bet · GH01NU11 · 1993-12-02 00:00:00 — Ordförande ochledamöter bör vara väl förankrade i regionen och dessnäringsliv.Riksdagen bör genom ett uttalande ansluta sig till vadutskottet här har anfört om styrelserepresentationen i deregionala bolagen.Med det anförda tillstyrker utskottet i huvudsak propositioneni berörda delar. De här aktuella yrkandena i motionerna1993/94:N12 (s), 1993/94:N10 (s), 1993/94:N13 (s), 1993/94:N7(c) och 1993/94:N8 (c) avstyrks.Samordningsmöjligheter avseende nyföretagarlånenI detta avsnitt behandlar utskottet fyra motioner som tar uppfrågor om samordningsmöjligheter mellan de regionalautvecklingsbolagen och andra statliga näringspolitiska aktörer,främst Industri- och nyföretagarfonden.Regeringen redovisar i olika avsnitt i propositionen sin synpå utvecklingsbolagens ställning i förhållande till andraaktörer -- dock utan någon formell hemställan i saken.Regeringen ser, som tidigare nämnts, den föreslagnaorganisationen som en del av ett nätverk av samverkande organ,såväl statliga som privata. I detta nätverk ingår bl.a. ,Industri- och nyföretagarfonden, Förvaltningsaktiebolagen , riskkapitalbolagen och de sju teknikbrostiftelserna.Nätverket är framför allt inriktat på att tillhandahålla olikaformer av informations- och rådgivningstjänster samt riskkapitali form av ägarkapital och viss långivning till riskfylldainvesteringar.I propositionen nämns att vissa remissinstanser haraktualiserat frågan om de nya bolagen skulle kunna fatta beslutom bl.a. nyföretagarlån för Industri- och nyföretagarfondensräkning. Denna fond, som ombildades , bör nuenligt regeringen få verka utan ingrepp i organisationoch verksamhet. Med det nuvarande systemet uppnås, framhållsdet, en mångsidighet i bl.a. verksamheten med nyföretagarlån,som medlen fördelas i enlighet med dels efterfrågan ilandet som helhet, dels enhetliga kriterier. Dessutom påpekasdet positiva i att ha flera organ av begränsad storlek -- bådecentrala och regionala -- som oberoende av varandra fattarbeslut i enskilda ärenden. En sådan mångfald kan bidra till eneffektivitet i verksamheten, anförs det i propositionen. Dettahindrar dock inte att samarbete mellan de olika organen börkunna stimuleras, exempelvis genom viss personalunion istyrelserna för Industri- och nyföretagarfonden och det nyamoderbolaget.Tjänsten kvalificerad rådgivning inom området finansiering börvidare, enligt vad som sägs i propositionen, utvecklas och byggapå de regionala bolagens samarbete med Industri- ochnyföretagarfonden, lokala banker, och riskkapitalbolag.Rådgivningen bör inte förutsätta att utvecklingsbolagen självabistår med finansiering, utan de bör i stället ta på sig enmäklarroll, sägs det.Det saknas i propositionen ett helhetsgrepp påkapitalförsörjningsfrågorna, hävdas det i motion 1993/94:N12(s). Där påpekas att regeringen under relativt kort tidredovisat fyra olika förslag som berör kapitalförsörjningen.Förutom den nu aktuella propositionen har det gällttillskapandet av riskkapitalbolagen , omvandlingenav Industrifonden samt bildandet av teknikbrostiftelserna. Detfinns anledning att ifrågasätta om regeringen är klar överavgränsningen mellan de insatser som olika aktörer skall göra,menar motionärerna. För småföretagarna måste det statligastödsystemet te sig alltmer svåröverskådligt. Enligtmotionärerna borde det i första hand vara naturligt att se vilkasamordningsmöjligheter som finns mellan å ena sidan Industri-och nyföretagarfonden och å andra sidan det föreslagnamoderbolaget och de regionala bolagen. Här borde finnasmöjlighet till en ökad decentralisering, bl.a. vad gällerhanteringen av nyföretagarlånen.I de tre motionerna 1993/94:N7 (c), 1993/94:N10 (s) och1993/94:N13 (s) krävs att ansvaret för hanteringen avnyföretagarlånen skall överföras från Industri- ochnyföretagarfonden till de regionala utvecklingsbolagen. I debåda förstnämnda motionerna hänvisas till att ett av de motivsom regeringen angav för att lägga ansvaret förnyföretagarlånen hos Industri- och nyföretagarfonden