bet · GG01KrU14 · 1993-03-18 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen omstatens idrottsstöd och motioner med anknytning till denna delav propositionen.I fem motioner yrkas uttalanden om idrottsrörelsens villkoroch dess betydelse i samhället och om inriktningen avsamhällsstödet till idrotten. Yrkandena avstyrks med hänvisningbl.a. till att det i dessa frågor inte råder någotmotsatsförhållande mellan vad som anförs i motionerna och ipropositionen.Yrkanden i motioner om en ny statlig idrottsutredning, omupphävande av lagen om förbud mot professionell boxning och omförsöksverksamhet med stöd till idrottsrörelsen och andraideella organisationer på en krisdrabbad ort avstyrks avutskottet.Utskottet uppehåller sig ingående vid frågan om hurjämställdheten inom idrottsrörelsen kan främjas. Härvidbehandlas möjligheten att använda ekonomiskastyrmedel. En inom pågående utvärdering avjämställdhetsarbetet redovisas. Med hänvisning till denna ochtill att regeringen fortlöpande uppmärksammar frågan omjämställdheten mellan kvinnor och män inom idrottsrörelsenavstyrker utskottet yrkanden i fem motioner om uttalanden idenna fråga.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillidrotten med och avstyrker ett motionsyrkande omminskning av anslaget.Ett regeringsförslag om att AB Tipstjänst under nästa budgetårskall få lämna bidrag av sitt överskott till idrottsrörelseninom en ram av lämnas utan erinran avutskottet.Socialdemokraternas företrädare i utskottet reserverar sigtill förmån för ett uttalande av om åtgärder för attfrämja jämställd idrott.I en reservation föreslår företrädaren i utskottet för Nydemokrati att lagen om förbud mot professionell boxning skallupphävas.I en meningsyttring av suppleant i utskottetuttalas stöd för förslaget om en ny idrottsutredning. Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 8() under huvudavsnittet I. Övriga ändamålpunkt I 5. Stöd till idrotten1. dels föreslagit att till Stöd till idrottenför /94 anvisa ett reservationsanslag på ,2. dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om stöd till idrotten från AB Tipstjänstsöverskott. 1992/93:Kr273 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den allmänna inriktningen när det gällerstödet till idrotten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställd idrott.1992/93:Kr503 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhet inom idrotten.1992/93:Kr504 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om idrottens villkor.1992/93:Kr505 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om minskat stöd till idrotten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stödet till kvinnoidrotten bör vara enprioriterad uppgift för idrottsrörelsen.1992/93:Kr510 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om idrottens sociala betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser för att stimulera kvinnorsidrottsutövande,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en idrottsutredning.1992/93:Kr511 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående jämställdhetsarbetet inomidrottsrörelsen.1992/93:Kr512 av (nyd) vari yrkas att riksdagenupphäver lagen om förbud mot professionell boxning.1992/93:Kr514 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklingen av det statliga stödet tillidrotten.1992/93:Kr517 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet med en massiv stödinsatstill idrottsrörelsen och andra ideella organisationer i enkrisdrabbad ort. InledningSom utskottet i olika sammanhang har framhållit har idrottenstor betydelse för att erbjuda människor en meningsfull fritidoch att fostra unga människor i sådana avseenden som samarbete,ledarskap och demokratiska spelregler.Det omfattande stöd som staten mot denna bakgrund lämnar tillidrottsrörelsen administreras genom (). Förbundet har att ta viss befattning även med anslag somavser organisationer utanför förbundet. Inom RF finns sammanlagt63 