bet · GH01FiU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Utskottet kan inte som framgått tidigareacceptera de förslag till finansieringsåtgärder som läggs fram i motion Fi11(nyd). Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna Fi10 (s) yrkande 7och Fi11 (nyd) yrkandena 2 och 3. Utskottet anser att ett första krav för attkunna pröva om en skatt bör sänkas eller avskaffas är att förslagetfinansieras. Motion Fi13 (nyd) bör därför avstyrkas.Ändrad kapitalbeskattningI motion Fi10 (s) anförs att skattereformens grundläggande principerbör återupprättas, dvs. man bör eftersträva en likvärdig beskattning av arbeteoch kapital. Skatten på kapitalinkomster bör därför vara även efter 1994.Skatteutskottet upprepar i sitt yttrande vad utskottet tidigare anfört omsamma motionsyrkanden att skatteuttaget är högt och att det medförsnedvridande effekter, särskilt som beskattningen drabbar alla slags nominelltberäknade kapitalinkomster.Finansutskottet delar nu liksom skatteutskottets uppfattningvad gäller kapitalbeskattningen. ser således inte anledning atttillstyrka motion Fi10 (s) yrkande 8.AP-fondens placeringsrättAllmänna pensionsfonden (AP-fonden) bör enligt motion Fi10 (s) gesrätt att placera ytterligare i aktier i små och medelstoraföretag i syfte att underlätta deras kapitalförsörjning.Finansutskottet avstyrkte så sent som samma yrkande på inrådan avnäringsutskottet. intog vid sin behandling av samma yrkandetidigare en principiellt avvisande hållning och anförde attstatens roll bör vara att främja det enskilda företagandet genom att skapastabila spelregler. De bästa förutsättningarna för en väl fungerande ekonomiuppnås genom ett enskilt ägt och decentraliserat näringsliv.Finansutskottet ser inte att några skäl framförts som bör föranleda riksdagenatt ändra sitt tidigare ställningstagande. Motion Fi10 (s) yrkande 5 avstyrksdärför av utskottet.Finansieringen av sjukförsäkringenSocialdemokraterna diskuterar i sin motion Fi10 vissa grundläggandeprinciper för finansieringen av sjukförsäkringen, vilka man anser att riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna. Försäkringen bör enligtmotionärerna finansieras fullt ut med egenavgifter. Uttaget skall vararelaterat till inkomsten, men oberoende av hälsorisker för den enskilde. Vidarebör avgiften enligt motionärerna utformas på ett fördelningspolitisktgodtagbart sätt.Finansutskottet behandlade samma yrkanden i sitt betänkande med anledning avkompletteringspropositionen (1992/93:FiU30). Utskottet instämdedärvid i socialförsäkringsutskottets ställningstagande (1992/93:SfU4y) attavstyrka motsvarande motionsyrkanden. hänvisade tillatt man borde avvakta förslagen från den beredning som regeringen tillsatt, meduppdraget att lämna förslag till en ny ordning för försäkringsersättningar vidsjukdom och arbetsskada, innan en närmare prövning av utformningen avförsäkringarna görs. Också utformningen av avgiftsuttaget behandladefinansutskottet i ovannämnda betänkande.Finansutskottet ser inte anledning för att ändra sitt tidigareställningstagande i dessa frågor och avstyrker därför motion Fi10 (s) yrkande6.Indexering av vissa punktskatterI propositionen föreslås att vissa skatter som tas ut som enstyckeskatt skall anpassas till allmänna prisutvecklingen genom att de årligenomräknas utan medverkan med den faktiska prisutvecklingen under detnärmast föregående året. De punktskatter som enligt regeringen bör omfattas avindexeringen är den allmänna energiskatten, bensinskatten, dieseloljeskatten,koldioxidskatten, tobaksskatten och dryckesskatten.Som motiv för förslaget anförs i propositionen att i ett makroperspektivinnebär den bristande realvärdesäkringen att skattekvoten -- skatternauttryckta som andel av BNP -- sjunker över tiden. I rådande statsfinansiellaläge och med de krav detta ställer på en sanering av finanserna börpunktskatterna värdesäkras. Åtgärden föreslås begränsas till den femårsperiodsom det av regeringen och beslutade