bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Av dessa skäl anser föredragande statsrådet att en begäran omytterligare medel för att finansiera en förväntad svensk bidragsandel i kapitalpåfyllnad kan anstå till /95.Några medel föreslås därför inte under denna anslagspost.MotionenVänsterpartiet föreslår i motion U233 att skall lämnastill . I motiveringen hänvisar motionärerna till verksamhet. Dekritiserar regeringen för att vilja skära ned anslaget.UtskottetI propositionen redovisas att det pågår förhandlingar om en fjärdekapitalpåfyllnad till . Det årliga svenska bidraget beräknas komma attuppgå till . Regeringen bedömer det som sannolikt attikraftträdandet av den fjärde kapitalpåfyllnaden kommer att försenas.Med hänsyn härtill anser regeringen att det inte är nödvändigt att begäramedel för svenskt bidrag för /93. Utskottet vill understryka attregeringen räknar med att det för /95 kommer att föreliggamedelsbehov för att finansiera en svensk bidragsandel.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion U233 (v) yrkande 35.MiljöinsatserSammanfattning av propositionen (s. 95--97)En förbättring av miljösituationen och naturresurshushållningen i u-ländernamåste främst komma till stånd inom ramen för en nationell politik som främjarekonomisk utveckling och ett mer hållbart utnyttjande av naturresurserna samtbekämpar fattigdomen. En sådan politik i bör enligt propositionenstödjas genom ett utökat utvecklingssamarbete med i-länderna.Sverige verkade aktivt för att , handlingsprogrammet från om miljö och utveckling , skulle bli kostnadsberäknat ochaktionsinriktat. Överenskommelserna vid konferensen baserar sig på ett ökatutvecklingssamarbete mellan i- och . Vid konferensen undertecknades enkonvention för att hejda klimatförändringar och en konvention för att bevaraden biologiska mångfalden.Förutom stöd från i-länderna för att bidra till en allmän ekonomiskutveckling och bekämpning av fattigdomen behövs på miljöområdet dessutom olikariktade stödinsatser. Det behövs särskilda medel för att skall kunnadelta i globala åtgärdsprogram.I propositionen understryks att vad det framför allt gäller är att stödjau-länderna i deras ansträngningar att utveckla erforderlig inhemsk kapacitetför att utveckla bärkraftiga system för hushållningen med naturresurserna.Vidare behövs riktade biståndsinsatser inom sådana enskilda miljöområden somu-länderna särskilt prioriterar. Av betydelse i detta sammanhang blirkonventionen om ökenspridning och torka. Förhandlingar om denna påbörjas underår 1993.De internationella förhandlingarna om en avveckling av produktion ochanvändning av ozonnedbrytande ämnen, det s.k. Montrealprotokollet, avslutadesunder . En fond för att finansiera deltagande iavvecklingsprogrammet har upprättats. Det svenska bidraget till denna fonduppgår /93 till ca och lämnas via dennaanslagspost. En uppskattning av det aktuella behovet av resurser för dessaändamål visade att fonden behöver fördubblas. Det ligger i intresseatt bibehålla sin andel varför det enligt propositionen finns behov av ökadeinsatser.Under 1991 påbörjade den globala miljöfonden (GEF) sin verksamhet. Fondenfinansierar insatser genom , och med syfte att angripaglobala miljöproblem inom områdena klimat, biologisk mångfald, stratosfärisktozon och internationella vatten. Det svenska åtagandet till fonden uppgår för1992/93 till ca . kommer påfyllnadsförhandlingarför nästa treårsperiod att påbörjas.SIDA bereder under /93 inom ramen för detta anslag insatser omtotalt för stöd till olika internationella organisationersmiljöarbete i , bl.a. stödet till Mekongkommittén.I anslaget /93 fanns en beredskap för ekonomiska åtaganden som enföljd av överenskommelser inom UNCED för att skulle kunna medverka idet utvidgade och förstärkta internationella miljö- och utvecklingssamarbetet.Eftersom det tar att skapa multilaterala samarbetsformer är det ännuför tidigt med ytterligare åtaganden, och den ingående reservationen är såledesförhållandevis hög. engagemang i dessa frågor måste enligtpropositionen avspeglas i erforderliga budgetära resurser. Med hänsyn till denstora ingående reservationen och det beräknade behovet under budgetåret kandock anslaget /94 tillfälligtvis reduceras.I propositionen föreslås ett bidrag om totalt /94.