specialförbund (SF) för olika idrotter.Inriktningen i stort av RF:s verksamhet läggs fast vid deåterkommande riksidrottsmötena. Av beslut som fattats viddessa vill utskottet inledningsvis redovisa följande.Riksidrottsmötet antog handlingsprogrammet, som avsågs ligga till grund föridrottsrörelsens utveckling . I programmetregleras bl.a. frågor om rörelsens mål och inriktning,förenings- och ledarutveckling, förhållandet mellan motions- ochelitidrott, rörelsens insatser för handikappade och invandrare,finansiering samt forskning och utveckling.Vid beslöts om en prioritering mellanverksamhetsområdena inom idrottsrörelsen , som innebar att verksamheten skulle prioriterasgenom en inriktning mot följande, nämligen stärk idrottenstrovärdighet, förbättra idrottens förutsättningar och stärkidrottens internationella agerande.Av RF:s anslagsframställning för /94 kanutläsas följande om hur förbundet avser att arbeta med deprioriterade uppgifterna.Idrottens trovärdighet skall utvecklas genom en prövning avhur dess ekonomiska resurser används, genom kamp mot dopning fören god etik inom idrotten, genom arbete för integration avinvandrare och för en förbättrad friskvård samt genom atttillgängliggöra fakta om idrotten.Idrottens förutsättningar skall förbättras genom arbete föratt stärka det ideella ledarskapet och för att förbättrasamhällsstödet till rörelsen, genom en strategisk satsning föratt utveckla prestationsidrotten och genom att effektiviseraRF:s administration.För att stärka idrottens internationella agerande avser RF attarbeta för att stärka SF:s inflytande i internationellaorganisationer, att följa och söka påverka utvecklingen tillföljd av närmande till EG och att sprida kunskap iandra länder om den svenska demokratiska idrottsmodellen.Inom RF bedrivs ett särskilt arbete för jämställdhet mellankvinnor och män inom idrotten. Till grund för detta arbeteligger flera beslut vid riksidrottsmöten, däribland ett särskiltjämställdhetsprogram. Utskottet lämnar i det följande enutförlig redovisning för detta jämställdhetsarbete.Vissa allmänna idrottsfrågor, m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden omuttalanden om idrottsrörelsens villkor och sociala betydelse, omen ny idrottsutredning, om upphävande av lagen om förbud motprofessionell boxning, om inriktningen av samhällsstödet tillidrotten och om försöksverksamhet med stöd till idrottsrörelsenoch andra ideella organisationer på en krisdrabbad ort.I motion Kr504 (s) framhålls idrottens betydelse församhället (yrkande 1 delvis). Idrotten ger, som få andraverksamheter, samvaro och gemenskap. Den är vår störstaungdomsverksamhet. Idrotten har ett ansvar för att se till attalla de ungdomar som söker sig till rörelsen får chansen attvara med och kan känna sig som en del av gemenskapen. Dennaverksamhet bärs upp av de ideellt arbetande ledarna.Motionärerna behandlar även idrottens betydelse som en viktigform av förebyggande hälsovård. Även värdet för människor av attha tillgång till idrottstävlingar på elitnivå betonas. Motbakgrund av de redovisade förhållandena anser motionärerna attdet är en angelägenhet för samhället att skapa förutsättningarför idrott och motionsutövande. I frågan om finansiering avrörelsens verksamhet framhåller de det angelägna i att idrottenfår goda möjligheter till egenfinansiering, bl.a. genom att gesen tillräcklig andel av spelmarknaden. understryker deatt den grundläggande principen bör vara att idrotten får sinaanslag genom beslut i riksdagen.