bet · GH01UU6 · 1993-11-09 00:00:00 — 1993/94UU6BerättelsenI detta betänkande behandlas svenskadelegations berättelse (Redog. 1993/94:NR1) angåendeverksamheten sedan rådets 40:e session . Berättelsenredogör särskilt för rådets 41:a session i den 9--11november 1992 samt för den 42:a sessionen i den 1--4 mars1993. Betänkandet behandlar även ett antal motioner som väcktsunder allmänna motionstiden /93. Inga motioner har väckts ianledning av berättelsen. Till betänkandet har fogatsreservation och särskilt yttrande från Ny demokrati samtmeningsyttring från suppleant.Av berättelsen framgår bl.a. följande:Såväl som har iväsentliga avseenden reformerat sin verksamhet under det gångnaåret. Reformerna har medverkat till att på ett högst påtagligtsätt förnya formerna för och innehållet i det nordiskaofficiella samarbetet. I berättelsen framhålls att detta äveninnebär avsevärda fördelar för de nordiska ländernas agerande ieuropeiska och andra internationella sammanhang.För vidkommande baseras reformerna på dels tvåutredningar om europeiska resp. internationella samarbetsfrågori rådet, dels en organisationsutredning. I de förstnämndavärderades behovet av ökade eller samordnade nordiska insatser idet internationella samarbetet på miljö-, bistånds-, kultur- ochjämställdhetsområdet samt i internationella organisationer. senare utredningen behandlades rådets arbetsformer med måletatt ge rådet en effektiv och slagkraftig organisation anpassadtill nya tiders krav.Samtliga av förslag har förverkligats,vilket bl.a. innebär att hädanefter håller tvåsessioner samt att utrikesministrarna deltar i rådetssessioner. Dessa och övriga reformer -- t.ex. införandet avpresidie- och utskottsförslag utöver medlemsförslag i syfte attpåskynda ärendehanteringen -- har avsevärt förändrat rådetsarbete. I berättelsen framhålls att den snabba uppslutningenkring förslagen även från regeringarnas sida också kan ses somett uttryck för en gemensam strävan att förstärka Nordiska rådetsom organ för det fortsatta officiella samarbetet.Som grund för reformeringen av Nordiska ministerrådetsverksamhet har legat en av statsministrarna i november 1991beslutad utredning, med efterföljande diskussion ochuppföljning, om de nya förutsättningarna för nordiskt samarbetetill följd av den europeiska integrationsprocessen.Utgångspunkten var att finna former för ett vitaliserat ochstärkt samarbete inom en vidare europeisk ram. Bland reformernasövergripande mål kan särskilt nämnas stärkandet av detparlamentariska inflytandet i arbetet med den nordiska budgeten,direkt ansvarstagande från statsministrarnas sida för denpolitiska styrningen av det nordiska samarbetet samt förstärktnordiskt regeringssamarbete om utrikes- och ställde sig i princip positivt tillstatsministrarnas förslag om prioritering av vissa områden i detfortsatta samarbetet, nämligen kultur, forskning och utbildning,miljö, medborgarnas rättigheter, ekonomi, fiske och juridiskafrågor. Man var också ense om att lägga särskild vikt vidutvecklingen av infrastrukturen i och samarbetet omresursfrågor, energi och regionala samarbetsfrågor. Enighetråder mellan statsministrarna och rådets parlamentariker ombehovet att stärka det nordiska kultursamarbetet och betona dennordiska identiteten i den fortsatta europeiskaintegrationsprocessen. Rådet har dock uttryckt tveksamhet tillatt tilldela kultur- och utbildningssamarbetet kraftigt ökaderesurser på bekostnad av andra samarbetssektorer.Reformverksamheten har haft som förutsättning vissaorganisatoriska förändringar i det nordiska officiellasamarbetet. Efter överväganden av ministerrådet samt och dess juridiska utskott antog enrekommendation (nr 14/1993) med hemställan om vissa ändringar iden nordiska samarbetsöverenskommelsen, Helsingforsavtalet.Regeringen föreslog i proposition 1992/93:247 att riksdagenskulle godkänna överenskommelsen om ändring av den nordiskasamarbetsöverenskommelsen. behandladeregeringens