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U250 föreslås en höjning av detsvenska bidraget med till internationella miljöinsatserutöver regeringens förslag. Motionärerna kritiserar regeringen och anser attden behandlade miljöfrågorna summariskt och ytligt.De påpekar att regeringen föreslår en minskning av anslaget från 155 till 45miljoner kronor, detta trots det vid uttalade behovet av ökadesatsningar.Av budgetskäl föreslås i motion U235 (nyd) en sänkning av bidraget med 20miljoner kronor.UtskottetUtskottet har i det föregående (s. 46 f.) ingående behandlat miljöområdet idet svenska biståndet. Därvid har utskottet bl.a. redovisat vad som från svensksida görs för att följa upp det handlingsprogram som antogs vidRio-konferensen.Utskottet påpekar också att de internationella organisationernas genomförandeav av nödvändighet är tidskrävande. Enligt svensk uppfattning börhuvudprincipen vara att miljöaspekterna arbetas in i den reguljäraprogramverksamheten, vilket kräver förberedelser och noggrannhet.Med hänsyn till att det tar tid att skapa multilaterala samarbetsformer ärdet enligt propositionen för tidigt med ytterligare åtaganden. Regeringenbedömer att den ökade miljömedvetenheten inom FN-systemets ordinarie verksamhetkommer att medföra krav som måste tillgodoses inom ramen för anslaget. Sverigesengagemang i dessa avspeglas därmed i erforderliga resurser.Mot här angiven bakgrund tillstyrker utskottet regeringens medelsförslagoch avstyrker alltså motionerna U235 (nyd) yrkande 2 (delvis) och U250 (s)yrkande 16. Det framhålls att den ingående reservationen är förhållandevis hög.Enligt vad utskottet inhämtat uppgår den till 100 miljoner kronor.Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF)Sammanfattning av propositionen (s. 97--98)IPPF är ett samarbetsorgan för nationella familjeplaneringsorganisationer ochden största enskilda organisation som får svenskt stöd inom befolkningsområdet.Verksamheten är huvudsakligen inriktad på att främja familjeplanering i ordetsvida mening. Detta innebär att man både vänder sig till kvinnor och män och sertill den ekonomiska och sociala miljö inom vilken människor verkar. Att främjafamiljeplanering som en mänsklig rättighet är organisationens främsta mål.Sverige är en stor givare till IPPF och svarar för av IPPF:s budget.Stödet kanaliseras via SIDA.MotionernaI motion U233 (v) föreslås att bidraget till IPPF höjs med 7 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Enligt motion U235 (nyd) skall bidraget minskas med iförhållande till regeringens medelsförslag.UtskottetDet i propositionen föreslagna bidraget till IPPF om 89 miljoner kronorinnebär att bidraget minskas med i förhållande tillinnevarande budgetår. står dock alltjämt för en väsentlig del av IPPF:sbudget.Utskottet godtar regeringens förslag och avstyrker motion U233 (v) yrkande 36om en höjning av bidraget. Förslaget i motion U235 (nyd) yrkande 2 (delvis) omen kraftig minskning av bidraget avstyrks likaledes.Multilaterala biträdande experter m.m.Sammanfattning av propositionen (s. 98--99)utnyttjas främst för rekrytering, utbildning och finansieringav biträdande experter ()inom internationella organisationer, främst inom FN-systemet. Tjänstgöringenkan ske såväl i fält som på huvudkontor. Under innevarande budgetår är ettnittiotal svenska biträdande experter anställda. De som rekryteras erbjudsmöjlighet till arbete i en internationell organisation under maximalt fyra år.Fördelningen av tjänster inom organisation och geografiskt område fastställs avSIDA i samråd med UD.Vissa FN-organ ha givits möjlighet att rekrytera biträdande experter ochvolontärer från med svensk finansiering. Det är angeläget att ävenu-länder på detta sätt ges möjlighet