bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Det gäller särskilt i syfte att finna metoder att stödjaoch underlätta mottagarländernas förändring i riktning mot marknadsekonomi.En annan stor ÄIV-insats gäller, enligt propositionen, befolkningsfrågor --inte minst då frågor om kvinnors och barns situation.Enligt föredragande statsråd finns det skäl att göra vissa omprioriteringarunder anslagsposten till förmån för insatser som avser handikappade, kvinnor,stöd till förvaltningsutveckling i mottagarländerna samt befolkningsfrågor istort.Utskottet konstaterar att beslut om fördelning av medel för olika ändamålinom Särskilda program fattas av regeringen efter förslag från SIDA.Utskottet noterar att de prioriteringar som framgår av propositionen liggerväl i linje med utskottets tidigare uttryckta önskemål. Detta gäller särskiltkvinno- och befolkningsfrågor.Utskottet har, vad avser kulturbistånd, inhämtat att efterfrågan under senareår varit stor. Medel under denna anslagspost har tillåtit attfinansiera insatser som inte uppmärksammats i andra sammanhang. Som exempel kannämnas stöd till bevarandet av den unika och levande swahilikulturen i denkenyanska staden och etablerandet av ett ljudarkiv för traditionell musikoch folksagor i Zambia.Anslagen till kultur och massmedia inom ÄIV uppgick /91 till22,, 1991/92 till och 1992/93 till 35miljoner kronor. Enligt utskottets uppfattning är denna utveckling välmotiverad.Därmed får motion U250 (s) yrkande 35 anses besvarad.Riktlinjer för utvecklingssamarbete med SIDA, bemyndigande för regeringenm.m.MotionernaI motion U234 (nyd), yrkande 1, hemställs att inte godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbete genom SIDA som regeringen förordat utan istället antar de riktlinjer för bilateralt bistånd som förordas i motionen. Deriktlinjer som förordas är prioritering av kunskapsöverföring ochkompetensutveckling, främjande av investeringsbehov genom u-krediter samtavveckling av landramsbaserat bistånd.I motion U234, yrkande 2, krävs att inte bemyndigar regeringen attgöra de utfästelser som regeringen förordat.UtskottetI propositionen redovisas regeringens förslag till riktlinjer förutvecklingssamarbete genom SIDA. Innebörden av förslaget har redovisatstidigare i detta betänkande. Utskottet ansluter sig till regeringens förslagtill riktlinjer.Därmed avstyrks motion U234 (nyd) yrkande 1.Med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregående föreslår utskottetäven att bemyndigar regeringen att göra de utfästelser, åtaganden ochutbetalningar som förordats i propositionen.Utskottet avvisar således motion U234 (nyd) yrkande 2.Medelsanvisning under anslaget C 2 m.m.MotionernaRegeringen föreslår till C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA ettreservationsanslag för /94 på 6 702 000 000 kr.De förslag i den socialdemokratiska partimotionen U250 (s) rörande olikaanslagsposter som utskottet behandlat i det föregående uppgår totalt till6 812 000 000 kr.I motion U234 (nyd), yrkande 3, krävs att till Utvecklingssamarbetegenom SIDA för /94 anvisar 4156000000kr mindre än vadregeringen föreslagit eller 2546000000kr.Vänsterpartiets förslag i motion U233 (v) under olika anslagsposter, vilkabehandlats i det föregående, uppgår totalt till 7677000000kr.UtskottetMed anledning av regeringens proposition föreslår utskottet atttill reservationsanslag C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA för budgetåret1993/94 anvisa 6699500000kronor.Utskottet avstyrker motionerna U233 (v) och U250 (s), båda i berörda delar,samt motion U234 (nyd) yrkande 3.Utskottet har tagit del av vad som i propositionen anförts omkunskapsuppbyggnad i det fransktalande och av propositionens redovisningav Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer.C 3. Andra biståndsprogramPropositionen1991/92 Utgift 2 004 251 997 Reservation 1 195 911 9101992/93 Anslag 2 114 500 0001993/94 Förslag 1 804 500 000Tabell 5 Andra biståndsprogram budgetåren 1992/93--1993/94 (mkr)50>U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)PropositionenSAREC har inkommit med en fördjupad anslagsframställning avseende de trekommande budgetåren (1993/94--1995/96) i vilken föreslås en väsentlig höjningav ambitionsnivån i forskningsbiståndet, från 1992/93 till600 /96. Till framställningen har bifogats enutredning, "Att äga, utveckla och förvalta kunskap--Bistånd till universitet iu-länder", vilken genomförts gemensamt av SAREC och SIDA.SAREC föreslår i anslagsframställningen bl.a. en ändring av målparagrafen isin instruktion för att därmed klarare få uttryckt forskningsbiståndets bådaverksamhetsmål, nämligen att stärka forskningskapacitet och attfrämja utvecklingsinriktad forskning.Föredragande statsråd instämmer i SAREC:s analys bl.a. av forskningens ochkunskapsutvecklingens betydelse för långsiktiga utveckling. Hanframhåller särskilt att SAREC:s stöd till forskning med inriktning på frågor omdemokrati och mänskliga rättigheter bör öka. Han konstaterar också attu-länderna ofta karakteriseras av svagt utvecklade mekanismer för atttillvarata och omsätta forskningskunnande och forskningsresultat i praktisktillämpning, vilket bör beaktas vid utformningen av SAREC:s insatser. De kravpå ökade resurser som dessa insatser föranleder bör finansieras genomomprioriteringar i SAREC:s övriga verksamhet.I propositionen föreslås en medelsram om , vilket är enminskning med . En utförligare motivering återfinns ipropositionen på s. 160--161.MotionernaI motion U233 (v), yrkande 57, föreslås att anslaget till SAREC sätts till600 , vilket är vad myndigheten äskat. SAREC:s verksamhet bedömssom mycket angelägen.I motionerna U14 (kds, fp) och U15 (fp, c), vilka väckts med anledning avproposition 1992/93:170, yrkas att medel för forskning om demokrati ochmänskliga rättigheter avsätts inom ramen för de medel som föreslås för svensku-landsforskning med vardera till SAREC ochHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet ().UtskottetUtskottet delar såväl propositionens som motionärernas uppfattning attSAREC:s verksamhet är angelägen. Vad gäller medelsförslaget ansluter sigutskottet emellertid till budgetpropositionens förslag.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 57.I motionerna U14 (kds, fp) och U15 (fp, c) yrkas att medel avsätts förforskning om demokrati och mänskliga rättigheter.Utskottet menar att denna forskningsinriktning är angelägen och av betydandeintresse. konstaterar utskottet att demokratiforskning har en mycketlång tradition, inte minst inom ämnet statsvetenskap. Också vad gäller områdetmänskliga rättigheter finns det en etablerad forskningstradition, framför alltinom ramen för ämnet folkrätt.Det av motionärerna föreslagna beloppet, tillsammans ,motsvarar av de medel för u-landsforskning i som föreslås i åretsbudgetproposition. Enligt utskottets mening finns det inte anledning attspecialdestinera medel från biståndsbudgeten till . Utskottet är vidare avden uppfattningen att, då fråga om medel för demokratiforskning och forskningom mänskliga rättigheter uppkommer, sedvanlig prövning i konkurrens görs inomramen för SAREC:s svenska, eller i förekommande fall, internationella program.Därmed avstyrks motionerna U14 och U15.Tekniskt samarbete och u-krediter genom Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)PropositionenBITS har för /94 inkommit med en förenkladanslagsframställning, vilken är sammanfattad på sidorna 161--162 ipropositionen.Regeringens förslag för /94 är att 304,5 miljoner kronoranslås till tekniskt samarbete (en minskning med ) och 400miljoner kronor anslås till u-krediter (också en minskning med 20 miljonerkronor). Regeringens överväganden återfinns på sidorna 162--163 ipropositionen.I anslutning härtill redovisas också betänkande,Krediter för utveckling (SOU 1991:74), samt de remissynpunkter och övervägandenfrån ansvarigt statsråd som det föranlett.I december 1990 tillkallade dåvarande biståndsministern med uppdrag att se över kreditinstrumentets roll i det