förslag i betänkande 1992/93:UU29. biföllutskottets hemställan om godkännande av överenskommelsen1993-05-19 (rskr. 1992/93:339).Juridiska utskottets viktigaste uppgift underverksamhetsperioden har varit att diskutera statsministrarnasrapport om det framtida nordiska samarbetet och att behandlaministerrådets förslag om ändringar i Helsingforsavtalet.Utskottet har vidare sökt stödja rättsutvecklingen i de baltiskastaterna samt i sin verksamhet prioriterat de rättsligaaspekterna hos de nordiska ländernas förhållande till EG ochEES-avtalet.Kulturutskottets arbete har präglats avstatsministergruppens rapport och planerna på en nyvärdering avdet framtida nordiska kultursamarbetet. Enligt de framlagdaförslagen skall kulturbudgeten få en 25-procentig ökning 1994och utgöra av den nordiska budgeten 1996. Utskottetsinternationella verksamhet har fortsatt 1991tillsatta arbetsgrupperna för relationer till EG-parlamentet,och . Utskottet har vidare behandlat såvälministerrådsförslaget om nysatsning och ny struktur på kultur-,utbildnings- och forskningsområdet som förslag bl.a. om nyariktlinjer för , klarare profilering avden nordiska dimensionen i läroplanerna ochhushållsundervisning i de baltiska länderna.Socialutskottet har lagt stor vikt vidarbetsmarknadsfrågor, bl.a. arbetslösheten och socialt utsattagruppers problem. Utskottet har därvid bl.a. tagit ställning förett bevarande av den nordiska arbetsrättsmodellen i ettEuropaperspektiv. Utskottet har uttalat sig för särskildainsatser för utsatta grupper i samhället och för åtgärder föratt uppnå WHO:s målsättning om jämställdhet i hälsa ochlevnadsvillkor. Utskottet har vidare uppmärksammat bl.a. deäldres villkor, alkoholpolitiken i ett EG-perspektiv samt följtupp sitt tidigare engagemang i handikappfrågor.Ekonomiska utskottet har under verksamhetsperiodenbehandlat särskilt energifrågor samt valuta- och finanspolitik.Utskottet har med representanter för Baltiska församlingensekonomiska och sociala kommitté dryftat nordiska insatser för deBaltiska staterna.Miljöutskottets arbete har dominerats av deökande hoten mot miljön i och dess närområden. Utskottethar bl.a. tillstyrkt ett ministerrådsförslag om arbetsprogramför en långsiktig miljökvalitetsövervakning i . Utskottethar också tagit ställning för utformandet av en strategi för attpåskynda internationella uppförandekoder inom miljösektorn och iinternationella fora verka för genomförande av m.fl.konventioner antagna vid om miljö och utvecklingi 1992.Utskottet har vidare med skärpa påtalat behovet av åtgärderför att främja atomsäkerheten i nordområdena, bl.a. genom attverka för bindande internationella avtal om atomsäkerhet och omhantering av avfall från civil och militär verksamhet. Utskottethar också uttalat sig för snabbast möjliga åtgärder för attmodernisera kärnkraftverken i Sosnovy Bor i västra ochIgnalina i . Utskottet har vidare följt upp sitt tidigareengagemang för bl.a. avseende nordisk samverkan omfinansiering av aktionsprogrammet för arbete har till stor del inriktats påbudgeten . Arbetet har präglats av diskussioner kringvilka konsekvenser ett utökat internationellt samarbete kommeratt få på det formella nordiska samarbetet. 1992/93:U601 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av ett fungerande Kvarkenråd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att finansiering inomNordiska Rådets ram kan säkerställas.1992/93:U602 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom gemensam tid i de nordiska länderna.1992/93:U603 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ömsesidighet i handeln med iBarentsregionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om plan för utveckling av kommunikationerna iBarentsregionen.1992/93:U606 av och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda det framtida nordiskasamarbetet.1992/93:U618 av och () variyrkas1. att verkar för att samlokaliserarsina sekretariat till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samlokalisering av sinasekretariat till Göteborg.1992/93:U655 av i m.fl. (s, fp, c,kds, v) vari yrkas1. att i det europeiska och det övrigainternationella samarbetet i ökad utsträckning använder sig som parlamentens gemensamma nordiskasamarbetsorgan,3. att som sin mening ger regeringen till känna attför att förbättra uppföljningen av Nordiska rådetsrekommendationer den bör ge den nordiska samarbetsministern ettansvar för den nationella uppföljningen av dessa,4. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör uppdra åt den nordiska samarbetsministern att vidkammarens behandling av svenska delegationsberättelse redogöra för av regeringen vidtagna åtgärder medanledning av de i berättelsen redovisade rekommendationerna ochframställningarna,5. att som sin mening ger regeringen till känna attden för att möjliggöra en effektivare granskning frånparlamentarikernas sida bör medverka till att meddelanden om rekommendationer ochframställningar kompletteras med redogörelser om i varjenordiskt land vidtagna åtgärder.1992/93:U656 av m.fl. (nyd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de Nordiska länderna skall träffa enöverenskommelse om att utse varsitt land i tillprioriterat projektland. Utskottet har i tidigare betänkanden konstaterat (senast i1992/93:UU9 om det nordiska samarbetet) att den ekonomiska ochpolitiska integrationen i får betydelsefulla effekter förNorden och det nordiska samarbetet. Tre nordiska stater --, och -- söker medlemskap i medlem i EG . kan komma att träda ikraft års utgång och bl.a. bidra till att tanken omNorden såsom hemmamarknad realiseras. Den nya europeiskaöppenheten och strävan till integration innebär en utmaning fördet nordiska samarbetet. Ett intensivt arbete har igångsatts isyfte att finna former för ett vitaliserat och stärkt nordisktsamarbete inom en vidare europeisk ram.Under 1992 presenterades det arbete som de fem nordiskastaternas statsministrar hade beställt av sina personligarepresentanter. Som redovisas i den svenska delegationensberättelse genomförs , på grundval av framlagda rapporter ochde överväganden som gjorts inom , ministerrådetoch utskottsorganisationen, ett angeläget förnyelsearbete. Isamband med rådssessionen i den 1--övertogSverige ordförandeskapet i . StatsministerCarl Bildt lämnade i sessionens generaldebatt en redogörelse förregeringarnas syn på det nordiska samarbetet och för samarbetetrörande europeiska och andra internationella frågor. I taletbelystes ett antal frågor som regeringen avser att prioriteraunder det svenska ordförandeskapet. Av dessa kan nämnas bl.a.samrådet i EES/EG-processen, möjligheten till samordning av denationella insatserna i , kärnkraftssäkerheten inärområdet, utbildning och minoritetsfrågor.I ett antal motioner från allmänna motionstiden /93 berörsfrågan om formerna för det nordiska samarbetet och om Nordensförhållande till det övriga . I motion U655 (s, c, fp,kds, v) anförs att det pågående förnyelsearbetet inom och ministerrådet bedrivs i övertygelsen om att detnordiska samarbetet är ett av de viktigaste medlen för attfrämja de nordiska ländernas intressen i internationellasammanhang. Den förstärkning av det nordiska samarbetet somNordens regeringar eftersträvar bör enligt motionärerna följasav en förstärkning även av parlamentarikernas samarbete. Förutomatt bidra till snabbare och effektivare verkställighet avNordiska rådets beslut kan ett effektivt nordisktparlamentarikersamarbete, hävdas det i motion U655 (s, c, fp,kds, v), motverka risken för uppkomsten av ett demokratisktunderskott i och med att större europeiska samarbetsforauppstår. I motionens yrkande 1 föreslås att i deteuropeiska och det övriga internationella samarbetet i ökadutsträckning bör använda sig av som parlamentensgemensamma nordiska samarbetsorgan.Utskottets syn på det nordiska samarbetet överensstämmer välmed den