var attregeringen inte ville föregripa arbetet i den då aviseradeutredningen om utvecklingsfonderna. Med den utformning av deregionala utvecklingsbolagens verksamhet som föreslås ansermotionärerna att det är självklart att ansvaret förnyföretagarlånen bör överföras till utvecklingsbolagen. I motion1993/94:N13 (s) anförs att centraliseringar av beslut avseendenyetablering och småföretagsfinansiering starkt hämmarföretagsetableringar. Industri- och nyföretagarfonden bör ihuvudsak arbeta med stöd till utveckling av nya produkter ochmarknadssatsningar m.m., hävdas det.Riksdagen ställde sig, som tidigare nämnts, i december 1992bakom regeringens förslag om att ansvaret för administrationenav nyföretagarlån skulle läggas på Industri- ochnyföretagarfonden (prop. 1992/93:82, bet. Utskottetbetonade att fonden därvid borde samarbeta med sådana regionalaorgan som har kompetens på området, t.ex. utvecklingsfonder,handelskamrar och banker. Såväl beredning som löpandeuppföljning av olika låneärenden borde, enligt utskottet, kunnadelegeras till regionala organ. I en reservation (s) förordadesatt utvecklingsfonderna skulle tilldelas beslutsfunktionen närdet gäller nyföretagarlånen, medan Industri- ochnyföretagarfonden skulle svara för den centrala överblicken avsystemet.Enligt vad utskottet har erfarit samarbetar Industri- ochnyföretagarfonden vid beredningen av ansökningar omnyföretagarlån med olika regionala organ, bl.a.utvecklingsfonder, nyföretagarcentra och handelskamrar.Utvecklingsfonderna har, som redovisats i det föregående,haft möjlighet att lämna nyföretagarlån påsamma villkor som Industri- och nyföretagarfonden.Utskottet ser de regionala utvecklingsbolagen som en delav ett nätverk av samverkande organ -- såväl statliga somprivata -- som har till uppgift att på olika sätt främjaföretagsutvecklingen. Till skillnad från motionärerna bakommotion 1993/94:N12 (s) anser utskottet att det är till fördelför småföretagen att ha tillgång till många olika organ när detgäller rådgivning och finansieringsstöd. I propositionen lyftsutvecklingsbolagens roll som finansieringsmäklare fram. De hardärvid som uppgift att just underlätta för småföretagen attfinna den finansieringsinstans som bäst lämpar sig för detaktuella företaget.När det gäller frågan om ansvaret för hanteringen avnyföretagarlånen delar utskottet regeringens bedömning att detär för tidigt att nu göra en utvärdering. Verksamheten bör fåbedrivas utan förändringar. Som tidigare framhållitssamarbetar Industri- och nyföretagarfonden med olika regionalaorgan. Utvecklingsfonderna har också möjlighetatt lämna nyföretagarlån.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1993/94:N12(s), 1993/94:N10 (s), 1993/94:N13 (s) och 1993/94:N7 (c) iberörda delar.Utvecklingsfondernas personalFrågan om hur övergången för utvecklingsfondernas personalskall hanteras tas upp i fyra motioner -- motionerna 1993/94:N12(s), 1993/94:N13 (s), 1993/94:N10 (s) och 1993/94:N7 (c); i detvå förstnämnda dock utan formell hemställan.I propositionen sägs att regeringen räknar med att enmajoritet av utvecklingsfondernas personal skall kunna erbjudasanställning i de nya bolagen. Formellt avses dock all personalkomma att sägas upp.Regeringens planerade sätt att hantera personalfrågan innebärenligt vad som anförs i de här aktuella motionerna en risk föratt verksamheten i utvecklingsfonderna lamslås till dess att dennya organisationen träder i kraft. Framför allt befaras attstrategiskt viktiga personer lämnar fonderna.I motionerna 1993/94:N12 (s), 1993/94:N10 (s) och 1993/94:N13(s) förordas att regeringen inleder samtal underlätta övergången förpersonalen. I den förstnämnda motionen sägs att det är rimligtatt de verkställande ledningarna i utvecklingsfonderna sägs upp.All personal i utvecklingsfonderna bör erbjudas anställning ide nya bolagen, anförs det i motion 1993/94:N7 (c). Enuppsägning av hela personalen anses vara både ologisk ochoetisk.Frågor rörande personalen hos utvecklingsfonderna kommer atthanteras av