att utveckla sin resursbas.En mindre del av anslagsposten ställs till förfogande för universitet ochinstitutioner i Sverige.SIDA beviljades /93 medel för förstärkning av sin kapacitetatt rekrytera svenskar till tjänstgöring på hög- och mellannivå iinternationella organisationer. Medel för detta föreslås ges utrymme även ibudgeten 1993/94.MotionenI motion U235 (nyd) föreslås av budgetskäl en kraftig neddragning av anslaget-- totalt -- i förhållande till medelsberäkningen ipropositionen.UtskottetEnligt propositionen har biträdande experter och volontärer efter sintjänstgöring en fördjupad kunskap i multilaterala utvecklingsfrågor och utgördärigenom en viktig resursbas för biståndet. Programmet har således viktigalångsiktiga konsekvenser för den svenska resursbasen.Det i propositionen föreslagna anslaget om för budgetåretinnebär en minskning med i förhållande till innevarandebudgetår. En så kraftig minskning av anslaget som motionärerna föreslår skullei praktiken få oacceptabla konsekvenser.Utskottet tillstyrker regeringens medelsförslag. Härmed avstyrks motion U235(nyd) yrkande 2 (delvis).FN:s aktioner för fred och återuppbyggnadSammanfattning av propositionen (s. 99)I föregående budgetproposition föreslog regeringen inrättandet av ettsärskilt anslag för FN:s civila insatser för fred och återuppbyggnad. Dessainsatser ingår i FN:s fredsbevarande operationer, som varit i huvudsakmilitärt inriktade. FN har emellertid i utvecklingsländer kommit att inkluderaåtgärder för att främja demokratisering och få i gång civil utveckling inomramen för de fredsbevarande operationerna. Sådana åtgärder spelar en avgöranderoll för att möjliggöra långsiktig utveckling. De senaste årens utveckling iländer som , och det visar också på viktenav att FN:s fredsbevarande operationer sker i nära samband med humanitäraprogram för att nå krigets offer med nödhjälp. Det nyinrättade anslaget harvisat sig utgöra ett flexibelt sätt att stödja FN i dess strävan att bredda defredsbevarande operationerna i utvecklingsländerna.Användande av medel under denna delpost får ske i de länder vilka enligtOECD:s biståndskommitté (DAC) definieras som . Undantagsvis böranslagsposten även kunna utnyttjas för liknande insatser i ESK:s regi. /94 beräknas ett belopp om 150 miljoner kronor.Sammanfattning av motionernaI motion U250 (s) föreslås ett anslag om för FN:sinsatser för fred och återuppbyggnad. Förslaget innebär en minskning med 50miljoner kronor i förhållande till regeringens medelsberäkning. Motionärernaanför att en kraftig ökning av ambitionerna och insatserna är motiverad. Demenar att frågan om den framtida finansieringen av dessa insatser närmare börutredas.I motion U235 (nyd) föreslås ett i förhållande till regeringens förslagkraftigt reducerat anslag om . Motionärerna anser attSverige inte har råd med ett kraftigt ökat anslag till dessa insatser.Enligt motion U233 (v) bör FN:s fredsbevarande operationer och ESK-insatserfortsättningsvis finansieras från försvarsanslaget.UtskottetUtskottet vill understryka vikten av att FN:s fredsbevarande operationer skeri nära samband med humanitära program för att nå krigets offer med nödhjälp.Det är troligt att behovet av insatser av detta slag kan komma att öka under denärmaste åren. Enligt propositionen har anslaget visat sig utgöra ett flexibeltsätt att stödja FN i dess strävan att bredda de fredsbevarande operationerna iutvecklingsländerna.Den i propositionen föreslagna anslagsökningen innebär enligt vad utskottetinhämtat inte en aktivitetsökning. Redan under innevarande budgetår uppgårbudgeterade medel till . Dessa medel har finansierats viaanslagen Övriga multilaterala insatser och FN:s aktioner för fred ochåteruppbyggnad. Förslaget i propositionen innebär att samtliga medel för dettaändamål samlas på ett anslag.