bet · GG01SfU14 · 1993-03-30 00:00:00 — Vad utskottet medanledning av motionerna Sf251 och Sf282 sålunda anfört bör gesregeringen till känna.FörtidspensionFörtidspension utges till en försäkrad som har fyllt förtid före den månad han fyller eller ålderspensiondessförinnan börjar utges till honom, om hans arbetsförmåga pågrund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska ellerpsykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst hälften ochnedsättningen kan anses varaktig. Förtidspension utges i form avhel, halv eller två tredjedels pension. Fr.o.m. den 1 juli 1993kommer förtidspension att kunna utges i form av hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels pension.I motion 1992/93:Sf284 begär och Sven-OlofPetersson (c) ett tillkännagivande om en obligatoriskefterkontroll av förtidspensionerades arbetsförmåga.Motionärerna anför att antalet beviljade förtidspensioner underde ökat för att omfatta ca 50 000 personerper år. Enligt motionärerna finns det undersökningar som tyderpå ett visst missbruk av systemet med förtidspensioner. Detfinns exempelvis vissa personer som trots förtidspension arbetarmed olika verksamheter. För att i någon mån komma till rätta medmissbruket samt även hjälpa dem som vill tillbaka tillarbetslivet bör en obligatorisk efterkontroll ske av allaförtidspensionerade under . En sådan efterkontroll bör,enligt motionärerna, ske vartannat eller intilldess tillsammans med förtroendeläkaren bedömeratt individen inte är rehabiliteringsbar.Antalet förtidspensionärer och försäkrade som uppbärsjukbidrag har ökat i betydande utsträckningUnder nybeviljades 49 554 förtidspensioner/sjukbidrag.Enligt preliminära siffror för uppgår denna siffra till58 374, en ökning . Det totala antalet personer medförtidspension eller sjukbidrag uppgick till383153. Utskottet anser att dessa siffror är alarmerande ochförutsätter att alla tillgängliga resurser tillvaratas för atthejda denna utveckling. Den aktuella statistiken omfattar såvälförtidspensioner som sjukbidrag. Sjukbidrag beviljas för enbegränsad tid, vanligen , varefter en prövning sker omförutsättningar för fortsatt förmån föreligger. Ett beslut omförtidspension innebär att funnit att denförsäkrades arbetsförmåga är varaktigt nedsatt och att förmåneni princip kan utges fram till ordinarie pensionsålder utan attnågon prövning sker beträffande eventuella förändringar av denförsäkrades arbetsförmåga. En sådan prövning om arbetsförmåganär varaktigt nedsatt är naturligen i många fall vansklig attgöra och innefattar bl.a. komplexa medicinska bedömningar som iett längre perspektiv kan visa sig vara felaktiga av orsaker sominte kan förutses när frågan avgörs. Det är därför av stor viktatt prövningen görs med största noggrannhet och att ordentligarehabiliteringsförsök i arbetshänseende görs innan beslutfattas. Även efter ett beslut om förtidspension harförsäkringskassan möjlighet att ompröva detta om förutsättningarför rätt till förtidspension inte längre föreligger. Någonobligatorisk kontroll är det dock inte fråga om utan enomprövning sker vanligtvis genom att frånolika håll och på olika sätt får anledning anta att denförsäkrades arbetsförmåga undergått förändring som kan habetydelse för en bedömning om fortsatt rätt till förtidspensionföreligger. Ett införande av en obligatorisk efterkontrollskulle enligt utskottets uppfattning kräva betydande resurser,och utskottet är inte berett förorda ett införande av en sådankontroll. Utskottet vill dock betona vikten av attförsäkringskassorna tar till vara de möjligheter som finns attompröva beslut om förtidspensioner när förutsättningar härförföreligger.Utskottet avstyrker således bifall till motion Sf284.Efterlevandepensioner till vuxnaFr.o.m. utges efterlevandeförmåner tillvuxna i form av omställningspension och särskildefterlevandepension. Efterlevandeförmån utges till såväl män somkvinnor som inte fyllt . Förmånerna utges från såväl folk-som tilläggspensioneringen. Omställningspension utges under ettår efter dödsfallet