svenskabiståndet. Utredningsman var förre chefen för för industriellt samarbetemed , . I utredningens referensgrupp deltog som sakkunnigariksdagsledamöterna har prioriterat frågor som gäller motiven för att behålla ettkreditinstrument i biståndet. Effekterna av bindningen av u-krediterna tillsvenska leveranser har granskats och utvärderats. Förutsättningarna har prövatsför att bredda kretsen av mottagarländer för att därmed ge kreditgivningen enklarare låginkomstprofil. Det nuvarande u-kreditsystemet har utvärderats uradministrativ/teknisk synvinkel. Utredningen sammanfattas i propositionen på s.164--167.Flertalet remissinstanser är positiva till att bibehålla ett kreditinstrumenti biståndet. En sammanfattning av deras synpunkter i olika delfrågor återfinnsi propositionen på s. 167.Också föredragande statsråd delar utredarens uppfattning att visst slag avutvecklingssamarbete bör ske i form av krediter. Hans ställningstagandenredovisas på s. 167--169 i propositionen. Det kan noteras att statsrådet, bl.a.mot bakgrund av de pågående internationella diskussionerna, anser att någragenomgripande ändringar av u-kreditsystemet ej bör göras.Statsrådet konstaterar också att frågan om införande av ettanslagsfinansierat biståndskreditsystem som komplement till ett marknadsbaseratu-kreditsystem kräver fördjupad prövning. Han avser att under innevarandebudgetår låta analysera för- och nackdelar med införandet av ett sådant system.Härvid kommer också förslaget om obundna krediter vid samfinansiering medmultilaterala finansieringsinstitutioner att belysas. Avsikten är även attytterligare analysera konsekvenserna för det svenska u-kreditsystemet av de nyareglerna för u-krediter inom den s.k. consensus-överenskommelsen.MotionernaI motion U214 (fp) föreslås att utbetalningen av u-krediter till avbrytsfrämst på grund av den dåliga människorättssituationen i landet. Bistånd börinte ges till länder där de mänskliga rättigheterna systematiskt kränks och därdet inte finns någon ljusning i sikte.I motion U227 (s) framhålls de positiva effekterna av u-kreditsystemet.Motionären redovisar en rad skäl för kreditfinansiering, bl.a. vad avserinfrastruktur, och han konstaterar att u-kreditgivningen utgjort ettkompletterande instrument till annat svenskt bistånd. U-kreditsystemet hargivit vidare u-landspolitiska effekter än dem som hänför sig till den direktau-kreditgivningen.I motion U233 (v), yrkande 58, kräver motionärerna att u-krediterna slopasenär de utgör en dålig, bunden form av bistånd. Dessutom, säger de, tillämpasuppenbarligen inte de biståndspolitiska målen vid u-kreditgivningen. ,och anförs som exempel.I motion U233 (v), yrkande 59, krävs att beslutar avslå regeringensförslag att till u-krediter anslå 400 000 000 kr.I motion U250 (s), yrkande 31, föreslås att anslås föru-krediter genom BITS. Detta innebär mindre än vadregeringen föreslår. Tillsammans med den ointecknade reservationen kommer detlikväl att innebära ett betydande åtagandeutrymme. U-krediterna gårdefinitionsmässigt till kreditvärdiga länder, som vanligen har en bättreekonomisk och social situation. De nya internationella consensus-reglerna fördessa krediter kommer att begränsa deras verksamhetsfält.I yrkande 32 i samma motion föreslås för teknisktsamarbete genom BITS, vilket är lägre än regeringensförslag.I motion U604 (fp), yrkande 4, anförs att varken bör lämna bidrageller u-krediter till den indonesiska staten, mot bakgrund av brotten mot demänskliga rättigheterna i . bör också, enligt yrkande 5,verka för att Nordiska investeringsbanken (NIB) går ur givarkonsortiet förIndonesien (CGI) om banken inte kan ställa krav på efterlevnad avmänskliga rättigheter.Enligt motion U605 (fp), yrkande 2, bör inget bistånd gå till sålänge som landet inte följer FN:s beslut avseende konflikten i innebörd har motion U631 yrkande 1 (v).I motion U624 (c), yrkande 2, säger motionärerna att inte bör genågra u-krediter till mot bakgrund av landets bojkott av FN:s fredsplanmen också med tanke på