bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Regeringen tänker sig dock attrelativt massiva insatser kan genomföras från det attriksdagsbesluten finns tillgängliga och fram till läsårsstarten1995/96. Ett fortsatt utvecklingsarbete och en successivkompetensutveckling får sedan ske allteftersom reformen vinnerinsteg ute i skolorna. I propositionen (s. 88--94) utvecklarregeringen hithörande frågor. Regeringen föreslås ansvara fören genomförandeplan och fördela disponibla resurser.Utskottet vill erinra om att regeringen i regeringsbeslut den28 genom en ändring i regleringsbrevet /94 avseende anslag till skolväsendet --anslaget B 7. Genomförande av skolreformer -- överfört 26miljoner kronor till för centralainformations- och fortbildningsinsatser från anslagsposten Tillregeringens disposition.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringen haranfört om ikraftträdande och genomförande.Utskottet behandlar i detta sammanhang motionsyrkanden omlärarfrågor.Enligt motion 1993/94:Ub14 (nyd) yrkande 7 konstaterarregeringen helt korrekt att har, i förhållande tillmånga jämförbara länder, ett kort skolår med korta skoldagar.Motionärerna anser att om ambitionen är att skapa , bör skolåret förlängas med utökadtjänstgöringsskyldighet för lärarna inom deras fulltidslön.Utskottet anser att det inte ankommer på att uttalasig i frågor som är avtalsreglerade, varför motionsyrkandetavstyrks.I samband med motionsyrkanden om ämnesinnehåll m.m. har iflera fall också tagits upp frågor om lärarutbildning ochfortbildning av lärare. Sålunda anförs i motion1992/93:Ub908 (c) yrkande 2 att den nordiska dimensionen iskolans undervisning måste beaktas i lärarutbildningen. Sexual-och samlevnadsundervisning bör enligt motion 1993/94:Ub31 (fp)yrkande 2 tas upp som en viktig punkt i lärarnas utbildning ochfortbildning. I motionerna 1992/93:Ub403 (kds) yrkande 3 och1992/93:Ub416 (fp) yrkande 1 framhålls att i utbildning avrektorer och lärare bör betonas skolpersonalens ansvar för attförebygga och hindra mobbning. Kunskap om danskonst föreslås imotion 1992/93:Ub501 (s) yrkande 2 tas upp som ett ämne ilärarutbildningen. Behovet av en ändamålsenlig och modernutbildning och fortbildning av lärare i mediekunskap, påpekas imotion 1992/93:Ub440 (s, c) yrkande 3.Enligt motion 1993/94:Ub21 (c) yrkande 9 kännetecknaslärarkåren i hög utsträckning av lärarprofessionalism, vilkenmåste tas till vara och utvecklas. Motionärerna anser att bådefortbildning av lärare och lärarutbildning måste förändras itakt med införandet av ny läroplaner.En speciell utbildning för hemspråkslärare efterfrågas imotion 1993/94:Ub2 (fp). Denna bör leda till att dessa lärareblir behöriga att undervisa i sina modersmål som främmandespråk.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att de föreslagnaförändringarna i skolan i form av bl.a. större frihet att läggaupp undervisningen kommer att ställa höga krav på lärarkårensyrkeskunnande. Utbildning och fortbildning måste därförinriktas på att stärka lärarnas och annan skolpersonalsprofessionella förmåga att förverkliga läroplanens alla mål.Nya och ändrade kursplaner aktualiserar behovet av fördjupadeoch i några fall nya ämneskunskaper för vissa lärargrupper. Närdet gäller de i motionerna utpekade områdena vill utskottet somsärskilt viktigt framhålla kunskap om åtgärder mot mobbning.Utskottet vill erinra om att behörighetsvillkoren för lärareär reglerade i skollagen (2 kap. 3--5 §§). Det ankommer påkommunerna att för tillsvidareanställning som lärare nyttjapersoner som uppfyller dessa krav. Det närmare innehållet ilärarutbildningar bestäms av resp. universitet och högskola.Enligt utskottets mening bör motionerna 1992/93:Ub403 yrkande3, 1992/93:Ub416 yrkande 1, 1992/93:Ub440 yrkande 3,1992/93:Ub501 yrkande 2, 1992/93:Ub908 yrkande 2, 1993/94:Ub2,1993/94:Ub21 yrkande 9 och 1993/94:Ub31 yrkande 2 medhänvisning till det anförda avslås av riksdagen.