eller om den efterlevandehar barn . Särskild efterlevandepension utbetalastill den som vid omställningsperiodens slut inte kan försörjasig genom eget förvärvsarbete och inte har rätt tillförtidspension. De nya reglerna om efterlevandepension gällerinte den som blivit änka före . Dessutom kankvinnor födda eller tidigare och som blir änkor efterden nämnda tidpunkten genom övergångsbestämmelserna till den nyalagstiftningen få änkepension enligt de äldre reglerna. Kvinnorsom är födda och som fårtilläggspension i form av ålderspension får änkepension endast iden mån den överstiger den egna ålderspensionen, dock med vissaförbehåll för högre belopp.Enligt de nuvarande reglerna om efterlevandeförmåner upphörrätten till omställningspension resp. särskildefterlevandepension (såväl folkpensions- som ATP-del) om denefterlevande ingår äktenskap. Detsamma gäller om denefterlevande stadigvarande sammanbor med någon som han varitgift med eller har eller har haft barn med.De äldre bestämmelserna innebär bl.a. att änkepensionen skalldras in om änkan ingår äktenskap eller -- för folkpensionsdelen-- stadigvarande sammanbor med man, med vilken hon varit gifteller har eller har haft barn. Upplöses äktenskapet innan detbestått eller upphör sammanboendet inom tid som nusagts, skall pension åter börja utges om förutsättningarna iövrigt för rätt till pension föreligger.I övergångsbestämmelserna p. 10 ges ett förlängt skydd för densom vid ikraftträdandet förlorat sin änkepension på grund aväktenskap. I sådant fall skall änkepensionen på nytt utges omäktenskapet upplöses även efter att ha bestått ellermer, om mannen vid äktenskapets ingående hade fyllt 60 år.Kenneth och () begär i motion1992/93:Sf265 ett tillkännagivande om en kartläggning av hurmånga personer som skulle beröras om reglerna för änkepensionändrades, så att änkepension kunde behållas vid omgifte samt hurstora kostnaderna skulle bli.I motion 1992/93:Sf216 yrkande 4 av ()begärs ett tillkännagivande om en utvärdering av hur kvinnor medlåg eller ingen ATP-pension klarar sin försörjning efterborttagandet av änkepensionen.Utskottet har tidigare och senast i betänkandet 1991/92:SfU8förutsatt att som tillsynsmyndighet överförsäkringskassorna noga följer tillämpningen och utvärderareffekterna av den nya lagstiftningen inomefterlevandepensioneringen. har ien rapport (redovisar 1993:1) redovisatbl.a. hur det totala pensionsskyddet har förändrats i sambandmed de nya reglerna inom efterlevandepensioneringen. Avrapporten framgår att det helt övervägande antalet pensioner idecember 1992 såväl från folkpensioneringen (56 192) som ATP(377 084) avser änkepensioner beviljade elleränkepensioner enligt de särskilda övergångsbestämmelserna.Antalet omställningspensioner för änkor från folkpensioneringenvar 858 och från ATP 962. Antalet förlängdaomställningspensioner för änkor var från folkpensioneringen 760och från ATP 777. Särskild efterlevandepension, som enligt ovanutges till den som vid omställningsperiodens slut inte kanförsörja sig genom eget förvärvsarbete och inte har rätt tillförtidspension, utgick till 10 änkor från folkpensioneringen ochtill 11 änkor från ATP. Utskottet har dock ingen erinran mot attRiksförsäkringsverket i det fortsatta utredningsarbetet i ettlämpligt sammanhang gör en kartläggning av vilka ekonomiskaeffekter som skulle följa av att änkepensionerna fick behållasvid omgifte och en utvärdering av hur änkor med låg pensionklarar sin försörjning. Detta bör med anledning avmotionerna Sf265 och Sf216 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna.I motion 1992/93:Sf224 av () begärsett tillkännagivande om en generell lagöversyn i syfte attundanröja risker för att äktenskapet diskrimineras i ekonomiskthänseende i förhållande till andra samlevnadsformer. I motionenframhålls att personer som lever tillsammans utan äktenskap oftagynnas ekonomiskt av detta, t.ex. gäller detta pensionärer ochänkor.Utöver vad som ovan sagts beträffande änkepensioner har formenför sammanlevnad betydelse även för