utvecklingsfonderna och den organisationskommittésom regeringen, enligt vad som tidigare nämnts, avser atttillsätta. I kommittén kommer representanter för bl.a.landstingen, och utvecklingsfondernaspersonal att ingå.Utskottet noterar regeringens bedömning att en majoritetav utvecklingsfondernas personal kommer att kunna erbjudasanställning i de nya bolagen. Frågan kommer, som nämnts, atthanteras av utvecklingsfonderna och den organisationskommittésom regeringen avser att tillsätta. Utskottet utgår från attarbetet med personalfrågorna sköts på ett omdömesgillt sätt.Genom att personalen kommer att vara företrädd iorganisationskommittén kommer de anställda att få direkt insyn ioch möjlighet till påverkan på kommitténs arbete.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att de imotionerna framförda farhågorna för verksamheten vidutvecklingsfonderna är betydligt överdrivna. Motionerna1993/94:N10 (s) och 1993/94:N7 (c), som innehåller formellayrkanden i saken, avstyrks därmed i aktuella delar.Resurser för rådgivningstjänsterUnder rubriken för rådgivningstjänster m.m. redovisarregeringen sin bedömning av hur utvecklingsbolagens verksamhetmed rådgivning bör finansieras -- dock utan någon formellhemställan.Det nya moderbolaget bör för statens räkning finansieratjänster som utförs av de regionala bolagen och eventuella andraorgan vad gäller rådgivning m.m. till små och medelstoraföretag, sägs det i propositionen. Det är regeringens avsikt attNUTEK skall föra över en betydande del av medlen under anslagetSmåföretagsutveckling till moderbolaget för fördelning till deregionala organen. Moderbolaget avses komma att samråda medNUTEK om inriktningen av bolagens åtgärder.NUTEK bör enligt regeringen ha kvar uppgiften att samordnavissa projekt på småföretagsområdet. De gäller dels Sverigesmedverkan i EG:s småföretagsprogram och övriga frågor som rörinternationalisering, dels frågor som rör teknikspridning,kvinnors företagande m.m. Vidare skall fortlöpandeutvärdera olika insatser inom ramen för den riktadesmåföretagspolitiken och ha kvar ett övergripande programansvarför arbetet på detta politikområde. bör för dessa ändamåläven i fortsättningen disponera en begränsad del av anslagetSmåföretagsutveckling, sägs det i propositionen.I motionerna 1993/94:N12 (s) resp. 1993/94:N8 (c) krävs attriksdagen uttalar sig för ett oförändrat resp. höjt driftsanslagför de nya bolagens verksamhet.Regeringens förslag innebär att det finns risk för att fleralandsting drar bort sin nuvarande del av finansieringen avutvecklingsfondernas verksamhet, anförs det i den förstnämndamotionen. Där erinras också om att regeringen för innevarandebudgetår har minskat det statliga anslaget tillutvecklingsfonderna jämfört med föregåendebudgetår. Det förslag om ökat inflytande för landstingen somframlagts i motionen anses kunna leda till att landstingenbibehåller eller t.o.m. ökar sin finansiering. Staten bör,enligt motionärerna, bibehålla nuvarande nivå på anslaget.Med hänvisning till regeringens uttalanden om småföretagensbetydelse för svensk ekonomi och sysselsättningen i landet börden redan beslutade nedskärningen av det statliga driftsanslagetomprövas, anförs det i motion 1993/94:N8 (c). börresurserna för olika utvecklingsinsatser i stället förstärkas,anser motionären.Inom anslaget Småföretagsutveckling har, som tidigare nämnts,avsatts för de regionalautvecklingsfondernas verksamhet m.m. . Motsvarandebelopp för är . Landstingen bidrartill verksamheten under detta år med 130 miljoner kronor.Beredningsarbetet års budgetproposition pågår förnärvarande inom regeringskansliet.Enligt utskottets mening finns det ingen anledning förriksdagen att nu göra uttalanden om lämplig nivå på anslagettill utvecklingsbolagen. Detta kommer att bli föremål försedvanlig riksdagsbehandling när nästa års budgetproposition harlagts fram. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna1993/94:N12 (s) och 1993/94:N8 (c) i berörda delar.Finansieringsverksamheten m.m.De regionala bolagen skall fortsätta utvecklingsfondernasverksamhet med att bedriva finansiering på hög risknivå och iolika former. Regeringen vill ha godkännande attåterstoden av de medel som återförs från de regionalautvecklingsfonderna till staten vid fondernas avveckling --förutom de ca som, enligt vad som tidigareredovisats, skall tillföras moderbolaget -- skall få användasför finansiering av små och medelstora företag enligt deriktlinjer som anges i propositionen.Verksamheten bör koncentreras till företag med lönsamhets- ochtillväxtpotential och som alltså har betydelse för den regionalanäringslivsstrukturen, föreslås det i propositionen. Regeringenbedömer det sannolikt att merparten av finansieringsverksamhetenkommer att riktas till företag inom industri- ochtjänstenäringarna. Det är väsentligt, sägs det i propositionen,att lån inte ges för att kortsiktigt rädda sysselsättningen isvaga företag.Bolagen skall -- liksom utvecklingsfonderna -- arbeta medolika finansieringsformer, såsom kapital mot royalty,villkorliga lån, särskilda nyföretagarlån m.m. Ävenamorteringslån kan i vissa fall vara motiverade, mentyngdpunkten bör enligt regeringen ligga på andrafinansieringsformer. Liksom skall verksamheten riktastill såväl aktiebolag som företag som bedrivs i andra former,exempelvis ekonomiska föreningar.Risknivån i verksamheten bör balanseras på så sätt attmoderbolaget och de regionala bolagen medverkar till att detsamlade kapitalet på lång sikt bevaras realt intakt, anserregeringen. är det naturligt att bolagen accepterarrisker som banker och andra kommersiella företag inte är bereddaatt ta.I samband med att utvecklingsfonderna formellt avvecklas skallderas lånekapital återgå till staten. Lånemedel som hartillhandahållits av landstingen skall återföras till dessa, somsenare kan besluta om hur medlen skall användas.Staten avses tillföra en mindre del av kapitalet -- ca 100miljoner kronor -- till det nya moderbolaget, vilket i sin turskall sätta in en del av medlen som aktiekapital i de regionalabolagen. Regeringen föreslår att den av tidigarebeslutade indragningen av medel inte genomförs. Under denärmaste åren beräknas därmed de nya bolagen disponera etttotalt belopp om ca . En översyn avmedelsbehovet bör göras tidigast , sägs det ipropositionen.Beslut i enskilda finansieringsärenden skall tas av deregionala bolagen, men det skall ske för statens räkning. Iförvaltningsuppdraget till moderbolaget skall ingå riktlinjerför utformningen av ett system för att ange ramar för deregionala bolagen. Dessa ramar skall läggas fast itaget. Utifrån beslut med anledning av propositionenoch utifrån resultatet av organisationskommitténs arbete avserregeringen senare ge moderbolaget i uppdrag att utforma ettsystem med regionala ramar. Systemet skall relateras till dagenslänsvisa fördelning. Varje region beräknas inledningsvis kunnaförfoga över ca 60--av det belopp som disponeras förnärvarande.Motionärerna bakom motion 1993/94:N12 (s) delar regeringensåsikt att den tidigare beslutade indragningen av medel frånutvecklingsfonderna inte bör genomföras. Med hänsyn till denbesvärliga situationen på kapitalmarknaden för småföretagen börytterligare medel tillskjutas den centrala lånefonden, ansermotionärerna. De föreslår att den ökas med ca 500 miljonerkronor till ca . Finansieringen avmedelstillskottet föreslås ske genom att en del av statensinnehav av aktier i förvaltningsaktiebolagen säljs(se vidare i det följande). Motionärerna förespråkar att deregionala bolagen ges stor frihet att arbeta med olikafinansieringsformer. Denna möjlighet till flexibilitet bör intebegränsas, anför motionärerna med hänvisning till vad som sägs ipropositionen beträffande amorteringslån.De regionala bolagens finansieringsverksamhet avses till stordel ske i sådana faser och vid sådana risknivåer där andraaktörer inte går in. Avkastningskravet på lånefonden bör därför,anser motionärerna, sättas så lågt att de regionala bolagen inteförhindras att satsa på nya produkter och nya företag. Av dettaskäl anser de att det föreslagna avkastningsmålet -- att hållafonden realt intakt -- kan vara alltför högt ställt.Motionärerna förordar i stället att avkastningskravet formulerasså att fonden skall bevara sitt kapital nominellt. Det är vidareviktigt, sägs det i motionen, att det utarbetas tydligakriterier för fördelning av låneramar till de regionala bolagen.