saneringsprogrammet omfattar,dvs. perioden --1998.I propositionen anförs att det av praktiska skäl är lämpligt att ettskattebelopp fastställs för och att den "automatiska" uppräkningen föråren därefter görs från denna nivå. Den årliga uppräkningen skall baseras påden faktiska KPI-förändringen tilloktober åren närmast före beskattningsåret. Enligt propositionen skallskattebeloppen för bestämmas genom att nuvarande skattesatser räknasupp utom för dieseloljeskatten, eftersom denna skatt infördes först den1 . Höjningen motsvarar den uppskattade inflationen under år 1993.I motion Fi10 (s) avvisas förslaget att höja vissa av punktskatternaår 1994. Det är enligt motionärerna inte motiverat att i nuvarandeefterfrågeläge höja dessa skatter. Förslaget att av hälsoskäl höja tobaks- ochdryckesskatterna godtas dock. Motionärerna framhåller att hushållens disponiblainkomster med deras förslag ökar med iförhållande till regeringens förslag.I motion Fi11 (nyd) yrkas avslag på förslaget att indexerapunktskatterna. Även förslaget att höja skatterna för avvisas. Det ärenligt motionärerna fel att höja punkt- och energiskatterna. Det är sannoliktså att skatterna bör sänkas för att kunna harmoniera med de villkor som gällerinom EG. Skatterna är viktiga för svenska företags möjligheter att kunnakonkurrera med företagen i övriga . Motionärerna kräver en utredning somser över indexeringen av utgifterna, främst transfereringssystemen, och hur mananpassar dessa till inkomsterna. I ett särskilt yrkande förordas attbensinskatten sänks med per liter, dvs. till den nivå skatten hade förett år sedan.I motion Fi7 av (-) tas indexeringen av bensin- ochdieseloljeskatten upp. Motionären anser att en höjning av bensinskatten slårmycket hårt mot invånarna i inland och glesbygd där kollektivtrafikenär minst utbyggd. Han yrkar därför avslag på regeringens förslag att höjabensinskatten. I stället förordar han att bensinskatten differentieras medhänsyn till regioner med stora avstånd med dåligt utbyggd kollektivtrafik ochgles befolkning.Utskottet behandlar först frågan om bensinskattens nivå ochdifferentiering. Därefter återkommer utskottet till övriga punktskatter ochförslaget om indexering av dessa.Drivmedelsskatter år 1994Som framgått av vad utskottet redovisat föreslår Ny demokrati i motion Fi11att bensinskatten sänks med per liter till den nivå skatten hade för ettår sedan. Socialdemokraterna anser att skattesatsen bör vara oförändrad år 1994jämfört med medan regeringen föreslår en uppräkning för sommotsvarar , dvs. en ökning med per liter för oblyad bensin och 15öre per liter för blyad bensin. För dieseloljeskatten föreslås ingen höjning år1994 eftersom den infördes den 1 oktober 1993.De nu framlagda förslagen om anpassning av vissa punktskatter, inkl.bensinskatten, till den allmänna prisutvecklingen utgör en viktig del av detsaneringsprogram för de offentliga finanserna 1994--1998 som riksdagenbeslutade . De beräknades svara för en väsentlig del av de 81miljarder som saneringsprogrammet omfattade. I princip ställde sig även Nydemokrati bakom saneringsprogrammet . Utskottet anser det viktigt attsaneringsprogrammet fullföljs nu när konkreta förslag föreläggs riksdagen.Motionerna Fi7 (-) yrkandena 1 och 2, Fi10 (s) yrkande 4 i denna del samt Fi11(nyd) yrkande 7 avstyrks därför av utskottet.Regional differentiering av drivmedelsskattenSkatteutskottet avstyrker förslaget i motion Fi7 (-) att differentieradrivmedelsskatten med hänvisning till utskottets tidigare ställningstagande.Finansutskottet anser att frågan om en regional differentiering avbensinskatten är behäftad med en del problem. Det finns sannolikt bättre ochmer ändamålsenliga sätt att komma till rätta med de regionala skillnader somföreligger. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma attbensinskattehöjningen åtföljdes av en höjning avavdragsbeloppet för bilresor till per mil för resor i tjänsten och resortill och från arbetet. Utskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionFi7 (-) yrkande 3.Energiskatt på blandbränslenFör att stimulera en övergång från att utnyttja fossila bränslen till attanvända biobränslen förordar (nyd) i motion Fi12 att vissabränsleblandningar innehållande vegetabiliska fetter, oljor eller estrar avdessa skall undantas från den införda dieseloljeskatten.Den lagändring som trädde i kraft innebär att blandningarmellan mineralolja och vegatabilisk olja i fortsättningen skall beskattas tillden del som utgör mineralolja. Den vegetabiliska oljan är skattefri. Debränsleblandningar som förekommer på marknaden uppfyller inte miljökraven imiljöklass 1 eller 2, vilket medför att skatten på mineraloljan ibränsleblandningen kommer att tas ut enligt miljöklass 3.Skatteutskottet anför i sitt yttrande att man är medveten om de problemsom beskattningen medför för utvecklingen av miljöbränslen. Frågan ommiljöklassning av blandbränslen kommer att prövas med förtur av den utredaresom skall se över miljöklassystemet. anser i likhet medmotionären att frågan är brådskande men finner ändå att förslag i frågan böravvaktas innan tar ställning till hur reglerna lämpligen börutformas.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrker motionFi12 (nyd).Höjning av övriga punktskatter år 1994Enligt förslaget i propositionen höjs skattesatserna från nuvarandenivå med som motsvarar den uppskattade inflationstakten fram t.o.m. . skall såledesenligt förslaget fastställa nya skattesatser för som sedan skall utgöragrunden 1995 och framåt. Någon uppräkning för år 1994föreslås inte för dieseloljeskatten eftersom denna skatt infördes den 1 oktober1993.Socialdemokraterna godtar i motion Fi10 höjningen av skatten för drycker ochtobak av hälsoskäl, men avstyrker höjningarna i övrigt. Ny demokrati avstyrkeralla höjningar av punktskatterna.Skatteutskottet tillstyrker propositionens förslag om uppräkning avskattesatserna för och avstyrker motionerna i dessa delar.Finansutskottet anser i likhet med vad utskottet anfört om bensinskattenatt det är angeläget att det av beslutade saneringsprogrammet för deoffentliga finanserna fullföljs. Socialdemokraternas ställningstagande innebäratt statsinkomsterna minskar med , vilket utskottet intekan acceptera. Propositionens förslag i denna del tillstyrks därför avutskottet medan motionerna Fi10 (s) yrkande 4 i denna del och Fi11 (nyd)yrkande 5 i denna del avstyrks.Indexering av vissa punktskatter 1995--1998Som framgått tidigare kommer enligt propositionens förslag de skattesatsersom fastställer för för allmänna energiskatten,bensinskatten, dieseloljeskatten, koldioxidskatten, tobaksskatten ochdryckesskatten att räknas upp, utan medverkan, med förändringen avkonsumentprisindex under en närmast föregående tolvmånadersperiod.Någon uttrycklig invändning mot detta förslag riktas inte i densocialdemokratiska motionen Fi10 medan däremot Ny demokrati i motion Fi11avvisar principen att indexreglera skatter. De senare anser att frågan omanvändningen av indexeringar över huvud taget bör utredas.Skatteutskottet instämmer i sitt yttrande i uppfattningen att de aktuellastyckeskatterna bör indexregleras för att automatiskt följa penningvärdet, ilikhet med vad som gäller i fråga om de indirekta skatter som beräknas medhänsyn till varornas värde. tillstyrker propositionen i dessadelar och avstyrker motion Fi11 yrkandena 5 och 6.Finansutskottet delar skatteutskottets uppfattning och avstyrker motionFi11 (nyd) yrkandena 5 i denna del och 6.Val av index för indexuppräkningI en motion Fi9 av () hävdas att det finns motivför att skapa ett särskilt index så att lönerörelser och andra socialakostnader som pensioner inte påverkas av höjningar av dryckes- ochtobaksskatten.Skatteutskottet anför i sitt yttrande att ()redan har de uppgifter som behövs för ett sådant index och att någotställningstagande från sida inte erfordras för att ta fram ettsådant index om det efterfrågas.Finansutskottet instämmer i vad skatteutskottet