i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarprofessionalitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betygssystem,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om syo.1993/94:Ub45 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att betoningen av deglobala frågorna får samma utrymme som tidigare i den nuföreslagna läroplanen för gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att långa tradition avsolidaritet och bistånd med tredje världen bör komma tilluttryck i den nu föreslagna läroplanen.1993/94:Ub46 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formuleringarna om skolans värdegrundi läroplanerna.1993/94:Ub47 av m.fl. (fp, s, m) vari yrkasatt i den nya läroplanen för gymnasieskolan klartanger att varje svensk elev skall få korrekt information omnazismen, och Förintelsen.Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:Ub404 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utökat samarbete mellan kronofogdemyndigheten och skolan ikonsumentekonomi.1992/93:Ub405 av och () variyrkas2. (delvis) att beslutar att ämnets namn skallvara "Idrott och hälsa" både i och gymnasieskolan.1992/93:Ub412 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av 5 kap. 6 § gymnasieförordningenvad avser undervisningsgruppernas storlek i C-språk.1992/93:Ub415 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kvalitetskrav och meritvärdering vid lärartillsättning.1992/93:Ub420 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökad samverkan mellankronofogdemyndigheten och skolan för spridande av grundläggandeekonomisk information.1992/93:Ub421 (delvis) av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett bevarande av nuvarandeantal timmar för ämnet idrott och hälsa såväl i somi gymnasieskolan.1992/93:Ub423 (delvis) av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av idrottsämnet och gymnastiken samtgymnastikbetygets betydelse.1992/93:Ub424 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer flexibel och kursutformadgymnasieskola.1992/93:Ub427 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att graderade betyg ej skall ges idet obligatoriska ämnet estetisk verksamhet inomgymnasieskolan.1992/93:Ub428 (delvis) av och (nyd) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att bestämmelser bör utfärdas, somålägger idrottslärare och övriga lärare i ochgymnasiet att genomföra i motionen nämnda åtgärder för attförebygga att eleverna får arbetsskador.1992/93:Ub432 (delvis) av andre vice talman . (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skildaundervisningsgrupper för pojkar och flickor i grund- ochgymnasieskolan.1992/93:Ub439 av (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om schemalagd gymnasieundervisning isjälvförsvar för flickor.1992/93:Ub442 (delvis) av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsämnets stora betydelseoch att några nedskärningar i timplanen ej bör verkställas.1992/93:Ub444 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med ett samlatekonomiprogram inom gymnasieskolan.1992/93:Ub457 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolbetyg i original på två språk.1992/93:Ub460 (delvis) av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om betyg i ordningoch uppförande inom grund- och gymnasieskolan.1992/93:Ub462 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom geografiämnet i gymnasieskolan.1992/93:Ub463 (delvis) av Hans Nyhage och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om komplettering av betyg.1992/93:Ub469 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svenska som andraspråk i gymnasieskolan.1992/93:Ub470 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till flexiblaregymnasiestudier.1992/93:Ub472 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överklagande av betyg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prövning för annan lärare.1992/93:Ub492 (delvis) av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ingen nedskärning får ske avidrottsämnet i skolan.1992/93:Ub494 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att en utredning om fördelar och nackdelar med enkursutformad gymnasieskola omgående bör tillsättas.1992/93:Ub499 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta en utredning medsyfte att förutsättningslöst utreda förutsättningarna för attinföra ett nytt lärlingssystem i Sverige.1992/93:Ub501 av och ()vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att dansen bör inarbetas igrundskolans schema och beredas plats bland de estetiskaprogrammen i gymnasieskolan.1992/93:Ub502 av m.fl. (v) vari yrkas8. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att självförtroendeträning medinslag av självförsvarsträning bör ingå i flickornas utbildningpå högstadiet och gymnasiet,12. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utredning av en betygsfriskola.1992/93:Ub503 (delvis) av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betygsättningen i grund- och gymnasieskola.1992/93:Ub507 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ämnet kost--hälsa igymnasieskolan.1992/93:Ub509 av och () variyrkas2. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om obligatorisk och korrektundervisning i grundskola, gymnasieskola och folkhögskolor omandra världskriget och nazisternas folkmord.1992/93:Ub510 (delvis) av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att stärka bildämnet såväl igrundskolan som i gymnasieskolan.1992/93:Ub511 (delvis) av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att minst förämnet idrott och hälsa införs i läroplanen genom hela skolan.1992/93:Ub515 (delvis) av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om gymnastikundervisningen i grund- ochgymnasieskola.1992/93:Ub516 (delvis) av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ämnet bild i ungdomsskolan.1992/93:Ub522 av m.fl. (s) vari yrkas4. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att lösa problemet med sexual- ochsamlevnadsundervisningens organisation i gymnasiet.1992/93:Ub526 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad användning av interaktivtelevision i undervisningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skiftanvändning av skollokaler,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av skiftklasser.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av ett lärlingssystem.1992/93:Ju618 av m.fl. (v) vari yrkas6. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om intensifieradeundervisningsinsatser mot främlingsfientlighet och rasism.1992/93:Ju619 av () vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utökad och mer kvalificeradundervisning om rasism och främlingsfientlighet i alla skolor.1992/93:Ju839 av m.fl. (fp, s, kds, nyd, v)vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolan bör få ett utökat ansvarför att behandla frågor som rör våld och sexuella övergrepp motkvinnor.1992/93:Sf644 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studier i svenska som andraspråk samtom eventuell behörighet till högskolestudier för elever medbetyg i detta ämne.1992/93:So475 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans sex- ochsamlevnadsundervisning.1992/93:Kr514 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av hemortsalternativet förgymnasiestuderande idrottsaktiva ungdomar.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas40. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om syo-funktionärernas arbetemed flickors yrkesval.Motion med anledning av förslag 1992/93:RR41992/93:Ub32 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kursutformad gymnasieskola. InledningI proposition 1992/93:250 lägger regeringen fram förslag omriktlinjer för en ny läroplan och nya betygssystem förgymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux. Detföreslagna nya betygssystemet för gymnasieskolan anknyter tilllagförslag som också läggs fram för att bereda vägen för en merkursutformad gymnasieskola. Den frivilliga särskolan föreslåsfå ett nytt namn, gymnasiesärskolan, och organiseras inationella, individuella och specialutformade program.Behovet av förändrade läroplaner har vuxit fram urförändringar dels i styrsystemet för skolan, dels iorganisationen av utbildningen inom de olika skolformerna.Genom beslutet om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18, bet. UbU9, rskr. 58) slutfördes uppdelningen avansvaret mellan staten och kommunerna. Genomförandet avskolverksamheten blev helt kommunernas ansvar, medan statenskulle ange nationella mål och följa upp och utvärdera skolansresultat.Gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen (komvux) ochvuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) hargenom ett antal beslut av första årförändrats kraftigt. Gymnasieskolan var tidigare uppbyggd avtvå- och treåriga linjer och ett stort antal specialkurser. Medbörjan /93 ersätts dessa av ett system med treåriganationella och specialutformade program och individuellaprogram av varierande omfattning. Reformen skall vara genomfördsenast /96 (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr.356; prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr. Den kommunalavuxenutbildningen förändrades /93 då det infördesen ny grundläggande vuxenutbildning som vänder sig till dem somsaknar sådana färdigheter som normalt uppnås i , meninte är en direkt anpassning av såsom varfallet med etapp 1 (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356).Särvux utvidgades /92 till att omfatta även vissutbildning på träningsskolenivå (prop. 1990/91:85, bet. UbU16,rskr. 356) och /93 till att omfatta ävenyrkesutbildning (prop. 1991/92:94, bet. UbU21 och UbU28, rskr.285).1. En ny, gemensam läroplan för de frivilliga skolformernaFör gymnasieskolan gäller en läroplan, somfastställdes av regeringen (Lgy 70) och därefter harreviderats , med anledning av beslutenom ny gymnasieskola. Vuxenutbildningen fick en egenläroplan, Lvux 82, som också reviderades medanledning av besluten om ändringar i komvux och särvux. För denfrivilliga särskolan gäller fortfarande Läroplan för särskolan,som utfärdades av . (För denobligatoriska särskolan utfärdades en ny läroplan . )Möjligheten att ha en gemensam läroplan för gymnasieskolanoch