bet · GG01UbU12 · 1993-04-22 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag iproposition 1992/93:158 om skolans internationalisering.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Till betänkandetfogas en reservation (nyd) om studiebidrag för studierutomlands och en reservation (s) om viss begränsning ihemkommunens skyldighet att betala ersättning förIB-utbildning. Meningsyttring föreligger från ,som yrkar avslag på propositionen.ÅTTONDE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1992/93:158 Skolansinternationalisering föreslagit1. att antar förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100),2. att godkänner riktlinjerna för statsbidrag tillutlandsundervisningen (avsnitt 5),3. att under åttonde huvudtitelnsreservationsanslag Stöd för utveckling av skolväsendet /94 anvisar utöver vad somföreslagits i prop. 1992/93:100 bil. 9.Lagförslaget är fogat som bilaga till detta betänkande. Motioner med anledning av proposition 1992/93:1581992/93:Ub97 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1992/93:158 och hos regeringenbegär ett nytt förslag om skolans internationalisering.1992/93:Ub98 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en modell och resurser för skolansinternationalisering.1992/93:Ub99 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärares fortbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnader för InternationalBaccalaureate-utbildning.1992/93:Ub154 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstudiebidrag vid studier utomlands.Motioner från allmänna motionstiden 19931992/93:Ub436 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om meritvärdering för lärare som undervisar isvenska skolor utomlands.1992/93:Ub476 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ersättning för svenska elever som studerar vidsvensk utlandsskola.1992/93:A209 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter för hemvändande barn attupprätthålla sina språkkunskaper. I detta betänkande behandlar utskottet regeringensproposition /93:158 Skolans internationalisering jämtemotioner som väckts dels med anledning av propositionen, delsunder den allmänna motionstiden år 1993.Insatser för skolans internationaliseringRegeringen konstaterar i propositionen attinternationaliseringen av det svenska samhället påskyndatsunder . Ett viktigt skäl till detta är deframsteg som gjorts i strävandena inom EG att skapa ettgränslöst . Insatserna för skolans internationaliseringmåste därför också ses som en följd av det europeiskaintegrationsarbetet och de nya förutsättningar för det arbetesom skapats genom frigörelsen och demokratiseringen i Öst- ochCentraleuropa.Sveriges ökade kontakter med omvärlden ställer enligtregeringen skolan inför nya och stimulerande utmaningar.Regeringens långsiktiga ambition är att stödja internationellakontakter och utbyten på skolans område och att i möjligastemån verka för att fler svenska elever bereds tillfälle attstudera i utlandet . Ett bör på siktinnebära att svenska elever ges möjlighet att delta i deutbytesprogram som finns inom EG. Elev- och lärarutbytet medvåra grannländer växer, inom genom Nordplus junior, menframför allt genom lokala initiativ av enskilda skolor. Iväxande utsträckning sker utbytet också med de baltiskaländerna samt med och . Vidare framhålls ipropositionen att många har genom biståndsarbete och ideelltintresse byggt upp kontakter och skolutbyte med tredje världen.Elevutbytet på gymnasienivå med främst har stor omfattningoch en stark tradition. Slutligen är intresset för ,och också växande och viktigt förskolans utveckling.Regeringen framhåller att internationaliseringen ökar behovetoch betydelsen av de svenska utlandsskolorna och riksinternateni . Det växande antal svenska familjer som under någontid verkar i ett annat land måste kunna göra det utan att derasbarn riskerar att förlora sambandet med den egna kulturen ochdet egna språket.Lärare