det antal brott mot de mänskliga rättigheterna som skeri landet. bör, på samma sätt som EG, frysa bidrag till Marocko.I motion U611 (v), yrkande 5, föreslås att i Nordiska ministerrådetverkar för att Nordiska utvecklingsfondens kreditgivning till Indonesienstoppas, mot bakgrund av människorättsbrotten. Enligt yrkande 6 bör regeringenanvända sin observatörsstatus i CGI för att ta upp kränkningar avmänskliga rättigheter samt verka för att den internationella kreditgivningenkopplas till efterlevnad av FN:s resolutioner om Östtimor.I motion U634 (c), yrkandena 1 och 2, föreslås att bör verka för ettstopp för den Nordiska utvecklingsfondens krediter till . Svensktbistånd (bilateralt och u-krediter) med den indonesiska staten som mottagare,bör på grund av ockupationen av och de omfattande kränkningarna avmänskliga rättigheter, inte komma i fråga. Även Nordiska investeringsbankens(NIB) projektinvesteringslån till bör stoppas.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens medelsförslag vad avsertekniskt samarbete genom BITS.Därmed avstyrks motion U250 (s) yrkande 32.I motion U227 (s) framhålls de positiva effekterna av u-kreditsystemet. Imotion U233 (v), yrkande 58, kräver däremot motionärerna att u-krediternaslopas enär de utgör en dålig, bunden form av bistånd.Utskottet konstaterar att u-krediterna, liksom för övrigt det tekniskabiståndet, genom BITS är bundna så till vida att kontrakt med svensk partfinansieras. Detta hindrar dock inte att importinnehållet i aktuella produkterkan vara betydande. I propositionen föreslås att reglerna för BITSu-kreditgivning ändras så att utländska komponenter tillåts isvenska företags leveranser. Vidare förutskickas att möjligheterna att utfästaobunden finansiering vid samfinansiering med multilaterala utvecklingsbankeroch SIDA skall prövas.Det kan vidare noteras att u-kreditsystemet är utformat med sikte på att deur konkurrenssynpunkt snedvridande effekterna skall minimeras. Av centralbetydelse därvidlag är att gåvoelementet kommer u-landet och inte detlevererande företaget till del.Utskottet konstaterar att det i propositionen sägs att visst slag avutvecklingssamarbete bör ske i form av krediter. U-kreditsystemet utgör därvidett lämpligt instrument. Hittillsvarande u-kreditgivning visar på betydande ochvaraktiga utvecklingseffekter. bör i internationella fora verka för englobal avbindning av biståndet. Innan betydande framsteg uppnåtts på dettaområde bör behålla bindningen i u-kreditsystemet.Därmed betraktar utskottet motion U227 (s) som besvarad.Utskottet anförde i förra årets betänkande om det internationellautvecklingssamarbetet (bet. 1991/92:UU15) att det inte delar uppfattningenatt systemet med u-krediter i det svenska biståndet bör slopas. Utskottetframhöll även att u-kreditgivningen omfattas av de svenska biståndspolitiskamålen. Utskottet vidhåller dessa uppfattningar.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 58.Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionens förslag till medelsramför u-krediter.Därmed avstyrks motion U250 (s) yrkande 31 och motion U233 (v) yrkande 59.I anledning av motion U214 (fp) konstaterar utskottet att den tidigare mycketstarka utvecklingen av de svensk-kinesiska förbindelserna bröts i och medhändelserna på Den (Tian-An-Men). Dessa händelserföranledde och övriga OECD-stater -- med undantag för -- attavbryta biståndssamarbetet med Kina.I likhet med övriga berörda OECD-stater har sedermera återupptagitvisst biståndssamarbete med . Detta skedde efter samråd i utrikesnämnden.Ett skäl till att biståndsrelationerna återupptagits är uppfattningen attisolering ej gagnar de mänskliga rättigheterna i det avskärmade landet, någotsom också påpekas i motionen.Därmed avstyrks motion U214 (fp).