storleken av folkpensionensgrundbelopp. Detta utgör för en ensamstående pensionär avdet reducerade basbeloppet och för ett gift pensionärsparvardera 78,av samma basbelopp.Pensionsberedningen behandlade i sitt huvudbetänkande (SOU1990:76) bl.a. frågor om möjligheten att slå samman folk- ochtilläggspensioneringen. Beredningen arbetade med olika modellervarav en innebar att en grundpension skulle utges som var likaför alla. Ett genomförande härav skulle enligt beredningen ledatill mycket stora kostnadsökningar för pensionssystemet då allapensionstagare skulle omfattas av den höjda grundpensionen.Frågan om lika folkpension oavsett civilstånd får anses liggainom ramen för pensionsarbetsgruppens arbete och enligtutskottets uppfattning bör , i den mån syftet medmotionen inte är tillgodosett med vad utskottet anfört ovan omänkepensioner, i avvaktan på resultatet av det pågåendeutredningsarbetet inte göra något uttalande med anledning avmotion Sf224.Särskilt pensionstilläggFr.o.m. kan föräldrar, som på grund av vård av ettsjukt eller handikappat barn gått miste omförvärvsinkomster, erhålla ett särskilt skattefrittpensionstillägg till folkpension i form av ålderspension.För att erhålla förmånen skall föräldern ha vårdat barnetunder . Pensionstillägget utges då avbasbeloppet per kalenderår. Överstiger vårdtiden ökasbeloppet av basbeloppet per vårdår upp till en vårdtidav . För att få rätt till vårdår krävs vidare att barnetunder större delen av året skall ha fått hel förtidspensioneller helt sjukbidrag jämte handikappersättning. I dessa fallrör det sig sålunda om barn som är eller äldre. Enligtsärskilda övergångsregler skall dock med vårdår likställas varjekalenderår t.o.m. , under vilketföräldern vårdat sjukt eller handikappat barn som inte uppnått16 års ålder och barnet fått vårdbidrag i form avinvaliditetsersättning. Motivet för dessa särskilda regler äratt invaliditetsersättningen, till skillnad från vad som ärfallet med vårdbidrag, inte varit ATP-grundande. Förälder fårtillgodoräkna sig vårdår eller, om föräldernär född , . Vid förtida resp.uppskjutet uttag av ålderspension ökas resp. minskas detsärskilda pensionstillägget.Sigrid Bolkéus och () framhåller i motion1992/93:Sf227 att regeln om att det särskilda pensionstilläggetskall minskas i motsvarande mån som sker vid förtida uttag avålderspension i visst fall fått en av lagstiftaren sannoliktinte avsedd tillämpning. För den som innan det särskildapensionstillägget infördes uppbar förtida uttag avålderspension och därmed reducerad pension med visst procenttalär det enligt motionärerna inte rimligt att pensionstilläggetreduceras med samma procenttal som ålderspensionen. Motionärernamenar att en särskild beräkning av förtida uttag bör göras fördem som på detta sätt drabbats, och de pensionärer som fått förhög reducering av pensionstillägget bör få entilläggsutbetalning. Motionärerna begär ett tillkännagivande omen ändring av reglerna i detta avseende.Den av motionärerna påpekade effekten är en följd av att detsärskilda pensionstillägget i likhet med t.ex.pensionstillskottet är en tilläggsförmån som följerhuvudförmånen. Utskottet delar dock den uppfattning som framförsi motionen att en reducering av det särskilda pensionstilläggetpå grund av förtida uttag av ålderspension för tid innan dettatillägg infördes ger ett otillfredsställande resultat. Det finnsdärför anledning för regeringen att se över de aktuellareglerna. Vad utskottet anfört med anledning av motion Sf227 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.HandikappersättningHandikappersättning utges till en försäkrad som har fyllt 16år och fått sin funktionsförmåga varaktigtnedsatt i sådan omfattning att han i sin dagliga livsföringbehöver mera tidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälp avannan för att kunna förvärvsarbeta eller eljest får vidkännasbetydande merutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utges för år räknat med 69, 53 eller 36%av basbeloppet alltefter hjälpbehovets omfattning ochmerutgifternas