allmänna strävan som uttrycks i motion U655 (s, c, fp,kds, v), nämligen att det är angeläget att söka förstärka ochreformera detta samarbete i ljuset av i första hand deneuropeiska integrationsprocessen. Utskottet delar motionärernassyn på behovet av att även effektivisera det parlamentariskasamarbetet i takt med att regeringarnas nordiska samarbete inomNorden reformeras. En grundläggande och, enligt utskottetsmening, central utgångspunkt i det pågående reformarbetet harvarit att även i fortsättningen skall vara ettviktigt forum för den nordiska politiska diskussionen. Samtidigtär det enligt utskottets uppfattning betydelsefullt attframhålla att inte är något beslutsfattande organsom är överordnat regeringar eller nationella parlament.Nordiska rådets ställningstaganden har formen avrekommendationer till regeringarna. Regeringarna har stundom enannan inställning än rådet i de olika frågor somrekommendationerna avser.En ökad samordning inom har skett i och med attsekretariatsfunktionen för Svenska delegationen till EG--(EG-delegationen)integrerats med arbetsuppgifterna i internationellasekretariat. Den nya organisationen den 15 oktober1993 internationella kansli (RIK). Planer finns ävenför en integration, sannolikt , mellan RIKoch svenska delegations kansli i syfte atteffektivisera beredningen av och markera sambandet mellan denordiska och de europeiska frågorna. Denna fråga har behandlatsi betänkande 1992/93:KU29 samt är förnärvarande, på talmannens uppdrag, föremål för vidareöverväganden inom förvaltningskontor.Därmed betraktar utskottet motion U655 (s, c, fp, kds, v)yrkande 1 som besvarat.I motion U655 (s, c, fp, kds, v) yrkande 3 begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att den,för att förbättra uppföljningen av Nordiska rådetsrekommendationer, bör ge den nordiska samarbetsministern ettansvar för den nationella uppföljningen av dessa. I sammamotion, yrkande 4, föreslås att som sin mening skallge regeringen till känna att den bör uppdra åt den nordiskasamarbetsministern att vid kammarens behandling av svenska delegations berättelse redogöra för av regeringenvidtagna åtgärder med anledning av de i berättelsen redovisaderekommendationerna och framställningarna.I motion U655 (s, c, fp, kds, v) yrkande 5 föreslås vidare attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att den,för att möjliggöra en effektivare granskning frånparlamentarikernas sida, bör medverka till att meddelanden om rekommendationer ochframställningar kompletteras med redogörelser om i varjenordiskt land vidtagna åtgärder.Utskottet konstaterar att etablerade rutiner finns inomNordiska ministerrådsorganisationen för uppföljning av rekommendationer. avrapporterar till vilka åtgärder som vidtagitsmed anledning av varje rekommendation. Många rekommendationerkräver inte några särskilda uppföljningsåtgärder på nationellnivå. I andra fall kräver dock rekommendationerna vissa konkretanationella åtgärder, t.ex. i form av proposition till riksdagenom ändring av nordiska samarbetsavtal eller anslag tillexempelvis någon nyupprättad nordisk institution.Alla rekommendationer följs således upp på något sätt ochavrapporteras till . De berörda ministrarna i denordiska regeringarna har ett ansvar för att rekommendationerinom deras områden följs upp. Den nordiska samarbetsministern,som har ett övergripande ansvar för verksamheten, redogörregelbundet i resp. nationellt parlament för den pågåendeutvecklingen i det nordiska officiella samarbetet. /93års har redogörelser om det nordiska samarbetet lämnatsav statsministern och av miljöministern/nordiskasamarbetsministern i februari och oktober 1993.Utskottets bedömning är att det knappast är rimligt ellermeningsfullt att härutöver avkräva regeringen en uttömmanderedovisning för samtliga de åtgärder som regeringen vidtar medanledning av den mängd rekommendationer som härrör från . Sådana redovisningar lämnas direkt till Nordiska rådet.Det förefaller, enligt utskottets uppfattning, inteändamålsenligt att införa ytterligare procedurer som skulletynga det redan omfattande och resurskrävande arbete som läggsner på behandlingen och uppföljningen av Nordiska rådetsrekommendationer.