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet regeringensmedelsberäkning och avstyrker motionerna U235 (nyd) yrkande 2 (delvis) och U250(s) yrkande 22.Beträffande frågan om finansieringsformerna för FN:s fredsbevarandeoperationer vill utskottet erinra om förslaget i budgetpropositionen omöverförande av medel för fredsbevarande verksamhet (anslaget B9) frånFörsvarsdepartementets till huvudtitel.Utskottet avstyrker motion U233 (v) yrkande 26.Övriga insatserSammanfattning av propositionen (s. 99--103)Under denna delpost finansieras bidrag till ett stort antal organsationer,program, seminarier och andra internationella aktiviteter som främjarinternationell samverkan och utveckling.Extra insatser genom internationella organisationer kan av en rad olika skälvisa sig vara angelägna under pågående budgetår. Under denna anslagspost medgesett visst utrymme för att möta sådana behov. Vidare utgår under denna delpoståterkommande bidrag till vissa internationella organisationer som bedriver enangelägen verksamhet men där beloppen är relativt blygsamma. Under budgetåret1993/94 planeras bidrag till bl.a. följande organisationer.Internationella rödakorskommittén ()FN:s boende- och bebyggelsecenter (HABITAT)för kvinnor (UNIFEM)IPDC (Internationella programmet för kommunikationsutveckling)Medel för internationellt handikappbiståndGemensamma fonden för råvarorNordiska Unicef-kommitténNordiska AfrikainstitutetFond för kapacitetsuppbyggnad i för vissa personal- ochadministrationskostnader i samband med att FN-stipendiater tas emot i SverigeKostnader för upprättande av ett WHO-universitet i medicinsk teknologi.I propositionen lämnas följande upplysning om UNIFEM. FN:s utvecklingsfondför kvinnor (UNIFEM) verkar som en självständig FN-enhet i samarbete med UNDP.Kvinnofondens verksamhet är inriktad på att främja kvinnors tillgång tillutbildning, krediter, information och teknologi. En viktig strategi är attutveckla metoder för att integrera kvinnoaspekter i utvecklingsarbetet. Underår 1991 medverkade UNIFEM till att FN publicerade den första samladepublikationen med statistik och trender om världens kvinnor. Uppföljningen avFN:s konferens om miljö och utveckling är en viktig uppgift för /92 utgick stöd om till UNIFEM.Sammanfattning av motionernaFörslaget i motion U275 (s) går ut på att bidraget till UNIFEM skallförstärkas. Som skäl härför anför motionärerna bl.a. följande. Tre fjärdedelarav jordens flyktingar är kvinnor och barn. Kvinnor på flykt och kvinnor iflyktingläger har alltså ofta ensamma huvudansvar för sina splittrade familjer.De flyktingläger de hamnar i administreras dock ofta av män, och det har visatsig att dessa tenderar att missgynna de ensamstående kvinnorna och i ställetprioritera män vid utdelning av identitetskort, matransoner, medicin. uppmärksammats av UNIFEM som genom sina insatser arbetarför att kvinnor i flyktinglägren skall få en rättvis del av resurserna.UNIFEM:s erfarenheter visar att kvinnorna i flyktinglägren är en resurs,snarare än en börda. UNIFEM har tillsammans med flyktingkvinnorna initieratprojekt som ger arbete och inkomster.I motion U235 (nyd) föreslås att anslaget till Övriga insatser skall minskasmed 70 miljoner kronor.UtskottetI propositionen beräknas för delposten Övriga insatser ett belopp om 96miljoner kronor vilket innebär en minskning med iförhållande till innevarande budgetår. Av propositionen framgår bl.a. att ettstort antal organisationer och internationella aktiviteter som främjarinternationell samverkan och utveckling får bidrag från denna anslagspost.I propositionen redovisas att diskussioner med WHO pågår om möjligheterna attinrätta ett WHO-universitet i medicinsk teknologi i . Dessa diskussionerkommer enligt propositionen att fortsätta. Vidare meddelas att regeringen ärberedd att föreslå ett svenskt ekonomiskt stöd för att skallkunna etableras i liksom för delfinansiering av driften.Förslaget i motion U275 (s) syftar till att bidraget till FN:sutvecklingsfond för kvinnor, UNIFEM, skall höjas. Även i motion A811 (c)framhålls UNIFEM:s viktiga insatser. Något konkret yrkande beträffande fondenförs dock inte fram.UNIFEM har en betydelsefull roll för att kvinnans medverkan och ställninguppmärksammas i programplaneringen i andra multilaterala program. Under de som fonden varit verksam har den tagit olika initiativ för att sökaförbättra kvinnors livsvillkor. UNIFEM:s långsiktiga uppgift består i att gekvinnor tillgång till utbildning, krediter, marknader, information ochteknologi. UNIFEM verkar för att kvinnor skall inkluderas i utvecklingen påalla nivåer. Det svenska bidraget till UNIFEM har uppgåtttill fyra miljoner kronor.