komvux aktualiserades i direktiven (dir. 1991:9) till den ifebruari 1991 tillsatta . Kommittén skulleöverväga om det var möjligt och önskvärt med ett gemensamtmåldokument med mål och riktlinjer för hela skolväsendet ochäven barnomsorgen. När den tillträdande regeringen hösten 1991gav kommittén nya direktiv (dir. 1991:117) avfördesbarnomsorgen från uppdraget, och det angavs att kommitténskulle utarbeta förslag till dels en ny läroplan förgrundskolan, dels en ny läroplan gemensam för gymnasieskolanoch komvux.I Skola för bildning (SOU 1992:94) lade Läroplanskommitténfram sitt förslag till bl.a. en ny läroplan för gymnasieskolanoch komvux. Detta förslag har sedan inomUtbildningsdepartementet bearbetats för att kunna avse ävengymnasiesärskolan och särvux. förslag isålunda bearbetat skick har bifogats förevarande propositionsom bilaga betänkande har remissbehandlats. Ensammanfattning av betänkandet och en sammanställning avremissyttrandena har publicerats separat som bilaga 1 resp. 2till förevarande proposition och propositionen om ny läroplanm.m. för (prop. 1992/93:220).Regeringens förslag är att en ny läroplan skall varagemensam för gymnasieskolan, komvux, statens skolor för vuxna(SSV), gymnasiesärskolan och särvux. Regeringen vill främja enökad samverkan mellan alla frivilliga skolformer, och de bör dåi så stor utsträckning som möjligt ha gemensamma mål. Genom dengemensamma läroplanen uppnår man enligt regeringen attvärdegrunden, de övergripande målen och riktlinjerna ochansvarsfrågorna blir gemensamma för hela det frivilligaskolväsendet. Regeringen avser att återkomma till ifrågan om även den nuvarande svenskundervisningen för vuxnainvandrare (sfi) skall följa samma läroplan.Regeringens avsikt är att när har fattat beslut omriktlinjer utforma och fastställa läroplanstexten. Därvidkommer regeringen att använda förslag tilltext, bearbetad för att kunna användas även förgymnasiesärskolan och särvux (och återgiven som bilaga A ipropositionen), som utgångspunkt och göra justeringar i texteni de avseenden som redovisas i propositionen. Bl.a. anserregeringen att det i läroplanen skall anges inte bara mål attsträva mot, utan också krav, dvs. sådana mål som skolan haransvar för att alla elever uppnår. Kraven skall självfalletanpassas till de olika utbildningarnas målgrupper ochuppgifter. Regeringen avser också att i läroplanen föra in deprogrammål som är gemensamma för alla nationella program igymnasieskolan och som anger målen för kärnämnena. Läroplanenskall vara en författning för mål- och resultatstyrning ochavses få en helt ny struktur jämfört med tidigare läroplaner.Den skall varken innehålla sådant som redan står i andraförfattningar eller anvisningar om hur målen skall nås, dvs.arbetssätt, arbetsmetoder och val av stoff.Förslaget om en för gymnasieskolan och komvux gemensamläroplan avvisas i motion 1993/94:Ub38 (s) yrkande 7.Motionärerna framhåller att även om det finns stora likhetermellan komvux och gymnasieskolan finns det anledning att slåvakt om den kommunala vuxenutbildningens särskilda prägel somen utbildning för vuxna medborgare. De båda skolformernasmålgrupper -- heltidsstuderande tonåringar resp.deltidsstuderande vuxna med försörjningsansvar och kanskemångåriga erfarenheter av yrkesarbete -- skiljer sig frånvarandra i så många avseenden att en gemensam läroplan löperrisk att bli en urvattnad produkt utan nämnvärt styrandeeffekt, anser motionärerna. De betydande skillnaderna mellangymnasieskolan, komvux, särvux resp. sfi motiverar attskolformerna hålls isär. Komvux viktigaste särdrag är attpedagogiken är -- eller åtminstone bör vara -- annorlunda än igymnasieskolan.Samma motionärer anför i yrkande 8 att det i flertaletkommuner inte finns elevunderlag för både gymnasieskola ochgymnasial komvux i ett betydande antal ämnen. För attundervisning alls skall kunna komma till stånd i vissa kursermåste vuxna och ungdomar undervisas i en gemensam grupp, menenligt motionärerna ställs det då stora krav på lärarna, ochundervisningen måste organiseras och tidsförläggas så att denpassar för båda elevkategorierna.Utskottet vill framhålla den svenska kommunalavuxenutbildningens unika ställning, sedd i ett internationelltperspektiv. Enligt utskottets mening är det viktigt att bevaraden särskilda kompetens och prägel som komvux har genom attvara en speciell utbildningform för vuxna medborgare, inteminst kvinnor. Särskilt viktig är komvux kompensatoriskauppgift dvs. att ge möjlighet för vuxna människor med begränsadutbildning att komplettera och uppdatera denna.Utskottet konstaterar att gymnasieskolan, komvux,gymnasiesärskolan, särvux och sfi enligt regeringens förslagäven i fortsättningen skall utgöra skilda skolformer. Attvärdegrunden är densamma för alla dessa skolformer har inteifrågasatts. Genom en gemensam läroplan klargörs detta enligtutskottets mening tydligare än om varje skolform skulle ha ensärskild läroplan. Det framgår av propositionen att regeringeni den gemensamma läroplanen avser att ange både de mål som ärgemensamma för skolformerna och för varje skolform de mål somär specifika för denna.