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 20 i denna del hävdas attregeringen i propositionen tonat ned betydelsen av att utvecklaarbetsformerna i skolan. Utvärderingsresultat visar tvärtom attdet krävs förstärkta insatser för att uppnå målen om personligoch social utveckling. Det är enligt motionärerna i första handen uppgift för att med stöd av forskning inriktasitt utvecklingsarbete och sin informationsverksamhet mot enförnyelse av arbetssätt och arbetsformer i skolan. Frågan måsteha högsta prioritet i den uppföljning och utvärdering avskolan som sker på skolnivå, lokal och nationell nivå.I motion 1992/93:Ub521 (nyd) yrkande 4 krävs medmotionärernas synsätt såväl att de centrala timplanerna på siktskall slopas som att en bättre nationell uppföljning,utvärdering och kontroll av läroplanens måluppfyllelse skallske. Motionärerna kräver också ett professionellt skolverk medegna sanktionsmöjligheter gentemot kommuner och skolor, sominte klarar måluppfyllelsen.Utskottet noterar att i en påpekade degranskande experterna att de såg förhållandevis litet avpedagogiskt utvecklingsarbete vid sina skolbesök i svenskaskolor. Det kan vidare konstateras att resultatet av dennationella utvärderingen av som nyligenpresenterat (Bilden av skolan 1993) allmänt motiverar enutveckling av arbetsorganisation, arbetsformer och arbetssätt.Skolverket har i sin fördjupade anslagsframställning för1994/95--1996/97 anfört att resultatet förutvecklingsprogrammet innebär att frågor av didaktisk karaktärsärskilt måste uppmärksammas. En systematisk inventering skallgöras för att ta fram exempel på skolor som på ettframgångsrikt sätt arbetar med elevers inflytande iundervisningen och där arbetsformer och arbetssätt harbefrämjat inflytande, ansvarstagande och goda studieresultat.Skolverket avser vidare att rikta sina insatservad gäller kompetensutveckling av anställda i såväl detoffentliga skolväsendet som i fristående skolor till områdensom elevinflytande och arbetssätt och arbetsformer.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att genom attregelstyrningen av skolan nu ytterligare minskas ochmöjligheter öppnas för att utforma och variera skolan på detsätt man lokalt finner bäst, kommer engagemanget förpedagogiskt utvecklingsarbete att öka. Med det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1992/93:Ub521 yrkande4 och 1993/94:Ub1 yrkande 20 i denna del.Kommunerna bör enligt motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 9tillföras extraresurser för skolverksamheten för att följaupp läroplanens intentioner. Motionärerna anmärker påförfarandet att man fastslår vilka kravmål som eleverna skallha uppnått vid en viss ålder, utan att följa uppkraven med löften om resursförstärkningar om målen inte nås.Utskottet instämmer i det resonemang som förs i propositionenom finansieringsprincipens tillämpning. I enlighet med dennaprincip bör kommuner och landsting inte åläggas nya uppgifter,utan att de ges möjligheter att finansiera dessa påannat sätt än med höjda skatter. Utskottet ställer sig bakomregeringens bedömning att förslagen i propositionen inte är avden art att de medför några ökade utgifter för kommunerna.Samtidigt vill utskottet erinra om kommunens ansvar för atttillräckliga resurser ställs till förfogande för skolansverksamhet. Motion 1993/94:Ub12 yrkande 9 avstyrks därmed avutskottet.9. Övriga frågorFrågor om sänkt skolpliktsålder och förlängd skolgång tasupp i några motioner.Nästa stora skolreform, hävdas det i motion 1993/94:Ub1 (s)yrkande 25, blir att göra tioårig och att barnskall börja i skolan . Motionärerna beklagaratt regeringen inte medverkat till att dessa frågor har kunnatvägas in i det ställningstagande till en ny läroplan somriksdagen nu skall göra. Ett genomförande av en sådan reformkräver enligt motionen ett omfattande förberedelsearbete,vilket bör ankomma på regeringen. Förutom praktiska frågor förkommunerna och läroplansfrågor bör särskilt beaktaskonsekvenserna av en tidigarelagd skolstart för barn medsärskilda behov av hjälp och stöd i sin utveckling, framhållermotionärerna.I motion 1992/93:Ub425 (fp) pläderas för att skolpliktsåldernsänks till och att blir tioårig.Enligt