anför. I propositionenförs ett resonemang kring påståendet att man inte bör knyta indexeringen tillKPI-utvecklingen eftersom en förändring av punktskatterna i sin tur återverkarpå KPI. För att undvika spridningseffekter borde punktskatterna i princip istället indexeras med prisutvecklingen rensat för den del som beror på depunktskatter som är indexerade. I propositionen dras emellertid den slutsatsenatt eftersom indexeringen är tidsbegränsad till perioden --1998 ochspridningseffekten är liten bör indexeringen ändå av praktiska skäl kopplastill KPI-förändringen. Utskottet delar denna uppfattning.Det motionären synes önska är att ett annat index än nuvarandekonsumentprisindex skulle användas för beräkning av basbeloppsanknutnaförmåner. Att använda ett annat index skulle dock strida mot principen attförmånstagarna skall kompenseras för försämringar av det reella värdet av olikaförmåner. I praktiken har priserna för alkoholhaltiga drycker och tobak höjts iungefär samma takt som konsumentpriserna, varför motionärens förslag inteskulle innebära någon större förändring. Hur olika avtalsslutande parterreglerar löner och andra avtalsbundna förmåner är en fråga som det inteankommer på att besluta om.Motion Fi9 (c) avstyrks därmed av utskottet.Ekonomisk brottslighet m.m.Liksom tidigare detta år kräver Ny demokrati i en motion,Fi11, att åtgärder måste vidtas mot det som man kallar den svarta marknaden,ekobrotten och bidragsfusket. bör därför anvisa 100 miljoner kronorför att förstärka den polisiära kontrollen och lika mycket för att förstärkadet som man kallar den informativa mjukvaran. Därmed avses information ochpedagogiska insatser för att bekämpa den svarta sektorn, skatte- ochbidragsfusket i lagens, demokratins och moralens namn. En sådan insats bedömsge åtskilliga miljarder i budgetförstärkning.Skatteutskottet framhåller i sitt yttrande att det råder bred enighet omatt samhällets insatser mot skatte- och bidragsfusk och mot den ekonomiskabrottsligheten måste förstärkas. redogör bl.a. för de förslagsom behandlades i kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150, bet.FiU30, rskr. I propositionen aviserades förstärkningar avskattekontrollen. Socialdemokraterna föreslog i sin motion också förstärkningarav dessa resurser. Anslagsfrågorna för såväl tilläggsbudgeten innevarande årsom budgetförslaget /95 bereds inom regeringskansliet.Skatteutskottet utgår från att regeringen i detta sammanhang tar hänsyn tillvad som anförts i de ovannämnda motionerna. Regeringen bör också redovisa vilkaåtgärder i övrigt som bör genomföras för att skyndsamt förstärka och förbättrasamordningen av skattemyndigheternas och polis- och åklagarmyndigheternasinsatser. hänvisar i sammanhanget till revisorersgranskning av samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten samt tillvissa förslag till ändringar av skattereglerna som lagts fram ipropositioner.Vad skatteutskottet anför med anledning av motion Fi11 (nyd) yrkande 4 anserskatteutskottet att som sin mening bör ge regeringen till känna.Vid finansutskottets behandling (1992/93:FiU30) av likalydande yrkanden våren1993 överlämnade justitieutskottet ett yttrande (1992/93:JuU4y) där manutförligt redogjorde för de insatser som gjorts och planerades avRikspolisstyrelsen och Riksåklagaren mot den ekonomiska brottsligheten. utgick ifrån att regeringen i budgetpropositionen kommer attredovisa sina förslag till åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten förriksdagen. Även lagutskottet redovisade i ett yttrande (1992/93:LU7y) deåtgärder som kronofogdemyndigheternas specialindrivningsenheter vidtagit. Medhänvisning till det pågående arbetet avstyrkte dessa utskott de då aktuellamotionsyrkandena.Riksdagen beslutade så sent som på förslag avsocialförsäkringsutskottet (1993/94:SfU2) att göra ett tillkännagivande tillregeringen om att regeringen skyndsamt bör låta göra en kartläggning av ivilken omfattning det förekommer fusk med förmåner