Även i motion Kr510 (v) framhålls betydelsen avidrottsrörelsen från social synpunkt (yrkande 1). För en ungmänniska med dålig social prognos kan en bra kamratkrets och enmeningsfull sysselsättning vara skillnaden mellan ett normaltliv och att dras in i gäng som ägnar sig åt kriminellverksamhet. Motionärerna påpekar att de ideella ledarnasengagemang utgör grunden för idrottsrörelsens verksamhet. Ettbra samhällsstöd till rörelsen är därför en markering som kanstimulera ledarna till fortsatt engagemang. De framhåller ävenvikten av en satsning på folkhälsofrågorna inomidrottsverksamheten. I finansieringsfrågan påvisar de faran avatt rörelsen blir beroende av spel och lotterier för attfinansiera ordinarie verksamhet. Det är viktigt att densamhällsnyttiga verksamhet som idrottsrörelsen bedriver får sittberättigade stöd och uppskattning genom ett rejält samhällsstöd,anför de.Utskottet konstaterar att det föreligger en väsentligöverensstämmelse mellan vad som anförs i de båda motionerna ochvad propositionen innehåller i motsvarande delar. Detta gällersåväl idrottsrörelsens insatser för ungdomens utveckling ochgemenskap som det ideella ledarskapets roll vid förverkligandetav dessa ändamål och vikten av att breddidrotten, med dessbetydelse för folkhälsan, ges tillräckligt stöd. Elitidrottensbetydelse framhålls i propositionen och i motion Kr504. En bredenighet råder även om att statens stöd till idrottsrörelsen ären nödvändig grund för dess verksamhet som det är enförutsättning för verksamheten att rörelsen ges goda möjlighetertill egenfinansiering. I detta sammanhang bör vidare framhållasatt det framgår av RF:s årsredovisning och anslagsframställningatt förbundet fortlöpande uppmärksammar de aspekter på rörelsensverksamhet som behandlas i motionerna.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionernaKr504 i här aktuell del (yrkande 1 delvis) och Kr510 i aktuelldel (yrkande 1) inte påkallar någon åtgärd.Frågan om inriktningen av samhällsstödet till idrottenbehandlas i tre motioner.I motion Kr273 (fp) framhålls angelägenheten av att de ideelltarbetande ledarnas verksamhet stimuleras och underlättas(yrkande 1). Det lokala aktivitetsstödet är en bra metod attfördela medel till ungdomsverksamheten. Utöver bredd- ochungdomsidrotten bör, anser motionärerna, forsknings- ochutvecklingsarbete och handikappidrott prioriteras. Ävenelitidrottens värde som inspirationskälla och dessunderhållningsvärde understryks.Motionärerna bakom motion Kr504 (s) anser att hänsyn bör tastill följande intressen vid fördelningen av idrottsstödet(yrkande 1 delvis). Det är viktigt att insatser görs för att geflera människor möjlighet till rekreation och motion.Elitidrotten är av stort värde för att väcka och breddaintresset för motion och fysisk fostran. Det är viktigt att desom ägnar sig åt den ges goda förutsättningar för detta. Medhänsyn till de ideellt arbetande ledarnas betydelse ärsatsningar på ledarutbildning viktiga. Det lokalaaktivitetsstödet är av stor betydelse för den lokala idrotten.Det är angeläget att RF, inom den givna anslagsramen, kraftigträknar upp satsningen på stödet. Det är vidare av stor betydelseför den svenska idrottsrörelsen att dess företrädare kan åta siginternationella förtroendeuppdrag och att rörelsen följer ochutvärderar det europeiska integrationsarbetets konsekvenser.Angeläget är också att stöd lämnas till uppförande av olikaslags anläggningar och att medel för olympiskt deltagande ställstill förfogande i enlighet med RF:s yrkanden.Även i motion Kr514 (s) framhålls de oavlönade ledarnas ochtränarnas betydelse (yrkande 1). De är utan tvekanidrottsrörelsens viktigaste resurs, anser motionärerna.Vetskapen om detta minskar inte behovet av långsiktigt stöd frånsamhället som tryggar den ekonomiska basen för rörelsensverksamhet. Motionärerna delar uppfattningen att det inte nu gåratt tillföra ytterligare medel till RF, men framhåller attarbetet måste riktas in på att åtminstone gekompensation för uppkomna kostnadsfördyringar.De prioriteringar som motionärerna bakom de båda motionernaförordar står inte i något motsatsförhållande sinsemellan.Motionärernas prioriteringar överensstämmer också i alltväsentligt med dem som enligt propositionen har legat till grundför beräkningen av statsstödet till RF för nästa budgetår. Deöverväganden som där görs är enligt utskottets meningvälgrundade. Något