och skolledare är enligt regeringen en nyckelgrupp förskolans internationalisering. Utbytesprogram för lärare ochskolledare kan höja lärarkompetensen, som det tillförskolan och dess elever nya perspektiv och erfarenheter.Invandrare och den växande gruppen elever med ett annatmodersmål än svenska utgör också en stor tillgång i skolansdagliga arbete för internationell kunskap och förståelse.Regeringen föreslår att resurserna för skolansinternationalisering förstärks med totalt 16 miljoner kronorför /94. Bl.a. föreslås att resurser satsas pålärares, skolledares och elevers internationella kontakter samtintroduktionskurser i svenska för elever från utlandet som tasemot i gymnasieskolan. En funktion bör finnas som kan ge rådoch stöd till huvudmän och enskilda skolor när det gällerinternationella kontakter. Regeringen föreslår även vissaändringar i skollagen, bl.a. att en elev på ett program igymnasieskolan skall ha rätt att fullfölja sin utbildning pådet aktuella programmet efter högst ett läsårs ledighet förutlandsstudier, att en kommun eller en fristående skola som såönskar vid sidan av sin gymnasieskola skall få anordnaIB-utbildning (International Baccalaureate) utan godkännande avregeringen och att hemkommunen blir skyldig att betalaersättning till utbildningsanordnaren för kostnaderna förIB-utbildningen (exkl. vissa avgifter till InternationalBaccalaureate Office i ). Slutligen dras i propositionenriktlinjerna upp för ett ändrat och förbättrat bidrag tillutlandsundervisningen från den 1 juli 1994.I motion 1992/93:Ub97 (v) yrkas avslag på regeringensförslag om skolans internationalisering. Motionärerna anseratt frågan om skolans internationalisering bör kopplas till detpågående läroplansarbetet om utbildningens mål och innehåll.Enligt motionärerna är regeringens perspektiv på skolansinternationalisering för snävt. Det kan inte begränsas till denvästeuropeiska integrationen utan bör också inbegripa degrundläggande frågorna om förhållandet mellan rika och fattigaländer, de globala problemen, mänskliga rättigheter, arbetetmot rasism och fredsfostran. Motionärerna avstyrker regeringensförslag om inrättandet av en funktion för skolansinternationella kontakter. Möjligheten att fullföljagymnasieutbildningen efter avbrott för studier utomlands börvidare inte begränsas till högst ett läsår. Slutligenaccepterar motionärerna inte regeringens förslag tillfinansiering av insatserna för skolans internationalisering.Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslagom skolans internationalisering i samband med förslag om nyaläroplaner för skolan.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.I direktiven (dir. 1991:9 och dir. 1991:117) tillLäroplanskommittén tas internationaliseringen upp som ettviktigt kunskapsområde. Som föredragande statsrådet anför idirektiven (dir. 1991:62) till den särskilda utredaren förvissa frågor om skolans internationalisering() skall det genomLäroplanskommitténs arbete och det kommande kursplanearbetetinom bli möjligt att tillgodose behovet avinternationalisering av skolan när det gäller utbildningens måloch innehåll samt riktlinjer för undervisningen. Andra frågorsåsom åtgärder som främjar och underlättar rörlighet och utbytemellan och andra länder på skolans område samt formernaför svensk undervisning i utlandet ansåg statsrådet detnaturligt att utreda i ett sammanhang.Läroplanskommittén har i sitt betänkande (SOU 1992:94) Skolaför bildning och i sitt förslag till läroplan för grundskolansärskilt markerat vikten av att eleverna får utveckla förmåganatt förstå och leva sig in i andras villkor ochvärderingsgrunder samt att kontakten med skolor och ungdomar iandra länder kan bidra verksamt till detta. Internationellakontakter, utbyte och praktik i andra länder skall främjas. Ikommitténs förslag till läroplan för gymnasieskolan och komvuxanförs bl.a. att det genom internationaliseringen ställs högakrav på vår förmåga