motionen skulle en sådan modell ge barnen mer tid attlära in baskunskaper, skapa möjlighet till en mjukare övergångfrån förskolan och skapa utrymme för införande av särskildpedagogik för sexåringar. Gymnasieskolan behöver, anförs det,en gedigen grund som kan ges av en tioårig grundskola (yrkande1). Motionärerna vill att en aviserad utredning om dessa frågorskall tillsättas och bedriva sitt arbete skyndsamt(yrkande 2). -- Med liknande motiveringar förespråkas också imotion 1992/93:Ub506 (c) en tioårig grundskola med skolstartvid sex års ålder. Övergången mellan förskolans ochgrundskolans arbetssätt bör ske successivt. Motionärerna anseratt den nya ordningen bör införas parallellt medläroplansreformen och vara genomförd fullt ut år 1997.Enligt motion 1992/93:Ub402 (s) bör möjligheten förkommunerna att ha två intagningar till kommunens skolorsnabbutredas. Motionärerna menar att man med ett sådant systembättre kan anpassa skolstarten till det enskilda barnetsmognad.Utskottet vill peka på att regeringen , ochsåledes efter det att flera av de aktuella motionerna väcktes,tillkallat Utredningen om förlängd skolgång och sänktskolpliktsålder (dir. 1993:39). Arbetet skall enligt direktivenvara avslutat i och med utgången av . Utredningen hari en första delrapport redovisat dels vilkamodeller för förlängd skolgång och tidigare skolstart somkommer att belysas i det fortsatta utredningsarbetet, dels dedemografiska förutsättningarna för en eventuell reform.Utskottet anser att resultatet av utredningen bör avvaktasinnan gör något uttalande om det fortsattaberedningsarbetet. bör enligt utskottet avslåmotionerna 1992/93:Ub425, 1992/93:Ub506 och 1993/94:Ub1 yrkande25.I sammanhanget vill utskottet erinra om bestämmelserna omflexibel skolstart, varigenom möjliggörs ett störrehänsynstagande till elevens personliga utveckling. Medhänvisning därtill och till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motion 1992/93:Ub402.Ett antal motioner tar upp frågor som rör olikajämställdhetsåtgärder i skolan. I motion 1992/93:Ub432 (fp)i denna del anförs att det finns mycket som tyder på att pojkari skolan gynnas på flickornas bekostnad. Detta skulle kunnaundvikas om pojkar och flickor undervisades i skilda grupper isyfte att stärka flickornas identitet och träna pojkar attsläppa fram sina mjukare sidor.Kommunerna bör enligt motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande 5åläggas att i sina skolplaner utarbeta konkreta förslag tillförbättring av arbetsmiljön också ur ettjämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta för att flickor intemissgynnas. Motionärerna menar att undersökningar visat attrisken för flickor att skada sig i skolan är större än den förpojkar.Behovet av nya vägar för att intressera flickor för tekniktas upp i motionerna 1992/93:Ub514 (s) yrkande 7 och1992/93:Ub446 (s). Som exempel på en framgångsrik satsningnämns Teknikstugan i med undervisning i grupp avenbart flickor. I den förstnämnda motionen begärs attregeringen återkommer till med en redovisning av hurjämställdhetsmålet uppfyllts, bl.a. i fråga om arbetet med attförändra den ojämna könsfördelningen i utbildningen.Utskottet lägger stor vikt vid att jämställdhetsåtgärder iolika former vidtas i skolan. Det ankommer enligt utskottetsuppfattning i hög grad på skolan lokalt att organisera ochlägga upp undervisningen så att jämställdhet mellan flickor ochpojkar främjas och också förståelsen dem emellan. Utskottetvill särskilt lyfta fram frågan om att stimulera flickorsintresse för teknik.Utskottet vill hänvisa till att regeringen i juni 1992uppdragit åt att utforma en strategi för utvärderingoch utveckling av jämställdheten i skolan. skalldärvid beakta vikten av att skolan tar till vara ochvidareutvecklar pedagogiska metoder som tillmötesgår bådemanliga och kvinnliga elevers behov, liksom att innehållet iundervisningen och de läromedel som används gör detta. Verketskall också belysa hur skolan kan motverka könsbundna studie-och yrkesval. I den fördjupade anslagsframställningen för1994/95--1996/97 ger bl.a. exempel på hur detfortsatta arbetet skall utformas (s. 22 f.).Vidare har regeringen tillsatt en särskildarbetsgrupp Kvinnligt och manligt i skolan. till uppgift att samla in och systematisera aktuellkunskap och erfarenhet om könstillhörighetens betydelseför barns och ungdoms utveckling och skolgång. Med utgångspunktfrån denna kunskapsbas skall gruppen söka definiera vadjämställdhet i skolsammanhang innebär och därmed gejämställdhetsarbete en konkret innebörd.Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas ochavstyrker motionerna 1992/93:Ub432 i denna del, 1992/93:Ub446,1992/93:Ub502 yrkande 5 och 1992/93:Ub514 yrkande 7.Enligt motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande 8 i denna del börsjälvförtroendeträning med inslag av självförsvarsträningingå i flickornas utbildning på högstadiet. I yrkande 9 i sammamotion föreslås relationsträning för pojkar som en framkomligväg för att göra flickor och pojkar mer samspelta. I motion1992/93:So289 (v) yrkande 12 anser motionärerna att anorexi ochbulimi bland unga kvinnor bör förebyggas genom attkönssociala perspektiv införs i undervisningen i ämnen somidrott och hälsa, hemkunskap, biologi och bild.Utskottet vill peka på att -- i den ovan nämndaredogörelsen för hur det fortsatta arbetet med att utforma enstrategi för utveckling av jämställdheten i skolan skallbedrivas -- anför att könsskillnader och hanteringen av dessahandlar om dolda och djupt liggande sociala och kulturellamönster, både individuellt och institutionellt. Vidare sägs att"flickor och pojkar, liksom lärare av båda könen, ingår i ettgemensamt socialt och språkligt spel och skapar, elleråterskapar, bestämda rollmönster". Enligt utskottets mening börresultatet av arbete inväntas. Utskottet föreslårdärför att avslår motionerna 1992/93:Ub502 yrkandena8 i denna del och 9 samt 1992/93:So289 yrkande 12.I motion 1992/93:Ub514 (s) yrkande 11 begärs att riksdagenuttalar sig för en dokumentation av elevers engagemang iskolans föreningar. Arbete i föreningar ger elevernakunskaper och erfarenheter av praktiskt demokratiskt arbete ochbör räknas dem till godo.Utskottet anser att elevers engagemang i skolföreningar böruppmuntras, men vill inte förorda ett uttalande av riksdagenatt detta skall dokumenteras. Frågan om dokumentation kanbestämmas lokalt av den enskilda skolan. Motionsyrkandetavstyrks därmed.I motion 1992/93:Ub490 (fp) framförs en rad argument förinrättande av självstyrande skolor, som enligt motionärernainnebär att de verksamma vid en skolenhet skall ha rätt attöverta vissa beslutsbefogenheter. För att genomföra detta kandet enligt motionen krävas ändringar i bl.a. skollagen ochkommunallagen (yrkande 1). Motionärerna vill ha etttillkännagivande om behovet av att en utredning snarasttillsätts för att se över hur självstyrande skolor skall kunnainföras (yrkande 2).Även i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 6 begärs en ändring avskollagen för att göra det möjligt att inrättaskolenhetsstyrelser. En sådan styrelse bör vara sammansatt avelever, lärare och annan personal och få ansvar förskolenhetens drift och verksamhet.Utskottet konstaterar att de i motionerna begärdalagändringarna inte bara rör skolområdet, utan också innehållerkommunalrättsliga aspekter i fråga om de folkvaldas rätt attbestämma och möjligheterna att utkräva ansvar av kommunen. Detfinns dock inte något hinder för att bilda rådgivande organ, ivilket t.ex. rektor och föräldrar kan ingå. Utskottet är inteberett att nu förorda den begärda utredningen. Motionerna1992/93:Ub490 och 1993/94:Ub12 yrkande 6 bör avslås avriksdagen.Enligt motion 1992/93:Ju836 (nyd) yrkande 6 bör det görasmöjligt för verkligt skoltrötta elever att gå enyrkesinriktad utbildning i stället för vanlig skolgång. Dettaskulle enligt motionärerna kunna förhindra att dessa elevervänder sitt intresse mot missbruk och kriminalitet.Utskottet vill peka på att möjligheter finns för skolan attanordna anpassad studiegång för elever som åberopar sjukdomeller andra särskilda omständigheter. Utskottet vill dockframhålla att en sådan lösning inte i första hand börtillgripas för att förhindra missbruk och kriminalitet.