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion U655 (s, fp,c, kds, v) yrkandena 4 och 5 samt betraktar motion U655 (s, fp,c, kds, v) yrkande 3 som besvarat.I motion U606 (nyd) framförs uppfattningen att kostnadernaför är orimligt stora samt att verksamhet och arbetsformer är förlegade och ineffektiva.Motionärerna karaktäriserar som en otympligbyråkrati med för många parlamentariker och oklaraprioriteringar. I motionen yrkas att som sin meningbör ge regeringen till känna att behov mot denna bakgrundföreligger för en särskild utredning av det framtida nordiskasamarbetet.Utskottet finner motionärernas negativa syn på Nordiska rådetsoch ministerrådets karaktär och arbetsformer omotiverad.Givetvis är det nödvändigt att , lika väl somandra organisationer, prövar sina arbetsformer och strävar efterökad effektivitet och anpassning till förändrade förhållanden.Så sker också. Ett intensivt förnyelsearbete har redan inletts isyfte att finna former för ett starkt och dynamiskt nordisktsamarbete inom en vidare europeisk ram. De reformer somföreslagits på grundval av detta arbete har verkställts ellerhåller på att genomföras.Med det anförda avstyrker utskottet motion U606 (nyd).I motion U618 (fp), yrkandena 1 och 2, föreslås ensamlokalisering av sekretariat till . Imotionen betonas att med sina goda kommunikationer, sincentrala belägenhet och som hemort för ett parnordiska institutioner borde utgöra en naturlig knutpunkt förett ökat nordiskt samarbete.Frågan om samlokalisering av Nordiska ministerrådetssekreteriat och presidiesekretariat har varitföremål för diskussion inom berörda organ och regeringar såväl itidigare sammanhang som i samband med det senaste årets arbete isyfte att stärka det nordiska samarbetet inom en vidareeuropeisk ram. har man framför allt övervägt ensamlokalisering innebärande att presidiesekretariatet skulleflyttas från till och en rad funktionersammanslås som de två institutionerna skulle fortsättasin verksamhet som självständiga sekretariat. Möjligheterna harockså sonderats av att flytta ministerrådssekretariatet frånKöpenhamn till . Bland de andra spörsmål som harbelysts under det senaste årets överväganden kan vidare nämnasfrågan om de ekonomiska fördelarna med en samlokalisering. Dediskussioner som förevarit har inte resulterat i något beslutsom skulle tillmötesgå önskemålet i föreliggande motion.Då något beslut i frågan inte bör fattas av de nationellaparlamenten i enskildhet, avstyrker utskottet motion U618 (fp)yrkandena 1 och 2.I motion U601 (fp) anförs att Kvarkenregionen är känd somett dynamiskt och samarbetsinriktat område i , som utgör samarbetsorgan för kommuner och län påömse sidor om Kvarken i , får sin verksamhetfinansierad genom och genom regionalamedel. I motionens yrkande 1 begärs att som sin meningskall ge regeringen till känna att har enbetydelsefull uppgift att fylla när det gäller att utveckla --inte minst i ett EG-perspektiv -- näringslivsförbindelserna iöst--västlig riktning. I motionens yrkande 2 begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna attKvarkenrådets finansiering inom ram börsäkerställas.Utskottet konstaterar att det gränsregionala samarbetetförutses spela en alltmer betydelsefull roll i det nya nordiskasamarbete som håller på att utvecklas. Detta samarbete är inteminst viktigt i glesbygdsområdena. Förutsättningarna för dettasamarbete har stärkts bl.a. genom det utökade samarbete som nusker kring . Utskottet konstaterar att en väsentlig delav det pågående reformarbetet syftar till att skapa utrymme fören avsevärd nysatsning på bl.a. kulturområdet. En målsättning idetta sammanhang är att göra till en utbildnings- ochforskningsgemenskap, bl.a. genom