att leva med kulturell mångfald. Skolan harsom social och kulturell mötesplats en möjlighet och ett ansvarför att stärka denna förmåga hos alla som arbetar där.Regeringen avser återkomma till med förslag iläroplansfrågan. Emellertid vill föredragande statsrådet (prop.s. 6) redan nu markera regeringens avsikt att låta den ökandeinternationaliseringen få ett genomslag i läroplanerna för allaskolformer. Med detta slår staten fast attinternationaliseringen är en central uppgift för skolan.Utskottet har inget att erinra mot att regeringen väljer attlägga fram förslag om organisatoriska ramar och medel för attstärka skolans internationalisering utan en direkt kopplingtill kommande läroplansförslag. Utskottet utgår från att deaspekter på skolans internationalisering som framförs i motion1992/93:Ub97 kommer att finnas med i ett kommanderegeringsförslag till läroplaner när det gäller undervisningensmål och innehåll.I såväl betänkande (SOU1992:93) som propositionen ges exempel på skolorsinternationella kontakter. Dessa kan omfatta stödprojekt,brevskivning till vänskolor, utbytesresor och studieresor m.m.Självfallet kan det därvid vara lockande för unga människor atti första hand vilja knyta kontakter med avlägsna och exotiskaländer. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attbetona värdet av kontakter med länder utanför EG och med länderutanför . Utskottet vill dock i detta sammanhangunderstryka vikten av att arbetet med att stärka och fördjupaförbindelserna med våra grannländer i kan fortsätta.Utskottet delar regeringens uppfattning att det i första handär de enskilda skolorna och kommunerna som bär ansvaret förinternationaliseringen i skolan och för den konkretautformningen av den. Utskottet ser föreligganderegeringsförslag som en viktig förutsättning för enskildaskolor och kommuner att vidareutveckla sina internationellakontakter. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1992/93:Ub97.Utbyten och andra internationella kontakterEnligt motion 1992/93:Ub98 (s) delvis bör ett svenskt centrumför internationella kontakter skapas. Detta centrum bör bl.a.ha kontakt med likartade centra i andra länder. Det bör vidarehjälpa till med att finna vänskolor i andra länder, spridainformation till lärare och elever och genomföra regionalakurser om skolans internationalisering för lärare.Internationaliseringsutredningen föreslog i sitt betänkande(SOU 1992:93) att ett centrum för skolans internationellakontakter skulle skapas. Utredningen diskuterade en anknytningav detta centrum till antingen ellerSkolverket. Ett fristående centrum avstyrktes av ett flertalremissinstanser. I stället förordades en anknytning till iförsta hand Skolverket.Regeringen föreslår att medel bör anvisas för en funktionsom kan ge sådant stöd som huvudmän och enskilda skolor kanbehöva för internationella kontakter. Regeringen villstryka under att det bör ankomma på varje kommun och varjeskolaatt bära ansvaret för sina internationella kontakter och förden praktiska hanteringen av dem. När det gällerorganisationsfrågan bör den lösas tillsammans med andra frågorom rollfördelningen på central nivå när det gällerinternationella kontakter inom utbildningsområdet.Utskottet anser att de idéer som förs fram i motion1992/93:Ub98 när det gäller uppgifterna för ett centrum förinternationalisering bör kunna tas till vara i arbetet med attförstärka skolans internationalisering. De ligger likaså ilinje med vad som föreslås i propositionen. Det bör ankomma påregeringen att i samråd med berörda myndigheter lösaorganisationsfrågan på central nivå för skolans internationellakontakter. Även utlandsskolornas behov av ett kontaktorgan närdet gäller såväl pedagogiska som administrativa skolfrågor bördärvid beaktas.Utskottet tillstyrker vad som i proposition 1992/93:158förordats om en funktion för skolans internationalisering ochfinner att syftet med motionärernas yrkande i huvudsak ärtillgodosett, varför