uttalande av med anledning av vadmotionärerna anfört i denna del erfordras mot bakgrund häravinte. Utskottet avstyrker således motionerna Kr273 yrkande 1,Kr504 yrkande 1 i här aktuell del och Kr514 yrkande 1.Motionärerna bakom motion Kr510 (v) föreslår att en nystatlig idrottsutredning tillsätts (yrkande 3). De framhålleratt det är en sådan utredning gjordes. Vilever i ett helt annat samhälle än då, anför de. Motionärernaförklarar att de med intresse har noterat att RF har beslutatatt se över sin verksamhet och har startat ett nyttprogramarbete. I detta arbete avser RF att ta kontakt med depolitiska partierna för att informera om sin egen syn påutvecklingen och framtiden och för att efterhöra parternasuppfattning bl.a. om samhällsstödets utformning. Detta är enlovvärd ambition som visar att idrottsrörelsen är beredd att tadet ansvar för sin verksamhet som ankommer på en stor och frifolkrörelse, anför motionärerna. De menar dock att arbete inomRF inte kan ersätta en statlig utredning. De påpekar vad somframhållits i , kvinnor ochmansidrott att det i idrottsrörelsens organisation ochverksamhet finns drag av traditionellt patriarkaliskt tänkandesom rörelsen kan behöva hjälp att komma ifrån. En statligutredning skulle vara till hjälp även för idrottsrörelsen, ansermotionärerna.Utskottet har , senast (bet.1991/92:KrU15), behandlat motioner med yrkanden om tillsättandeav utredningar i det huvudsakliga syfte som motionärerna avser.Utskottet har därvid uttalat att det måste ankomma påidrottsrörelsen att väcka frågan om tillsättandet av sådanautredningar.Utskottets tidigare bedömning är alltjämt hållbar. MotionKr510 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 3).I motion Kr512 (nyd) yrkas att upphäver lagen(1969:612) om förbud mot professionell boxning. Enligtmotionären har lagen spelat ut sin roll.Förbudet mot professionell boxning infördes efterriksdagsbehandling genom ovan nämnda lag, som träddei kraft (prop. 1969:118, bet. 1969 1LU 51,rskr. Förbudet infördes bl.a. mot bakgrund av att denprofessionella boxningen ansågs farligare än amatörboxning. Ilagstiftningsärendet anförde departementschefen att detutredningsarbete som hade föregått propositionen sammantaget medremissyttrandena visade att de medicinska skadeverkningarna avboxningen var allvarligare än man tidigare haft anledning atträkna med. De var av sådan art att boxningen från medicinsksynpunkt inte längre kunde godtas i sin dåvarande form, anfördedepartementschefen. Första lagutskottet godtogregeringsförslaget.Sedan förbudet infördes har frågan om dess upphävandebehandlats av . I sitt av godkändabetänkande KrU 1984/85:12 anförde kulturutskottet att det efterriksdagens beslut om förbud mot professionell boxning inte hadeinträffat någon omständighet som gav anledning att omprövabeslutet. De motiv som låg till grund för beslutet var enligtutskottets mening fortfarande bärande.Utskottet har efter det att förbudslagenbeslutades behandlat boxningssporten även ur andra aspekter änden nu aktuella. Särskilt har frågan om ytterligareinskränkningar i rätten att utöva sporten, dvs. amatörboxningen,varit föremål för överväganden bl.a. med hänsyn tillskaderiskerna för utövarna. I betänkandet 1991/92:KrU15 finns enutförlig redogörelse för frågans riksdagsbehandling under senareår. Utskottet hänvisar till detta betänkande.Utskottet konstaterar att det förlagstiftningsärendets behandling i fannsomfattande vetenskapliga belägg för att särskilt denprofessionella boxningen innebär betydande medicinska risker förutövarna. därefter har ytterligare belägg förriskerna presenterats, bl.a. vid vetenskapliga symposier inomläkarorganisationer. Den bedömning av riskerna med professionellboxning som gjordes i lagstiftningsärendet är därför alltjämtvälgrundad.Med hänvisning till det anförda vidhåller kulturutskottet sinuppfattning att det inte har inträffat någon omständighet somger anledning att ompröva