storlek.Gudrun m.fl. (v) begär i motion 1992/93:So290 yrkande4 ett tillkännagivande om en utredning som belyser kostnadernaför att leva med funktionshinder.I motion 1992/93:So291 yrkande 1 av och (s) begärs ett tillkännagivande om införande av enytterligare lägre ersättningsnivå inom handikappersättningeneller att i kostnadsunderlaget skall ingå en rimlig andel avdriftskostnaderna för bil då bilstöd utgetts. Motionärernaframhåller att många handikappade som beviljats bilstöd har såsmå inkomster att dessa inte räcker till att täckadriftskostnaderna för bil.Handikapputredningen redovisar i sitt slutbetänkande (SOU1992:52) Ett samhälle för alla flera undersökningar omfunktionshindrades ekonomiska situation. Utredningen har därvidkonstaterat att förekomsten av funktionshinder ofta innebär attinkomsten är lägre än hos en genomsnittlig person och attutgiftsbehovet är högre. I den proposition (1992/93:159) somförelagts med anledning av betänkandet föreslås en radåtgärder angående avgifter för stöd och service tillfunktionshindrade. Ärendet bereds avsocialutskottet.Utredningen om det samlade förmånssystemet för försäkrade medbetydande kostnader för sjukdom och handikapp har i december1992 avlämnat betänkandet (SOU 1992:129) Merkostnader vidsjukdom och handikapp. I betänkandet föreslås bl.a. att enlägre nivå, som understiger den nu lägsta, skall införas inomhandikappersättningen och benämnas merkostnadsersättning. Vidareföreslås införande av skydd mot höga kostnader vid sjukresorsamt lämnas förslag om förändrade regler vid inköp avspeciallivsmedel. Diskussioner om principerna om kostnadsfrialäkemedel och förbrukningsartiklar förs också i betänkandet.Ärendet bereds inom Socialdepartementet.De frågor som tagits upp i motionerna faller inom ramen fördet nu pågående beredningsarbetet, och utskottet anser attresultatet av detta bör avvaktas innan några uttalanden görs medanledning av motionerna. Utskottet avstyrker sålunda bifall tillmotionerna So290 yrkande 4 och So291 yrkande 1.VårdbidragVårdbidrag utges till förälder som vårdar barn som behöver särskild tillsyn och vård på grund av sjukdomeller handikapp. Även merkostnader på grund av sjukdomen ellerhandikappet skall beaktas. Vårdbidraget utges allt eftertillsyns- och vårdbehovets omfattning och merkostnadernasstorlek som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelsförmån. Hel förmån utgör 2,5 basbelopp och partiell förmåntillämplig andel därav. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande inkomst för föräldern. Av vårdbidraget kanockså viss del bestämmas som ersättning för merkostnader.Merkostnadsersättningen är skattefri, och denna ersättninggrundar inte någon rätt till pension.I två motioner begärs tillkännagivanden om en höjning avåldersgränsen till för rätt till vårdbidrag. I motion1992/93:Sf218 av och ()anförs att 16-årsgränsen är förlegad mot bakgrund av att nästanalla barn bor hemma och går i skola tills de uppnått 18års ålder. En 18-årsgräns skulle också stå i överensstämmelsemed . m.fl. (v) uppger i motion1992/93:Sf228 att barn med diabetes är en grupp av barn därföräldrarna har stort behov av vårdbidrag. Om barnet insjuknarkort finns ingen möjlighet att erhållavårdbidrag. Ett barn i denna ålder har ett stort behov av stödspeciellt under debutåret då hormonförändringar under pubertetenofta ger upphov till variationer i blodsockernivån. Omtonåringen hävdar sin frigörelse på sjukdomens område genom attmissköta den ställs det stora krav på insatser av föräldrarna.Motionärerna framhåller också att diabetiker inte erhåller någonhandikappersättning eftersom insulin och förbrukningsartiklar ärkostnadsfria för diabetiker.Vårdbidraget är sammanbundet med det svenskafolkpensionssystemet där åldersgränsen är utgångspunkt fören rad förmåner såsom rätt till förtidspension,handikappersättning, beräkning av bosättningstid för rätt tillålderspension och för fastställande av pensionsgrundandeinkomst, som ger rätt till ATP m.m. Vidare gäller att enförsäkrad skall vara inskriven