Även i motion 604 (fp) yrkande 4 anförs att brott mot mänskliga rättigheterbör utgöra hinder för u-krediter, i detta fall till . Motionärenanser att inte heller bör lämna andra former av bidrag.Utskottet har i betänkande 1992/93:UU3 behandlat frågan om mänskligarättigheter i . Utskottet konstaterade därvid sammanfattningsvis attsituationen beträffande de mänskliga rättigheterna i som helhet,liksom på , i och på motiverar fortsatt svenskt ochinternationellt engagemang. Utskottet anförde också, att det utgår ifrån attregeringen även framgent, inom ramen för FN och i de bilaterala kontakterna,kommer att verka för att demokrati och mänskliga rättigheter skall respekteras.Av budgetpropositionen framgår att det ej är aktuellt attbevilja någon u-kredit.Sverige har på andra områden utvidgat kontakterna med . Sålunda harexempelvis den indonesiske handelsministern avlagt besök hos sin svenskamotsvarighet. Statsrådet genomförde ettofficiellt besök i , och utrikesminister var i början avdetta år i Jakarta.Utöver kontakterna bl.a. på det politiska området existerar visstutvecklingssamarbete. Sålunda har SIDA just beslutat om ett bistånd till detindonesiska rättshjälpsinstitutet (LBH), och BITS finansierar ett begränsattekniskt samarbete på miljövårdsområdet.Sverige bidrar också till multilateralt bistånd till . På nordisknivå tar sig detta uttryck i att Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiskautvecklingsfonden (NDF) driver ett viktigt skogsvårdsprojekt i landet meddanskt, finskt och svenskt deltagande. Både NIB och NDF följer samma policy somgäller för motsvarande multilaterala organ.Indonesien har, vilket inte minst omvittnats av , kunnat uppvisaen i vissa stycken påtaglig ekonomisk och social utveckling och en framgångsrikkamp mot fattigdom och befolkningskris. Trots att många länder, däriblandEG-staterna, engagerat sig i och haft synpunkter på människorättsläget haringet land därför avbrutit sitt bistånd till Indonesien.Utskottet konstaterar att observatörskap i Världsbankensgivarkonsortium (CGI) ger möjlighet att följa diskussionen mellan givare tillIndonesien, bl.a. om demokrati- och människorättsförhållanden. Däremot gerendast ett observatörskap ingen möjlighet att driva frågor.Utskottet upprepar att det utgår ifrån att regeringen även framgent, inomramen för FN och i de bilaterala kontakterna med , kommer att verkaför att demokrati och mänskliga rättigheter skall respekteras.Utskottet betonar åter, vilket senast gjordes i betänkande 1991/92:UU15,demokratimålets viktiga funktion i det svenska biståndet. Utskottet framhöll inämnda betänkande också att biståndet bör kopplas till krav i syfte attpåskynda den demokratiska utvecklingen.Utskottet utgår från att regeringen beaktar dessa tidigare ställningstagandendå fråga om att lämna u-krediter till uppkommer.Beträffande bör, enligt utskottets uppfattning, ovan anfördasynpunkter vägas in också vid behandling av frågor om övrigabiståndsinstrument.Därmed avstyrks motion U604 (fp) yrkandena 4 och 5, motion U611 (v) yrkandena5 och 6 samt motion U634 (c) yrkandena 1 och 2.I ett antal yrkanden krävs att u-krediter och annat bistånd till drasin eftersom landet ej följer för men också medanledning av att människorättsläget ger anledning till oro. EG:s agerandegentemot åberopas särskilt.Enligt vad utskottet inhämtat var EG:s åtgärder gentemot i kraftmellan och . beslöt den 17 november1992, efter hörande, om ett omfattande låne- ochbiståndspaket till . Ytterligare finansiellt samarbete för perioden1993--1996 förbereds. Till bilden hör också att föreslagit ettassociationsavtal mellan och av samma typ som redan finns mellan EGoch en rad central- och östeuropeiska stater.Utskottet har behandlat frågan om i annat sammanhang.En utförlig beskrivning av konfliktens bakgrund och utskottets syn på dennasamt på frågan om människorättsläget i återfinns i betänkandet1992/93:UU3.Utskottet konstaterar att fredsplanen för är hotad. FN:sgeneralsekreterare förklarade att de försök som under fem årpågått med att få och Polisario att komma överens om verkställandet avFN-planen misslyckats, främst på grund av att parterna inte kunnat enasig om vilka som skall vara röstberättigade i kommande referendum om områdetsframtida