motion 1992/93:Ub98 i denna del avstyrks.I samma motion framläggs ett förslag om en modell för skolansinternationalisering. Bl.a. framhålls att alla elever oavsettskolform bör genom dagens kommunikationsteknik och ettengagerat skolprogram få delta i en dialog med en vänskola iutlandet. Ett sådant utbyte kan omfatta allt ifrånbrevskrivande, datakommunikation till ett par veckorsstudiebesök vid vänskolan, framhåller motionärerna. Vidare börprojekt beträffande miljösamarbete, internationell säkerhet ochkonfliktlösning främjas.Regeringen föreslår att särskilda medel skall anvisas försärskilt stöd till internationella kontakter påskolområdet. För /94 beräknas medel förförstärkning av resurserna för lärares, skolledares och eleversinternationella kontakter med . En viss delav medlen bör användas till stöd för skolor vilka, som en välintegrerad del av undervisningen, utnyttjar utbyten och andrainternationella kontakter, där också elever blir berörda.Utskottet anser i likhet med regeringen att varje kommun ochvarje skola bör bära ansvaret för sina internationellakontakter och för den praktiska hanteringen av dem. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att vänskolor i utlandet är ettutmärkt sätt att utveckla den enskilda skolans internationellakontakter. Inom ramen för i propositionen anvisade medel börsådana projekt kunna stödjas. betänkande (SOU 1992:93,bilaga 2) ges en provkarta på svenska skolors internationellakontakter och utbytesverksamhet. Det bör vara möjligt förSkolverket att i sitt arbete med att utveckla skolväsendetsprida information om olika modeller för kontakter mellansvenska och utländska skolor på olika nivåer.Med hänvisning till regeringens förslag om stöd tillinternationella kontakter och till vad utskottet i övrigtanfört anser utskottet att syftet med motion 1992/93:Ub98 idenna del i huvudsak är tillgodosett, varför den avstyrks.För att underlätta det internationella utbytet bör skolanenligt vad som anförs i motion 1992/93:Ub99 (s) vara öppen förnya undervisningsformer. Det kan t.ex. gälla att undervisa iolika ämnen på engelska eller tyska. För att lärarna skall fåtillfälle att hålla sina språkkunskaper levande bör det varamöjligt att anordna studiedagar på annat språk än svenska.Hemspråkslärarna är enligt motionärerna en resurs som kan tastill vara i skolans internationalisering. De bör ges möjlighetatt genom fortbildning bli behöriga att undervisa i andra ämnen(yrkande 1).För lärares fortbildning med inriktning motinternationalisering finns statliga medel förresestipendier och fortbildningsstipendier som resp. administrerar (totalt 3,5 miljonerkronor för /93). I propositionen betonas attfrågor som rör internationalisering måste ges hög prioritet ide samlade fortbildningsinsatserna för skolans personal. Enförstärkning av resurserna för bl.a. lärares internationellakontakter föreslås. Regeringen anser det angeläget att stödjaenskilda lärares och skolledares deltagande i internationelltskolsamarbete i form av konferenser m.m. Vidare bör särskildamedel anvisas för direkt riktade insatser för fortbildning avlärare som medverkar i s.k. bilingual education, dvs.undervisning i olika ämnen på annat språk än svenska.En förutsättning för att öka den svenska skolansinternationella kontakter är enligt utskottets meningengagerade och aktiva lärare och skolledare. Initiativ till ettökat utbyte med andra länder måste komma från enskilda skoloroch kommuner. Utskottet delar såväl motionärernas somregeringens uppfattning om vikten av lärares fortbildning närdet gäller skolans internationalisering. Utskottet finner attde idéer och förslag om fortbildningen i språk som framförs imotion 1992/93:Ub99 bör kunna genomföras inom ramen för denförstärkning av insatserna för fortbildning som föreslås ipropositionen. Hemspråkslärarnas kompetens bör självfallet tastill vara på det lokala planet när det gäller att utveckla denenskilda skolans