och bidrag av socialkaraktär. Kartläggningen skall avse såväl svenska som utländska medborgare.Först när kartläggningen är gjord, anför socialförsäkringsutskottet, kan manbedöma om åtgärder behövs för att komma till rätta med ett bidragsfusk.Den 25 november 1993 presenterade en arbetsgrupp inom regeringskanslietåtgärder för att komma till rätta med de skadeverkningar som uppstår vidkonkursmissbruk och ekonomisk brottslighet. Gruppen framhåller att företagandeoch konkurrens måste ske på lika villkor. Missbruk av konkursinstitutet ochaktiviteter på "företagandets bakgård" sätter en fungerande marknadsekonomi urspel skriver gruppen i sin rapport . Arbetsgruppen lämnar ett antal konkreta förslag och rekommendationer.Bl.a. föreslås ändrade regler vid konkursförvaltares försäljning avkonkursboets egendom till den före detta ägaren genom obligatoriskt anbuds-eller auktionsförfarande. Vidare lämnas rekommendationen att statensförmånsrätt för skatter och avgifter vid konkurs skall avskaffas. Gruppenförordar även att åklagarväsendet tillförs utökade resurser.Finansutskottet kan således för sin del konstatera att på flera av deområden som motionärerna tar upp pågår ett omfattande arbete och förslag kommersenare att föreläggas . Genom olika uttalanden har markeratatt det råder bred enighet om att samhället på olika sätt måste vidta åtgärderför att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten, skatte- ochbidragsfusket. har ingen annan mening än vad här angivnautskott har anfört.Finansutskottet anser, i likhet med skatteutskottet, att medanledning av motion Fi11 (nyd) yrkande 4 som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad utskottet ovan anfört om att regeringen i budgetpropositionen skallredovisa vilka åtgärder som bör genomföras för att skyndsamt förstärka ochförbättra samordningen av skattemyndigheternas och polis- ochåklagarmyndigheternas insatser. Regeringen förutsätts därvid ta hänsyn till vadsom anförs i de motioner som skatteutskottet åberopar. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna1993/94:Fi8,1993/94:Fi10 yrkandena 1--3 samt1993/94:Fi11 yrkande 1godkänner vad som förordats iproposition 1993/94:25 i denna del och som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res. 1 (s)res. 2 (nyd)men. (v) - delvis2. beträffande internationellt samarbete för tillväxt och arbeteatt avslår motion 1993/94:Fi10 yrkande 11,res. 3 (s)3. beträffande sänkt mervärdesskattatt avslår motionerna1993/94:Fi10 yrkande 7,1993/94:Fi11 yrkandena 2 och 3 samt1993/94:Fi13,res. 4 (s)res. 5 (nyd)4. beträffande ändrad kapitalbeskattningatt avslår motion1993/94:Fi10 yrkande 8,res. 6 (s)5. beträffande AP-fondens placeringsrättatt avslår motion1993/94:Fi10 yrkande 5,res. 7 (s)6. beträffande finansieringen av sjukförsäkringenatt avslår motion1993/94:Fi10 yrkande 6,res. 8 (s)7. beträffande drivmedelsskatter år 1994att med avslag på motionerna1993/94:Fi7 yrkandena 1 och 2,1993/94:Fi10 yrkande 4 i denna del samt1993/94:Fi11 yrkande 7godkänner vad som förordats iproposition 1993/94:25 i denna del,res. 9 (s)res. 10 (nyd)8. beträffande regional differentiering av drivmedelsskattenatt avslår motion1993/94:Fi7 yrkande 3,men. (v) - delvis9. beträffande energiskatt på blandbränslenatt avslår motion1993/94:Fi12,res. 11 (nyd)10. beträffande höjning av övriga punktskatter år 1994att med avslag på motionerna1993/94:Fi10 yrkande 4 i denna del och1993/94:Fi11 yrkande 5 i denna delgodkänner vad som förordats iproposition 1993/94:25 i denna del,res. 12 (s)res. 13 (nyd)11. beträffande indexering av vissa punktskatter åren 1995--1998att med avslag på motion1993/94:Fi11 yrkande 5 i denna del och yrkande 6godkänner vad som förordats iproposition 1993/94:25 i denna del,res. 14 (nyd)12. beträffande val av index för indexuppräkningatt avslår motion 1993/94:Fi9,13. beträffande ekonomisk brottslighet m.m.att med anledning av motion1993/94:Fi11 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. beträffande lagstiftningen om drivmedelsskatteratt till följd av vad utskottet hemställt i mom. 7 och 11antar de i proposition 1993/94:25 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt ochanvändning av vissa oljeprodukter,dels lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,res. 15 (s) - villk. 