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.Informationen i skolan om s.k. grå sjukdomar bör ökas,anförs det i motion 1992/93:Ub480 (fp). Som exempel på sådanasjukdomar, där ökad information skulle ge omvärlden bättrekunskap och förståelse, nämner motionären epilepsi ochdiabetes.Utskottet ser det som mycket angeläget att skolsituationenunderlättas för elever med olika former av medicinskahandikapp. Utskottet har senast i sitt betänkande 1992/93:UbU21behandlat motioner i ämnet. Utskottet anförde då (s. 10) attdet ankommer på skolhälsovården att sprida kunskap ommedicinska handikapp till lärarna. Därmed kan förutsättningarskapas, framhöll utskottet, för att skolans verksamhet anpassasockså till de medicinskt handikappade elevernas behov. Med detanförda bör avslå motion 1992/93:Ub480.Enligt motion 1992/93:Ub484 (nyd) bör obligatoriskundervisning införas i skolorna från årskurs 8 eller 9 iatt ge första hjälpen samt hjärt-lung-räddning.Utskottet anser -- med instämmande i att sådan undervisningär viktig -- att anordnandet därav ankommer på den enskildaskolan. Något uttalande av i denna fråga anser inteutskottet påkallat, varför motionen avstyrks.I motion 1992/93:Ub428 (nyd) i denna del föreslåsbestämmelser som ålägger idrottslärare och övrigalärare i bl.a. att låta eleverna under allalektioner utföra vissa rörelser i syfte att förebyggaarbetsskador.Utskottet anser att föreskrifter av detta slag inte ärförenliga med den mål- och resultatstyrning som statsmakternanumera tillämpar. bör därför avslå motionen i dennadel. Läroplanen -- struktur och inriktning1. beträffande skolans värdegrund såsom förankrad i kristenetik och västerländsk humanismatt med bifall till motionerna 1993/94:Ub1 yrkande2, 1993/94:Ub12 yrkande 2, 1993/94:Ub17 yrkande 2 och1993/94:Ub20 yrkande 5, med anledning av regeringens förslagoch med avslag på motionerna 1992/93:Ub482 yrkande 1,1992/93:Ub514 yrkande 2, 1992/93:Ub525, 1993/94:Ub1 yrkande1, 1993/94:Ub14 yrkande 1, 1993/94:Ub17 yrkande 1,1993/94:Ub20 yrkande 4 och 1993/94:Ub34 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (s)res. 2 (nyd)men (v) - delvis2. beträffande demokratisk fostranatt avslår motion 1993/94:Ub1 yrkande 19,res. 3 (s)3. beträffande moralisk upprustning inom skolanatt avslår motion 1992/93:Ju836 yrkande 5,4. beträffande gemensamt måldokument för förskola ochskolaatt avslår motionerna 1992/93:Ub514 yrkande 1,1992/93:So609 yrkande 5 och 1993/94:Ub12 yrkande 4,res. 4 (s)5. beträffande läroplanens struktur och inriktning iövrigtatt godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,2. Läroplanen -- mål och riktlinjer6. beträffande miljöfrågorna i läroplanenatt med anledning av motionerna 1992/93:Ub514yrkande 6, 1992/93:Ub517, 1992/93:Jo630 yrkande 13 och1993/94:Ub1 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. beträffande det internationella perspektivet iläroplanenatt med bifall till motionerna 1992/93:Ub514yrkande 5, 1993/94:Ub6, 1993/94:Ub11 yrkande 1, 1993/94:Ub19och 1993/94:Ub24 och med anledning av motion 1993/94:Ub1yrkande 16 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. beträffande åtgärder mot främlingsfientlighet ochrasismatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju618yrkande 6 i denna del, 1992/93:Ju619 yrkande 1 i denna del,1993/94:Ub1 yrkande 16 i denna del och 1993/94:Ub36 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande internationella överenskommelseratt avslår motionerna 1993/94:Ub11 yrkande 2 och1993/94:Ub12 yrkande 3,men. (v) - delvis10. beträffande den nordiska dimensionen i skolansundervisningatt avslår motionerna 1992/93:Ub908 yrkande 1,1993/94:Ub5, 1993/94:Ub7, 1993/94:Ub15 och 1993/94:Ub35,11. beträffande skolans kulturmålatt avslår motionerna 1992/93:Kr336 yrkande 6 och1993/94:Ub1 yrkande 18,12. beträffande jämställdhetsmål i läroplanenatt avslår motion 1993/94:Ub12 yrkande 1,men. (v) - delvis13. beträffande skolbibliotekens betydelseatt avslår motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 26 och1993/94:Ub12 yrkande 13,14. beträffande målen för samverkan mellan skola ocharbetslivatt avslår motion 1993/94:Ub9 yrkande 1,15. beträffande elevers och föräldrars ansvar ochinflytande i skolanatt med anledning av motionerna 1992/93:Ub514yrkande 8, 1993/94:Ub1 yrkandena 21 och 22 samt 1993/94:Ub21yrkandena 2 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. beträffande det kommunalpolitiska ansvaret och rektorsansvar, m.m.att avslår motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 24 och1993/94:Ub12 yrkande 7,res. 5 (s)men. (v) - delvis17. beträffande elever med särskilda behov av stödatt avslår motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 23 och1993/94:Ub21 yrkandena 1, 4 och 5,18. beträffande arbetssätt och arbetsformer inom skolanatt avslår motionerna 1992/93:Ub482 yrkande 4,1993/94:Ub1 yrkande 20 i denna del, 1993/94:Ub12 yrkande 5 och1993/94:Ub21 yrkande 3,res. 6 (s)3. Kursplanerna -- struktur19. beträffande kursplanernas strukturatt godkänner de riktlinjer regeringen föreslagit,4. Kursplanerna -- innehåll20. beträffande kursplaner i samhällslära och naturlära,m.m. att avslår motionerna 1993/94:Ub1 yrkandena3 och 4 samt 1993/94:Ub12 yrkande 10,res. 7 (s)21. beträffande undervisningen i historiaatt avslår motionerna 1992/93:Ub491 och1992/93:Ub509 yrkande 2 i denna del,22. beträffande ämnet religionskunskapatt avslår motionerna 1992/93:Ub437 yrkandena 3 och4 och 1992/93:Ub902 yrkande 1,23. beträffande undervisningen i svenskaatt avslår motion 1992/93:Ub451,24. beträffande undervisning i barn- och ungdomskunskapatt avslår motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 14,1993/94:Ub12 yrkande 15 i denna del och 1993/94:Ub30,res. 8 (s)25. beträffande kursplan för svenska som andraspråkatt avslår motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 15,1993/94:Ub3, 1993/94:Ub12 yrkande 14 och 1993/94:Ub22,res. 9 (s)26. beträffande miljöfrågornas inplacering i ämnenatt avslår motionerna 1992/93:Ub422, 1992/93:Ub443yrkande 1, 1992/93:Ub465, 1992/93:Ub477 och 1993/94:Ub12yrkande 11,27. beträffande sexual- och samlevnadsundervisningenatt avslår motionerna 1992/93:Ub522 yrkandena 1, 2,3 och 5, 1993/94:Ub12 yrkande 12, 1993/94:Ub16, 1993/94:Ub20yrkandena 1, 2, 3 och 6, 1993/94:Ub26 och 1993/94:Ub31 yrkande1,men. (v) - delvis28. beträffande ANT-verksamheten i skolanatt avslår motionerna 1992/93:Ub450 i denna del,1992/93:Ub482 yrkande 2, 1992/93:Ub910 yrkande 1,1992/93:Ju837 yrkande 1, 1992/93:So268 yrkande 8,1992/93:So293 yrkande 4 och 1993/94:Ub25,29. beträffande konsumentkunskapatt avslår motion 1993/94:Ub13 yrkande 1,30. beträffande ett nytt skolämne, vardagskunskapatt avslår motion 1993/94:Ub14 yrkande 4,res. 10 (nyd)31. beträffande trafikundervisning i skolan för cyklandebarn att avslår motion 1992/93:Ub512,5. Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem32. beträffande riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avser betygsskalanatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 29,med anledning av regeringens förslag och motionerna 1993/94:Ub1yrkande 28 delvis och 1993/94:Ub21 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1992/93:Ub502 yrkande 12 delvis, 1992/93:Ub503delvis, 1993/94:Ub1 yrkande 27, 1993/94:Ub12 yrkande 8,1993/94:Ub14 yrkande 6 delvis, 1993/94:Ub32 och 1993/94:Ub33som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom utvecklingssamtal, skriftlig information och betygssystem,res. 11 (s)res. 12 (nyd)men. (v) - delvis33. beträffande betygsskalanatt bifaller regeringens förslag och avslårmotionerna 1993/94:Ub1 yrkande 28 delvis och 1993/94:Ub18,res. 13 (s)34. beträffande det nationella provsystemetatt avslår motion 1993/94:Ub1 yrkande 30 delvis,res. 14 (s)35. beträffande fristående skolors ställning inom detnationella provsystemetatt avslår motion 1993/94:Ub1 yrkande 30 delvis,res. 15 (s)36. beträffande fristående skolors information till hemmen,m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser 9 kap. 11 §,37.