internationella verksamhet.Beträffande frågan om hemspråkslärarnasfortbildning/vidareutbildning, vilken aktualiseras imotionen, vill utskottet erinra om att /91 anvisat särskilda medel för att förbättralärartillgången. beslutade (prop. 1991/92:75, bet.UbU20, rskr. 282) att medel även fortsättningsvis bör användasför utbildning av oexaminerade lärare i områden där många sådanfinns. Dessa medel bör också användas för vidareutbildning avbl.a. I detta sammanhang vill utskottet ocksåpeka på att det inom ramen för anslaget B 6. Fortbildning m.m.sedan budgetåret 1990/91 anvisats medel (jfr prop. 1992/93:100,bet. UbU21, rskr. 275) för fortbildning och kompletterandeutbildning för lärare i svenskundervisning för invandrare m.m.(/93).Med hänvisning till det anförda finner utskottet att syftetmed motion 1992/93:Ub99 yrkande 1 i huvudsak är tillgodosett,varför den avstyrks.Enligt motion 1992/93:Ub154 (m) är det angeläget att ökaantalet elever som deltar i det internationella skolutbytet.Ett år i en utlandsskola berikar inte bara den enskilda elevenutan också den svenska skolan och det svenska samhället.Rekryteringen till studier utomlands skulle enligt motionärenunderlättas om eleverna fick behålla det studiesociala stödetunder utlandsvistelsen. Regeringen bör kunna ta upp denna frågai samband med beredningen av rapporten vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Internationaliseringsutredningen behandlade i sitt betänkande(SOU 1992:93) Svensk skola i världen studiehjälpsfrågan förungdomars studier utomlands. Enligt utredningen är detangeläget att ge studiestöd till ungdomar som deltar iutbytesverksamhet eller studerar utomlands för en begränsadperiod. Utredningen föreslog att studiebidrag och ettmerkostnadstillägg skulle utgå till svenska ungdomar studier på gymnasial nivå utomlands. Studiebidragetskulle utgå med samma belopp som vid studier i ochmerkostnadstillägget skulle utgå med . Dentotala kostnaden för 4 000 extra studiestödsår beräknades tilldrygt . Därvid beräknades studiebidraget till835 kr och merkostnadstilläggetenligt ovan , dvs. till sammanlagt 21 520 krper år. På förslag av regeringen har beslutat (prop.1992/93:100 bil. 9, bet. SfU13, rskr. 208) att studiebidragetför /94 skall uppgå till underhögst per år.Med hänvisning till fattade beslut omstudiebidraget för /94 skulle kostnaden för4000 extra studiestödsår inklusive merkostnadstilläggetuppgå till , dvs. drygt 10 miljoner kronormindre än vad utredningen beräknat. Om studiehjälpen förutlandsstudier begränsas till att omfatta endast studiebidragetkan kostnaden beräknas till , dvs. 7 500 krper elev och år.Enligt regeringens bedömning (prop. s. 6) är det inte möjligtatt i nuvarande statsfinasiella läge genomföra utredningensförslag om studiesociala förmåner vid studier utomlands.Utskottet delar regeringens uppfattning om svårigheten att idagens ekonomiska situation finansiera studiehjälp vidungdomars utlandsstudier , även om de nyaförutsättningarna för beräkningen av studiebidraget skulleminska kostnaderna med ca i jämförelse medtidigare beräkningar. Med hänvisning härtill föreslår utskottetatt avslår motion 1992/93:Ub154.I motion 1992/93:A209 (m) yrkande 1 aktualiseras vissaproblem för familjer som efter tjänst i utlandet återvändertill . Bl.a. anses det angeläget att de hemvändandebarnen får möjlighet att bevara de språkkunskaper som detillägnat sig utomlands.I propositionen (s. 22) understryker regeringen vikten av attfrån utlandet hemvändande elever ges tillfälle att underhållaoch utveckla sina språkfärdigheter. För bl.a. dessa elever börstudierna i gymnasieskolan planeras individuellt i likhet medde elever som studerat utomlands . Skolledningenbör pröva möjligheterna till stöd för dessa elever i varjeenskilt fall.Utskottet ansluter sig till såväl motionärens som regeringensuppfattning att elever som genom vistelse i utlandet förvärvatkunskaper i ett främmande språk bör få möjlighet att utvecklasina språkfärdigheter i den svenska skolan. Det bör ankomma påden lokala skolledningen och lärarna att i samråd med elevenfinna former för sådana insatser. Utskottet anser det angelägetatt elevers språkkunskaper och erfarenheter av ett främmandelands samhällsförhållanden tas till vara på ett pedagogisktsätt i olika undervisningssituationer.