16 (nyd) - villk. 10 och 1415. beträffande lagstiftningen om tobaks- och dryckesskatteratt till följd av vad utskottet hemställt i mom. 10 och 11antar de i proposition 1993/94:25 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt,dels lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt,res. 17 (nyd) - villk. 13 och 1416. beträffande lagstiftningen om allmän energiskatt och koldioxidskattatt till följd av vad utskottet hemställt i mom. 10 och 11antar de i proposition 1993/94:25 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt,dels lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt.res. 18 (s) - villk. 19 (nyd) - villk. 13 och 14Stockholm den 2 december 1993På finansutskottets vägnarPer-Ola ()I beslutet har deltagit:Per-Ola (),(),(),(),(),Per (),(),Tom (),(),(),(nyd),(),(),() ochLennart ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1), , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Imotion" och på s. 22 slutar med "etablerade konjunkturbedömareAvavsnittet" och på s. 26 slutar med "och 3" bort ha följande lydelse:Trots att den ekonomiska situationen har förvärrats , dåregeringen i kompletteringspropositionen bekräftade att "den enda vägens"politik ligger fast, innehåller regeringens ekonomisk-politiska höstpropositioninga åtgärder som kan vända den ekonomiska kräftgången. Hoppet står uteslutandetill effekterna av kronans fall , alltså en direkt följdav det som statsministern kallade "ett misslyckande".Det allvarliga med regeringens proposition är, som utskottet ser det, att denän en gång visar att man bortser ifrån de grundläggande, depressiva sambanden iekonomin. Det framgår både av analysen av ekonomins funktionssätt och av deåtgärder som man föreslår.I propositionen uttalas att bekämpningen av arbetslösheten måste ges högstaprioritet. Trots detta ser regeringen som sin främsta uppgift att hållatillbaka eventuellt väntande inflationsförväntningar och vad man uppfattar somlångsiktiga problem.Propositionens analys av vad som är ekonomins problem och som saknarverklighetsanknytning har bl.a. tagit sig uttryck i att man ensidigt harinriktat sin finanspolitik på utgiftsnedskärningar. Åtgärderna har dämpatefterfrågan i ekonomin, vilket lett till lägre produktion, som i sin tur letttill lägre sysselsättning och högre arbetslöshet. Utgiftskvoten har ökat ochslutresultatet har blivit sämre statsfinanser, dvs. just det som den vidtagnaåtgärden skulle motverka.I propositionen föreslås att vissa punktskatter skall höjas under år 1994.Att i nuvarande svaga konjunkturläge minska hushållens köpkraft visar att enbristfällig analys vägleder regeringen.Sedan den fasta växelkursen övergavs harpenningpolitiken varit inriktad på att förhindra ett alltför kraftigt falli kronans kurs. Utskottet kan konstatera att trots övergången från fast tillrörlig växelkurs bestäms räntepolitiken liksom tidigare av hänsyn tillväxelkursen. Någon omorientering i riktning mot att i ökad utsträckning tapenningpolitiken i anspråk för att tillgodose inhemska ekonomisk-politiska mål,såsom tillväxt och sysselsättning, har inte ägt rum.För att värna växelkursen har valt en inriktning avpenningpolitiken som betonat inflationsbekämpningen. Genom denna inriktning harman hoppats att inflationsförväntningarna skall kunna nedbringas, vilket antasleda till lägre långa räntor och en starkare krona. Denna inriktning avpolitiken har inneburit att har varit försiktig med att sänkamarginalräntan. Den har endast sänkts långsamt och i små steg, ofta ikölvattnet av tyska räntesänkningar.Den försiktiga penningpolitiken har utformats i enlighet med de riktlinjersom den borgerliga riksdagsmajoriteten beslutat.