status. Generalsekreterarens senaste förslag i denna fråga kunde inteaccepteras av Polisario, som håller fast vid att folkräkningen börutgöra grunden för fastställande av rösträtt.Utskottet får ånyo understryka att det ser det som mycket angeläget att denplanerade folkomröstningen kan genomföras på ett fritt och demokratiskt sätt,att identifieringen av de röstberättigade sker i den ordning som FN beslutarsamt att parterna avhåller sig från fortsatta stridigheter och till fullosamarbetar med FN. Utskottet har också konstaterat att situationen vadavser respekten för mänskliga rättigheter i i allt väsentligtfortfarande tycks vara oförändrat negativ. Mot denna bakgrund har utskottetframfört, att det utgår från att regeringen såväl inom ramen för FN:s arbetesom genom bilaterala kontakter fortsätter att aktivt stödja fredsprocessen samtaktivt verka för genomförandet av folkomröstningen och för respekt för demänskliga rättigheterna i Marocko.U-krediter till har kunnat beviljas sedan början av 1980-talet.Totalt har lån för ca beviljats (i samtliga fall avseendeprojekt inom telesektorn), varav det senaste, om , lämnades imars 1992.I linje med tidigare deklarerade ställningstaganden är det utskottetsbedömning att fredsprocessen inte är betjänt av att generella biståndsinsatser,t.ex. i form av u-krediter, till avbryts. Det är i stället genom dialogmed parterna som bäst kan verka för att konflikten skall få sinlösning. Det är också genom dialog som bäst verkar för att respektenför mänskliga rättigheter förbättras i Marocko.Därmed avstyrks motion U605 (fp) yrkande 2, motion U624 (c) yrkande 2 samtmotion U631 (v) yrkande 1.Gäststipendie- och utbytesprogram genom Stiftelsen Svenska institutetPropositionenÄskandena från Stiftelsen () är gjorda inom ramen för enfördjupad anslagsframställning. Föreliggande anslagspost avser delsu-landsdelen av SI:s stipendieprogram, dels expertutbytet med u-länder.I propositionen (s. 169) konstateras bl.a. att ett flertal alternativ tillSI:s stipendie- och expertutbytesverksamhet vuxit fram över åren, vilka tillinte oväsentlig del finansieras med biståndsmedel. Stipendier för studier ochforskning i finansieras och administreras av ett stort antal organ.Till inte obetydlig del tillförs medel från biståndsanslaget. Föredragandestatsråd avser att under kommande budgetår initiera en översyn av dennaverksamhet i syfte att möjliggöra förenklingar vad gäller administrationen.MotionenI motion U250 (s), yrkande 34, konstateras att bedriverett mycket värdefullt gäststipendie- och besöksutbytesprogram. Motionärernastöder därför inte regeringens förslag om en nedskärning från 10 miljonerkronor till , utan föreslår en bibehållen nivå.UtskottetUtskottet delar motionärernas uppfattning att bedriver ettmycket värdefullt stipendie- och expertutbytesprogram. Enligt utskottet är detmotiverat att ett anslag på bibehålls.Därmed tillstyrks motion U250 (s) yrkande 34.Näringslivsbistånd genom () och ABPropositionenStyrelsen för internationellt näringslivsbistånd (), som bildadesden , har som uppgift att inom ramen för de biståndspolitiska målenbidra till utvecklingen av näringslivet i . ABskall bidra till utvecklingen av bärkraftiga företag i mottagarländerna genomriskkapitalsatsningar, främst i samarbete med svenskt näringsliv.För /94 föreslår regeringen att anvisasför verksamhet. Vidare föreslås att bemyndigas görautfästelser om två gånger budgetårets anslag och att garantier förmarknadsföringsinsatser genom den s.k. importgarantin höjs till 12 miljonerkronor. (Medel för verksamhet i redovisasunder annat anslag i budgeten. )Vad avser föreslås för /94 ettkapitaltillskott om för investeringsverksamhet i u-länderna.Bakgrund och motiveringar för regeringens förslag återfinns ibudgetpropositionen s. 170--172.MotionenI motion U276 (s, fp, c, kds) föreslås att bör utreda möjligheternatill fördjupade samarbetsformer med Afroart. I samband med omorganisationen avIMPOD och dess integrering i upphörde anslaget till Afroart.