hos allmän försäkringskassafr.o.m. den månad varunder han fyller . En höjning avåldersgränsen för rätt till vårdbidrag kräver enligt utskottetsuppfattning en noggrann utredning och analys angående främstvilka ekonomiska följder detta skulle kunna få för barnet ochbör lämpligen ingå i en större utredning som behandlar16-årsgränsen inom hela socialförsäkringssystemet. Utskottet ärdärför inte nu berett förorda en höjning av åldersgränsen förenbart vårdbidrag. Som ovan nämnts föreslårMerkostnadsutredningen att en ny lägre gräns än den nu lägstainförs inom handikappersättningen. En sådan lägre gräns skulle,om den införs, kunna tillgodose syftet med motion Sf228.Utskottet avstyrker sålunda bifall till motionerna Sf218 ochSf228.I motion 1992/93:Sf276 begär () förslag allmän försäkring som skall täcka kostnaderna när ett gravthandikappat barn dör. Barn som föds gravt handikappade kannormalt inte erhålla ett privat försäkringsskydd eftersombolagen i regel kräver friskhetsintyg eller i vart fall skullepremierna för en sådan försäkring bli så höga att eninkomsttagare med normala inkomster inte skulle kunna erläggadessa.För ett gravt handikappat barn utges vanligen vårdbidrag. Somframgått ovan utges vid hel förmån 2,5 basbelopp. Om ett barnför vilket hel, tre fjärdedels eller halvt vårdbidrag utgesavlider, utges bidraget till efterlevande förälder t.o.m.åttonde månaden efter dödsfallet, dock längst t.o.m. den månaddå bidraget annars skulle ha upphört. Utskottet anser attkostnaderna vid ett handikappat barns död får inrymmas i denersättning som utges efter det att barnet avlidit och avstyrkerbifall till motion Sf276.Kommunalt bostadstillägg (KBT)KBT utges som en tilläggsförmån till den som är mantalsskriveni en kommun och uppbär folkpension i form av ålderspension,förtidspension, omställningspension eller särskildefterlevandepension. KBT utges dock inte till ålderspension förtid före den månad den försäkrade fyller . KBT, som ärinkomstprövat, utges enligt grunder som den enskilda kommunenbestämmer, dock lägst med belopp som svarar mot den del avbostadskostnaden som enligt föreskrifter som regeringen meddelarskall täckas av bostadstillägg för att statsbidrag skall lämnas.En kommun erhåller mars--statsbidragför KBT av sina kostnader för denstatsbidragsgrundande bostadskostnaden, under förutsättning attkommunen täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger men inte 3 000 kr.Reglerna är desamma för en ensam pensionär som för ettpensionärspar. Statsbidrag utges inte för sådana delar avpensionärens kostnader som överstiger av bostadskostnaden.Enligt vissa kommuners grunder 1992 täcks denstatsbidragsgrundande bostadskostnaden till 85--. För attpensionärerna i dessa kommuner inte skall drabbas av minskadeKBT till följd av de ändrade statsbidragsreglerna har istatsbidragsförordningen införts en bestämmelse som hindrardessa kommuner att sänka nivåerna för sina KBT år 1993.Inkomstprövningsreglerna, som är fastlagda i lag, innebärbl.a. att bostadstillägget minskas av denpensionsberättigades årsinkomst som överstiger för densom är gift och för annan pensionär. Till den delårsinkomsten överstiger 1,5 basbelopp minskas dockbostadstillägget av inkomsten. Som inkomst räknast.ex. ATP, tjänstepension, arbetsinkomst samt avkastning avkapital och fastighet enligt särskilda regler. Iinkomstunderlaget inräknas dock inte ATP till den del denföranlett minskning av pensionstillskott.Oskar m.fl. (s) begär i motion 1992/93:Bo238 yrkande12 ett tillkännagivande om ändringar i reglerna förbostadstillägg som skall syfta till en nyproduktion avlägenheter för äldre. Motionärerna anför att Socialdemokraternai en motion med anledning av regeringens proposition1992/93:134 om förändringar av de kommunala bostadstilläggenföreslog sådana förändringar i de kommunala bostadstilläggen somskulle ge pensionärer med låg eller ingen ATP möjlighet att bo iändamålsenliga och även nyproducerade lägenheter. Med deföreslagna förändringarna skulle kommunerna våga satsa på attbygga