förbudet mot professionell boxning.Motion Kr512 avstyrks därför.Motionären bakom motion Kr517 (kds) anser att envetenskaplig försöksverksamhet bör inledas i någon ort somdrabbats av kraftig arbetslöshet och ekonomiska bekymmer i syfteatt dokumentera idrottens stora fostrande och förebyggandemöjligheter. Idrottsrörelsen kan självfallet inte ersättanödvändiga ansträngningar för att ge alla som förlorat arbetennya och meningsfulla sådana. Det skulle dock vara utomordentligtintressant att i en sådan ort som avses i motionen tillförsäkraidrottsrörelsen och andra ideella organisationer rikligaresurser för att göra en massiv insats för ungdomen. Därmedskulle troligen de sociala effekterna av arbetslösheten kunnalindras. Försöket bör på ett vetenskapligt sätt utvärderas ochföljas upp för att slutsatser skall kunna dras, som kantillämpas även på andra orter och i andra sammanhang, anförmotionären.Sådana projekt med väsentlig medverkan av idrottsrörelsensorganisationer som motionären efterfrågar bör -- med hänsyn tillidrottsrörelsens ställning som en självständig folkrörelse -- iallmänhet inte initieras av andra än rörelsens egna organ. Medhänsyn härtill anser utskottet att motionen inte bör föranledanågot initiativ från . Utskottet vill dock isammanhanget framhålla att det kan finnas möjligheter atterhålla stöd för sådana projekt som motionären avser bl.a. frånAllmänna arvsfonden.Jämställd idrottRF beräknar att av idrottsrörelsens medlemmar ärkvinnor. Kvinnorepresentationen bland ledare och i rörelsensolika beslutande organ är dock avsevärt mindre -- RF anför iårsredovisningen för /92 som exempel attSF:s styrelser endast till består av kvinnor.Olika frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män inomidrotten har varit föremål för behandling såväl inom RF:s ramsom i i samband med prövningen av anslaget Stöd tillidrotten.Vid antogs en jämställdhetsplan föridrotten inför 1990-talet. Planen syftar till att klargöra målenför jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsen och att visa på devägar på vilka målen kan och bör uppnås. Jämställd idrottinnebär enligt planen:att flickor och pojkar, kvinnor och män, ges lika möjligheteratt utöva sin idrott,att kvinnlig och manlig idrottsutövning värderas lika ochprioriteras på ett likvärdigt sätt,att kvinnor och män har lika stort inflytande i beslutandeorgan,att både kvinnors och mäns kunskaper, erfarenheter ochvärderingar tas till vara och får påverka idrottens utveckling,att arbetsformer och fördelning av uppdrag utformas så attkvinnor och män får lika stora möjligheter att medverka.Följande delmål för jämställdhetsarbetet framtill sattes upp:inom rådgivande och beslutande organ på alla nivåer skallkvinnor och män vara representerade med (gäller med undantag av idrotter som har en mycket låg andelkvinnliga medlemmar),valberedningar på alla nivåer vilka väljs fr.o.m. år 1989skall bestå av lika antal kvinnor och män,andelen kvinnliga och manliga tränare skall senast år 1995motsvara könsfördelningen bland de aktiva inom resp. idrott,andelen kvinnlig personal på högre befattningar, såsomkonsulent, generalsekreterare och liknande, skall uppgå tillminst år 1995.Samtidigt med jämställdhetsplanen antog 1989handlingsprogrammet . Även i dettaprogram behandlas jämställdhetsarbetet. Utskottet har i sittbetänkande 1990/91:KrU17 närmare redogjort för innehållet iprogrammet såvitt avser jämställdhetsarbetet. Utskottet hänvisartill framställningen där.Avsikten är att resultatet av jämställdhetsarbetet skallutvärderas inför 1995.RF är skyldigt att redovisa till regeringen vilkainsatser som görs särskilt för kvinnlig idrott. Våren 1991beslutade (bet. 1990/91:KrU17, rskr. 1990/91:212) attregeringen skulle vidta åtgärder i syfte att komplettera RF:sredovisning av hur statsanslaget används med uppgifter som isamlad form och med större utförlighet än vad som då gjordesvisar hur anslaget fördelas mellan manlig och