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning beträffandehemvändande elevers språkfärdigheter och finner att syftetmed motion 1992/93:A209 yrkande 1 är tillgodosett, varför denavstyrks.Internationell studentexamenInternational Baccalaureate (IB) är en utbildning som ledertill examen godkänd för inträde till universitet i alla ländersom valt att ansluta sig till systemet att jämställa IB-examenmed nationella examina. IB administreras centralt av eninternationell organisation, International Baccalaureate Office(IBO) i . I finns IB-utbildning i (gymnasium/musikgymnasium), (Hvitfeldtska gymnasiet) och (SigtunaskolanHumanistiska ). IB-utbildningen i ochGöteborg sker vid sidan av resp. kommuns gymnasieutbildning,eftersom det bl.a. är nödvändigt för kommunerna att ta utelevavgifter. Utbildningen omfattar två läsår, men i Sverigetillämpas tre, varav som ett introduktionsår.Undervisningen i sker på engelska. Den svenska statenbetalar till IBO dels anslutningsavgiften, dels baskostnaden,dels en per capitaavgift för eleverna i årskurs tre. Skolornabetalar själva resterande avgifter. Särskilt statsbidrag lämnastill utbildningsanordnarna.När det gäller IB-utbildningen innebär regeringens förslagatt en kommun i fortsättningen vid sidan av sin gymnasieskolaskall få anordna IB-utbildning utan godkännande av regeringen.Ett godkännande av IBO förutsätts dock. Utbildningen skallvidare omfattas av tillsyn. Staten skall även ifortsättningen betala basavgifterna till IBO.Om en elev väljer att gå en IB-utbildning i börenligt regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) hemkommunen vara skyldig att betala ersättning förkostnaderna för utbildningen. I första hand bör elevenshemkommun och utbildningsanordnaren komma överens omersättningens storlek. Om de inte kan komma överens iersättningsfrågan skall den avgöras av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Regeringen bör kunnafastställa olika ersättningsbelopp för olika fall, bl.a. medhänsyn till att särskilt statsbidrag kan utgå till vissaanordnare av IB-utbildning. Regeringens förslag om kommunernasbetalningsskyldighet för IB-utbildning förutsätter att en nybestämmelse (26 a §) införs i 5 kap. skollagen.Frågan om hemkommunens skyldighet att betala esättning förIB-utbildning tas upp i motion 1992/93:Ub99 (s) yrkande 2.Enligt motionärerna bör betalningsåtagandet från hemkommunenmotsvara samma kostnad som eleven i fråga skulle ha haft i denegna gymnasieskolan eller i reguljär gymnasieutbildning i annankommun.Utskottet delar regeringens bedömning att IB-utbildning iSverige av de skäl som framförs i propositionen inte kommer attfå någon större spridning. Det särskilda statsbidrag som lämnastill nuvarande tre utbildningsanordnare kommer enligt vad somredovisas i propositionen att ges i oförändrad omfattning. Motdenna bakgrund och med hänsyn till den föreslagna bestämmelseni skollagen -- att regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer skall avgöra ersättningsfrågan omhemkommunen och utbildningsanordnaren inte kommer överens --anser utskottet att det finns garantier för att kommunerna intedrabbas av oskäliga ersättningskrav för IB-utbildning.Utskottet hemställer således att med avslag på motion1992/93:Ub99 yrkande 2 antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5kap. 26a§.När det gäller lagförslaget i övrigt föreslår regeringenatt bestämmelserna i 5 kap. 5 och 13 §§ skollagen ändras såatt det framgår att hemkommunen inte är skyldig att erbjuda denelev som avlagt IB-examen utbildning i den vanligagymnasieskolan.