lägenheter eftersom de då vet att pensionärerna har rådatt efterfråga dessa.I proposition 1992/93:134 föreslog regeringen de ändraderegler för statsbidrag och ändringar i inkomstprövningsreglernasom gäller för . Enligt denna proposition bereds förnärvarande inom ett förslag om ettförstatligande av KBT. I en motion av Socialdemokraterna somväcktes med anledning av samma proposition lades fram ettalternativt förslag till statsbidragsregler för KBT. Förslagetinnebar följande:Pensionären betalar en egenavgift om per månad.Pensionären får bidrag till hyreskostnaden däröver med 80%.Bidrag () till hyreskostnader per månadendast till den del av bostadsytan som är 70 kvm eller mindre.Pensionären garanteras en minimistandard. En pensionär medingen eller låg ATP skall ha att leva av närhyran är betald.I sitt av godkända betänkande 1992/93:SfU9 avstyrkteutskottet motionen. Utskottet anförde att förslaget främst i dendel det avser KBT för bostadskostnader skulle varasärskilt gynnsamt för den som har hög inkomst och bor i dyrlägenhet. Den föreslagna undre gränsen, , skulle ocksåmedföra en betydande fördyring för de sämst ställdapensionärerna. Vidare fann utskottet att kostnaderna förförslaget inte skulle hålla sig inom ramen för tillgängligtutrymme för statsbidrag till KBT.Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigareställningstagande och avstyrker bifall till motion Bo238 yrkande12.I motion 1992/93:Sf206 av m.fl. (s) tas fråganupp om otillbörlig hyressättning i vissa fall. Motionärernauppger att det förekommer uppgifter om att privatafastighetsägare tar ut förhöjda hyror för att utnyttja svårtutsatta hyresgästers bostadsbehov. Detta påstås inträffa för demsom utestängs av andra hyresvärdar och bostadsföretag till följdav misskötsel. Genom att en förhöjd hyra tas ut bekostas irealiteten den förhöjda hyran genom det kommunalabostadstillägget. Motionärerna menar att det finns skälundersöka dessa uppgifter och för den händelse påståendena visarsig vara riktiga vidta åtgärder för att stävja dettaförfaringssätt. En väg att pröva är därvid att låta kommunenfastställa skälig hyra. De begär ett tillkännagivande härom.En undersökning av det slag som förordas av motionärernaskulle bli synnerligen omfattande och endast kunna omfatta demsom uppbär ålderspension, förtidspension ellerefterlevandepension då övriga berörda hyresgäster inte omfattasav reglerna om kommunalt bostadstillägg. Förslaget att låtakommunerna fastställa hyran skulle innebära en ändring av debestämmelser som reglerar hyressättningen och sannolikt krävaomfattande ändringar i nu gällande hyreslagstiftning. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf206.MedelsanvisningUtskottet har ingen erinran mot de av regeringen under litteraB. Familjer och barn och littera C. Ekonomisk trygghet vidsjukdom, handikapp och ålderdom framlagda förslagen tillmedelsanvisning för /94 i proposition 1992/93:100såvitt avser anslagen B 7--8, C 3, C 5 och C 6--9.Regeringen har till anslaget C 4. Ålderspensioner föreslagitett förslagsanslag på 14 315 000 000 kr.I motion 1992/93:Sf261 yrkande 2 delvis av . (v) begär motionärerna till följd av den i samma yrkandeföreslagna uppräkningen av pensionstillskottet att underanslaget anvisas ytterligare 1 000 000 000 kr.Utskottet har ovan avstyrkt motionärernas yrkande om enuppräkning av pensionstillskotten. Till följd härav avstyrkerutskottet även bifall till det i motion Sf261 yrkande 2 i dennadel framställda anslagsyrkandet och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning.Regeringen har till anslaget C 6. Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension föreslagit ett förslagsanslag på6 700 000 000 kr.Gudrun m.fl. (v) begär i motion 1992/93:Sf261 yrkande3 att under anslaget anvisas ytterligare för atti högre utsträckning kompensera kommunerna.I proposition 1992/93:134 om förändringar i de kommunalabostadstilläggen anfördes att ett förstatligande av KBT avstatsfinansiella skäl inte kan ske . Avsikten äratt ett förstatligande skall ske .