kvinnlig idrott.Regeringen har härefter ålagt RF att utarbeta metod för mätningav den könsmässiga fördelningen av bidraget till lokalungdomsverksamhet och till regeringenredovisa bl.a. bidragets fördelning på kön.RF:s jämställdhetsarbete under det senast /92 framgår dels i förbundetsårsredovisning, dels av en särskild redovisning av medel avsattaunder året för särskilda insatser och projekt inom jämställdidrott.Av de nämnda redovisningarna kan utläsas att RF underverksamhetsåret avsatt för centralasatsningar och att förbundet fördelat till SFför deras jämställdhetsinsatser.De centrala satsningarna avser bl.a. insatser för utbildningoch utvecklande av kvinnliga nätverk, bearbetning av styrelseroch valberedningar, stöd till forskning och mässdeltagande.Projektmedel har fördelats till sammanlagt 27 SF. Insatsernaavser bl.a. utbildning av ledare, tränare och domare.Under ärendets beredning i utskottet har företrädare för RFlämnat ytterligare information om förbundets jämställdhetsarbeteoch har då bl.a. upplyst följande. och under dennärmaste framtiden koncentreras RF:s arbete i tre program,nämligen Forskning, Utbildning och Nätverk. En utvärdering pågårav jämställdhetsarbetet inför i november 1993.Om redovisningen visar otillräcklig måluppfyllnad kanstadgeändringar syftande till högre kvinnorepresentation istyrelser m.m. komma att föreslås. Även ekonomiska styrmedelgenom fördelning av statsbidragen kan övervägas.Frågor om jämställd idrott behandlas i fem motioner.Motionärerna bakom motion Kr273 (fp) anför att arbetet med attskapa en mer jämställd idrott bör prioriteras (yrkande 2).Flickor och pojkar, män och kvinnor måste ges samma möjligheter.Medvetna satsningar från RF räcker uppenbarligen inte till,anför motionärerna. De anser att trögheten ijämställdhetsarbetet är ett hot mot idrottens trovärdighet. Inteminst när det gäller att öka antalet kvinnliga ledare ärresultatet bedrövligt, anför motionärerna.Även i motion Kr503 (fp) anförs att idrottsrörelsensjämställdhetsarbete inte givit önskvärt resultat. Somexempel framhåller motionärerna den låga andelen kvinnor blandförbundsordförandena, i förbundsstyrelserna och bland ledarna.Enligt motionärerna kvarstår orättvisorna också när det gällerförutsättningarna för aktivt idrottande, bl.a. vad avserprioriteringen av träningslokaler och andra anläggningar föridrotter som särskilt engagerar flickor. Motionärerna anser attde anförda förhållandena minskar trovärdigheten när det gällermålsättningen att ge män och kvinnor samma chans. Enligt derasmening är det nödvändigt att ansträngningarna påskyndas.Utbildning av ledare och tränare spelar en central roll i dessa.Jämställdhetsfrågorna måste därför ingå som ett viktigt moment iidrottsrörelsens olika utbildningsaktiviteter. Erfarenheternafrån särskilda motionsarrangemang för kvinnor bör tas till vara,anser motionärerna.Motionärerna bakom motion Kr505 (m) anför att stödet tillkvinnoidrotten bör vara en prioriterad uppgift föridrottsrörelsen (yrkande 2). De framhåller att det företrädesvisär manlig idrott som får del av statsstödet och av kommunernasstöd till idrottsanläggningar. Det finns ingen anledning attgöra denna åtskillnad. Vuxna människor bör i ökad utsträckningsjälva finansiera sina fritidsintressen. Kvinnors möjlighet attutveckla sina fritidsintressen har samma berättigande som mäns.När idrottsanslagen fördelas är det hög tid att sättakvinnoidrotten i centrum, anför motionärerna.I motion Kr510 (v) framhåller motionärerna att Vänsterpartieti rapporten , kvinnor och mansidrott visat att mångaflickor och kvinnor ur socialgrupp 3 och invandrarkvinnor heltslutar med idrott och fysisk aktivitet efter skolåren. För dekvinnor som lämnar skolan för en framtid i tunga och slitsammaarbeten är det oerhört viktigt att komma med i idrottsaktivitetoch få fysisk träning. Medverkan i föreningslivet är också enkälla till gemenskap och ökat självförtroende, anförmotionärerna.