att främja rörligheten förstudenter, lärare och forskare. Enligt vad utskottet erfaritinnebär de förnyade formerna för det nordiska samarbetet inte isig förstärkta ekonomiska resurser för ministerrådet. Däremot äravsikten att en väsentlig omfördelning av medel kommer att skemed effekter på praktiskt taget samtliga sektorer, inklusive detgränsregionala samarbetet.Därmed får motion U601 (fp) yrkandena 1 och 2 anses besvarade.Motion U603 (v) behandlar samarbetet inom . Imotionen framhävs betydelsen av att det handelsutbyte som nuutvecklas i denna region karaktäriseras av ömsesidighet.Utvecklingen av ett allsidigt näringsliv på den ryska sidanmåste vara ett gemensamt ansvar, understryker motionären. Imotionens yrkande 1 begärs att som sin mening skall geregeringen till känna denna uppfattning angående ömsesidighet ihandeln med i . För att övrigt utbyteskall kunna utvecklas mellan de områden som ingår iBarentsregionen måste, anges det i motion U603 (v), en hållbarinfrastruktur byggas upp. I motionens yrkande 3 föreslås att engemensam plan utarbetas för hur kommunikationerna iBarentsregionen skall förbättras.Utskottet delar i huvudsak motionärens uppfattning omBarentssamarbetets inriktning. Det ligger, som framhålls imotionen, i alla de berörda ländernas intresse att etthandelsutbyte inom regionen karaktäriseras av ömsesidighet. Detär likaså viktigt att regionens rika naturtillgångar inteexploateras på ett kortsynt sätt som kan skada den känsligaarktiska miljön. Det är bl.a. för att motverka sådana tendensersom regeringen i Kirkenesdeklarationen av den 11 januari 1992har betonat vikten av att arbeta för en hållbar utveckling iregionen.De nordiska regeringarna är, enligt vad utskottet erfarit,eniga om behovet att också av konjunkturskäl för närvarandeprioritera infrastrukturinvesteringar. Flera utredningar pågårför närvarande av möjligheten att påskynda sådana investeringarsom kan vara av gemensamt nordiskt intresse. Projekt påNordkalotten bedöms i detta sammanhang som värdefulla. I övrigtfår utskottet hänvisa till regeringens infrastrukturproposition1992/93:176 om investeringar i trafikens infrastruktur m.m.jämte behandling av denna (bet. 1992/93:TU35). Genominitiativ taget i trafikutskott anvisades 264miljoner kronor för att möjliggöra tidigareläggning avinvesteringar i trafikens infrastruktur under första halvåret1993 inom och ansvarsområden (bet.1992/93:TU38). Några av dessa investeringar rör projekt i övreNorrland.Utskottet noterar vidare att transport- ochkommunikationsministrar i deklarationen från sitt möte i Altaden framhållit infrastruktursatsningarnasbetydelse för ökat samarbete generellt inom regionen. Ideklarationen identifieras särskilt tre transportkorridorer(--/--/Ivalo--)som enligt ministrarna bör ges prioritet i kommande planering.Därmed får motion U603 (v) yrkandena 1 och 3 anses besvarade.I motion U656 (nyd) framhålls behovet av att demiljösatsningar som görs leder till reella förändringar ochkonkreta resultat. Svenska insatser bör inriktas på att maximeramiljöförbättringen per investerad krona. Det innebär, enligtmotionärerna, att svensk miljö förbättras genom attinvesteringar i reningsverk och anläggningar görs i iökad omfattning. I motionens yrkande 9 föreslås att de nordiskaländerna träffar en överenskommelse om att utse var sitt land iÖstersjöområdet till prioriterat projektland.Utskottet har i tidigare betänkanden om det nordiskasamarbetet och i betänkanden om internationella miljöfrågorframhållit vikten av att arbetet med förbättringar av Nordensoch miljö drivs vidare och samordnas. En lång radåtgärder har vidtagits på detta område. Inom detnordiska samarbetet intar miljöfrågorna en framträdande plats,vilket också framgår av den svenska delegationens berättelse.Utskottet noterar att de nordiska miljöministrarna vid sittmöte i inledde en diskussion om ennordisk miljöstrategi för åren 1994--1995.