Även i motion 1993/94:N8 (c) anförs att det av regeringenföreslagna avkastningskravet är för högt ställt.Utvecklingsbolagens finansieringsverksamhet bör ses som ettkomplement till banker m.fl. och bör kunna anpassas till rådandefinansieringsbehov hos ny- och småföretagare, anser motionären.Därför föreslår han att ett årligt bidrag till förlusttäckningskall införas.I motion 1993/94:N15 (c) tas upp två speciella frågor rörandefinansieringsverksamheten. Den ena gäller användningen avgarantilån och den andra gäller införande av ett nytt system förriskkapitalförsörjning. Utvecklingsbolagen bör öka verksamhetenmed garantilån för nyföretagande för att den idérikedom ochkvinnokraft som finns bättre skall kunna tas till vara, anförmotionären. En viktig positiv effekt härav skulle vara att s.k.jobbväxling från offentlig till privat vård och omsorg främjas.I motionen föreslås vidare att ett nytt system förriskkapitalförsörjning -- antingen inom ramen för de nyautvecklingsbolagen eller i självständig form -- skall utredas.Enligt det system som skisseras i motionen skulle nyföretagarenunder företagets uppbyggnadsfas äga t.ex. av aktiernaoch utvecklingsbolaget eller någon annan aktör resterande 91procent. Efter hand som företaget genererar vinst ökarföretagaren sitt aktieinnehav.Utskottet delar regeringens åsikt att den tidigarebeslutade indragningen av medel från utvecklingsfonderna intebör genomföras. I det läge som fortfarande råder påkreditmarknaden vore det fel att dra in medel som kan användasför nyföretagande och företagstillväxt.Det avkastningskrav som föreslås gälla förfinansieringsverksamheten, dvs. att kapitalet skall behållasrealt oförändrat, överensstämmer med det som gäller i dagslägetför utvecklingsfonderna. I anslutning till förslagen imotionerna 1993/94:N12 (s) och 1993/94:N8 (c) om attavkastningskravet skall sättas lägre, vill utskottet erinra omatt utvecklingsbolagen sammantaget kommer att disponera ca 1miljard kronor mer än vad utvecklingsfonderna skulle ha gjort ombeslutet om indragning av medel till staten inte skulle ändras.En översyn av medelsbehovet hos utvecklingsbolagen kommer, somnämns i propositionen, att göras tidigast inför år 1996.Utskottet finner det lämpligt att också frågan omavkastningskravet ses över i det sammanhanget.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berörddel och avstyrker de båda här aktuella motionerna i motsvarandedelar.Vad därefter gäller yrkandet i motion 1993/94:N15 (c) omgarantilån vill utskottet erinra om att utvecklingsbolagenkommer att ha möjlighet att lämna sådana lån. Utskottet villockså påminna om de särskilda insatser för att främja kvinnorsföretagande som redovisas i propositionen och som utskottettidigare har redogjort för. Kravet i nyssnämnda motion på attett nytt riskkapitalsystem skall utredas kan utskottet inteansluta sig till mot bakgrund av den föreliggande propositionenoch de olika åtgärder för att underlätta kapitalförsörjningensom har beslutats om . Med detta avstyrkerutskottet motion 1993/94:N15 (c).Rådgivning avseende kooperativa företagUtvecklingsbolagen bör förbättra sin kompetens beträffandekooperativa företag och öka sina insatser avseende rådgivning omsådana företag, anförs det i motion 1993/94:N9 (s). Enligtmotionärernas uppfattning råder det stor brist på kunskaper omkooperation och ekonomiska föreningar bland olika kategorier avrådgivare. Den fortsatta förändringen av den offentliga sektornger enligt deras uppfattning stort utrymme för kooperativalösningar. Detta sägs också stå i överensstämmelse medutvecklingen i . Flera ger särskilt stöd tillkooperativa företag. Utvecklingsbolagen bör, enligtmotionärerna, i