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att UNIFEM:s verksamhet ärviktig och att det är angeläget med ett förstärkt stöd till organisationen.Enligt utskottets mening bör regeringen överväga att höja det svenska bidragettill UNIFEM.Vad utskottet här anfört med anledning av motion U275 (s) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Vad avser medelsberäkningen till delposten Övriga insatser tillstyrkerutskottet regeringens förslag. Motion U235 (nyd) yrkande 2 (delvis) avstyrkssåledes.Medelsanvisningen under anslaget C 1 m.m.Regeringen föreslår till Bidrag till internationella biståndsprogram ettanslag för budgetåret på 3 . Förslaget innebär en minskning avanslaget med ca 418 miljoner kronor.De förslag i den socialdemokratiska partimotionen U250 rörande olikaanslagsposter som utskottet behandlat i det föregående innebär en minskning avanslaget med till totalt 3123400000kr.I motion U235 (nyd) yrkande 3 föreslås att anslaget minskas med1365404000 kr till totalt 1783000000kr.Vänsterpartiets förslag i motion U233 under olika anslagsposter vilkabehandlats i det föregående innebär en höjning av anslaget med 179 000 000 krtill totalt 3327000000kr.Med anledning av vad utskottet anfört tidigare tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna U233 (v) ochU250 (s), båda i berörda delar, samt motion U235 (nyd) yrkande 3.Utskottet har i det föregående redogjort för de av regeringen förordaderiktlinjerna för multilateralt utvecklingssamarbete för redovisade gjordautfästelser. Utskottet lämnar regeringsförslagen utan invändning. Medhänvisning till vad utskottet anfört i det föregående föreslår utskottet attriksdagen bemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden ochutbetalningar som förordas i propositionen.Utskottet avstyrker således motion U235 (nyd) yrkandena 1 och 2 (delvis).Bilateralt utvecklingssamarbetePropositionen s. 104--156Enligt propositionen förblir det långsiktiga landprogrammerade biståndetgenom SIDA stommen i det bilaterala utvecklingssamarbetet. har detöver åren skett en successiv förskjutning från landramsbaserat bistånd tillövrigt bistånd, såsom katastrofinsatser, stöd till demokratisering,miljöbistånd, särskilda kvinnoinsatser, regionala insatser ochskuldlättningsåtgärder. Biståndet har också breddats för att inbegripa insatsergenom SAREC, BITS och . Landramarnas storlek ger således inte längreen rättvisande bild av det sammanlagda biståndet till ett samarbetsland.Landramar som programmeringsmetod för bistånd har sina fördelar. Enlångsiktig planering av insatserna till ett samarbetsland är nödvändig såvälför biståndsadministrationen hemma som för mottagaren. Över åren har dock ävennackdelarna med ett sådant bundet planeringssystem blivit allt mer uppenbara.Regeringen har kunnat notera hur de ointecknade reservationerna till någrasamarbetsländer har ackumulerats år utan att tas i anspråk.Förklaringen till detta kan sägas vara att biståndsprogrammen inte varitutformade så att det varit möjligt att anpassa insatserna till en förändradpolitisk och ekonomisk situation. Det har heller inte alltid varit önskvärt dådet skulle ha kunnat innebära en olycklig ryckighet inom programmen.Ett alternativt system skulle kunna fungera så att om det visar sig att ettsamarbetsland under ett budgetår inte kan utnyttja de budgeterade medlen såflyttas dessa över till ett annat land inom samma region. Med ett sådant systemkan medlen utnyttjas mer effektivt. Stora reservationer behöver inte uppstå.Den av regeringen tillsatta översynen rörande styrning och samordning avbiståndet berör bl.a. denna problematik, varför regeringen får anledningåterkomma till frågan i annat sammanhang.SIDA har fastställt nya principer och riktlinjer förimportstöd, vilka presenterats för regeringen i särskild skrivelse. Principernaföreslås gälla beredning, genomförande och uppföljning av importstöd såväl inomlandramarna under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA som inomanslaget C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten 8. Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder. Regeringen stöder dessa nya principer,som innebär att importstöd skall behandlas som en form av programbistånd, dvs.ett stöd till ett ekonomiskt reformprogram, som normalt genomförs tillsammansmed och . Importstöd lämpar sig väl för att befrämjautvecklingen av marknadsekonomi och den privata sektorn i mottagarlandet, underförutsättning att det inte kombineras med subventioner eller centralstyrdvalutafördelning. Importstöd bör därför kanaliseras genom marknadsbaseradevalutafördelningssystem. Eftersom tanken med importstöd är att ge ett frittvalutastöd bör, som SIDA framhåller, inte importstödet i förväg styras tillvissa varor, sektorer eller mottagare.Utifrån dessa nya riktlinjer för importstödet kan det te sig rationellt attdet importstöd som ryms inom landramarna bryts ut och slås samman med detbetalningsbalansstöd som utgår via anslaget C 3. Andra biståndsprogram till engemensam anslagspost. Det är i stort en och samma länderkrets som kommer ifråga för dessa stödformer. Betalningsbalansstöd inom C3-anslaget kan dockäven ges till icke programländer. En samlad anslagspost skulle underlätta ensammanhållen policy för allt betalningsbalansrelaterat stöd som enenhetlig beredning och därav följande samordningsvinster skulle uppnås. Attimportstödet lyfts ut ur landramarna får för ett par länder stora konsekvenser.Det gäller i första hand , men även , , ,och . För att inte störa pågående samarbete bör därför en sådanomläggning ske successivt i takt med att samarbetsavtalen förnyas.I budgetpropositionen 1991/92:100 bilaga 4 framhöll regeringen att vissaprogramländer har en ekonomisk bas som öppnar möjligheterna att utveckla ettsamarbete i nya former utanför landramssamarbetet genom SIDA. I syfte attfrämja ett sådant bredare samarbete avsattes för och 5miljoner kronor vardera och för . Också beträffandeIndien konstaterades att sådana förutsättningar förelåg även om inga särskildamedel avsattes. Medlen var avsedda för BITS och verksamheter inämnda länder. Detta initiativ har slagit väl ut. Ifrågavarande länder haruttryckt intresse för samarbete inom områdena flygsäkerhet, transport ochkommunikation, kartering av naturresurser, vattenfrågor och miljö samtenergibesparing och kraftutvinning. Vid utgången av /92 hadeBITS beslutat om stöd på nära för tre insatser i Namibiaresp. Samarbetet kommer att utvidgas under det kommande året.Kostnaderna för insatserna täcks inom resp. myndighets ordinarie anslagspost.Skulle ytterligare medelsbehov uppstå bör dessa enligt propositionen kunna tasur anslaget C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten 7. Projektbistånd tillvissa länder.UtredningarUnder har en översyn gjorts av biståndssamarbetet med (SOU1992:124). Utredningen kommer att remissbehandlas. Vidare har en studie gjortsav möjligheterna att vidga det svenska biståndssamarbetet i . Dennastudies resultat behandlas under avsnittet Asien.Som tidigare anförts avser regeringen tillsätta en särskild utredning för attundersöka möjligheterna av bistånd till politiska partier.En utredning pågår om förutsättningar för att inrätta ett internationelltfristående . Utredningens rapport förutsesföreligga i maj 1993.Utredningen för utveckling (SOU 1991:74) presenteras under avsnittetom tekniskt samarbete och u-krediter genom Beredningen för tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS).En översyn av styrnings- och samarbetsformer inom biståndet har ocksåverkställts .