ökad utsträckning samarbeta med de lokalakooperativa utvecklingscentrumen.Lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) började byggas uppår 1986 genom finansiering via Kooperativa rådet. /92 finns det individuella avtal mellan statenoch flertalet LKU, enligt vilka dessa åtar sig att lämnakostnadsfri information och bedriva rådgivning. Avsikten är attrådgivningen om den kooperativa företagsformen skall motsvaraden kostnadsfria rådgivning som utvecklingsfonderna ger om andraföretagsformer. LKU samarbetar med bl.a. utvecklingsfonder,nyföretagarcentra och länsstyrelser.Riksdagen har för innevarande budgetår anvisat 4,5 miljonerkronor för stöd till kooperativ utveckling underCivildepartementets huvudtitel (prop. 1992/93:100 bil. 14, bet.NU25). Huvuddelen av dessa medel är avsedda för stöd tillLKU-systemet.Utskottet anser att ett viktigt inslag i näringspolitikenär att det åstadkoms likvärdiga arbetsvillkor för olikaföretagsformer. Vad gäller de kooperativa företagen innebärdetta synsätt bl.a. att dessa företag skall ges tillgång tillinformation och rådgivning via statliga insatser i sammaomfattning som andra typer av företag. Detta kommer till uttryckbåde i det som sägs i propositionen om att utvecklingsbolagenskall vända sig till alla typer av företag och i den verksamhetsom bedrivs genom LKU. Något behov av ett uttalande av riksdagenav den typ som begärs i motion 1993/94:N9 (s) kan utskottet intese. Motionen avstyrks sålunda.ProduktrådenNUTEK bör ges i uppdrag att tillsammans medutvecklingsfonderna, näringslivet och lämna förslag till en enhetligarbetsform för landets alla produktråd, anförs det i motion1993/94:N11 (nyd). Produktrådens insatser som bollplank förenskilda uppfinnare och innovatörer kommer att bli en viktig deli utvecklingsbolagens verksamhet, sägs det i motionen. Ipropositionen meddelas att regeringen avser att återkomma tillInnovationsutredningens förslag (se s. 8) i budgetpropositionen1994. Motionärerna anser emellertid att det är angeläget att detredan nu ges vissa direktiv om produktrådens arbetsformer ochbeslutsramar. Om inte ett förberedande arbete omgående kommertill stånd kommer det att dröja innan satsningarnapå uppfinnare och innovatörer i de små företagen blirverklighet, befarar motionärerna.I sitt betänkande Innovationer för (SOU 1993:84)lämnade olika förslag till åtgärder föratt förbättra innovatörernas situation. Som beskrivits avserregeringen att budgetproposition redovisa sittställningstagande till utredningens förslag. Enligt vadutskottet har erfarit kommer produktråden att beröras ibudgetpropositionen.Produktråden -- ett i varje län -- lämnar sedan hösten 1991rådgivning till innovatörer. Syftet med verksamheten är att ihela landet skapa lokala möjligheter och resurser för följande:bedömning av tekniska idéer, uppfinningar och innovationer,rådgivning till uppfinnare och innovatörer,ekonomiskt stöd i tidiga faser i innovationsprocessen.Produktråden administreras av utvecklingsfonderna. Rådenbestår av tre till sex personer som kommer frånutvecklingsfonderna, kommunerna, ,lokala företag och högskolor/universitet. svarar församordning av produktrådens verksamhet.NUTEK finansierar dels produktrådens administrativa kostnadervia utvecklingsfonderna, dels direkt det projektstöd somproduktråden kan lämna. Kompletterande finansiering sker oftamed hjälp av medel från kommuner, landsting och länsstyrelsersåväl vad avser administrativa kostnader som direkt projektstöd.För år 1993 har bidragit med . Verkethar fattat beslut om att -- i avvaktan på regeringens förslag ibudgetpropositionen 1994 -- bidra med förförsta halvåret 1994.Inom pågår, enligt vad utskottet har erfarit, insatserför att se över produktrådens verksamhet. Syftet är att uppnåstörre enhetlighet i deras sätt att arbeta.Utskottet finner de frågor som tas upp i motionen och somrör stöd till uppfinnare och innovatörer mycket angelägna. Denpå utskottets initiativ tillsatta har,som nämnts, haft till uppgift att utreda denna fråga.