bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — De bör ha ett intresse av att använda sin egen järnväg ochsin materiel för att mata sina egna tåg och därmed få fler resenärer.I motion Ub646 (s) påtalas behovet av att investeringar görs i modernarevagnmateriel för trafiken på kust-till-kustbanan.I motion A472 (fp) påtalas behovet av välutvecklade snabbtågsförbindelserlängs ostkustbanan och norra stambanan. Enligt motionären är en förutsättningför att resenärerna skall välja tåg att tågtidtabellerna är tillförlitliga ochanpassade till resenärernas behov vad gäller ankomst- och avresetider. Undersenare år har dock tidtabellsförändringarna inneburit allt färre och sämreanpassade avgångstider för inlandskommunerna. I motionen anförs vidare att ettväl fungerande samråd mellan SJ, länsstyrelser och kommuner är väsentligt ochbör ges ett reellt innehåll.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena erinra om att med denbeslutsordning som följer av trafikpolitiska beslut är det SJ självtsom bestämmer om trafikens uppläggning och tågens sammansättning. Utskottetanser att det är viktigt att SJ med eget ansvar kan utvecklas till ettattraktivt trafikföretag för resenärerna. Om statsmakterna uttalade sig i dennatyp av frågor skulle SJ:s möjligheter att utvecklas till ett konkurrenskraftigtoch lönsamt trafikföretag kunna äventyras. Utgångspunkten för SJ:strafikuppläggning bör således vara vad som är affärsmässigt riktigt.Utskottet vill vidare erinra om att enligt gällande beslutsordning är dettrafikhuvudmännen i resp. län som har såväl ett ekonomiskt som politiskt ansvarför de lokala och regionala kollektivtrafiken i länen. Detta innebär bl.a. atttrafikhuvudmännen har möjlighet att för sin trafikförsörjning köpa bl.a. extratågförbindelser av SJ på stomnätet.Beträffande samordningsfrågor av den art som behandlas i motion T80 (kds)vill utskottet framhålla vikten av att tågtrafiken integreras så långt som detär möjligt. Därmed främjas ett rationellt resursutnyttjande, och ett ökatkollektivt resande stimuleras. Mellan SJ och trafikhuvudmännen har också ettsamarbete utvecklats för att främja ett ökat kollektivt resande. Samarbetet medlänstrafikföretagen har resulterat bl.a. i det s.k. Tågplus som innebär attresenärer nu kan kombinera resor med SJ och länstrafiken på samma biljett. SJutvecklar också tillsammans med huvudmännen nya regionala trafiklösningar somkan kopplas effektivt till fjärrtrafiken. Ett exempel är det avtal som slutitsmellan berörda intressenter om ny regionaltrafik med snabba motorvagnar mellanSundsvall och Östersund.I sammanhanget kan även nämnas att inom ramen för statens upphandling avregionalpolitiskt viktig men olönsam långväga persontrafik är en viktigutgångspunkt att få till stånd rationella trafiklösningar. Som framgår avmotionerna kan det finnas ytterligare samordningsfrågor som kan behöva prövas.Enligt utskottets mening är det trafikföretagen och berörda intressenter sombör medverka till att en bra och kundinriktad trafikuppläggning uppnås.Beträffande tågtrafiken mellan och , som behandlas i motionT531 (v), har utskottet erfarit att SJ även fortsättningsvis avser leda denaktuella trafiken via Charlottenberg.När det slutligen gäller fördelningen av tågmateriel för olika linjerkonstaterar utskottet att även detta är en fråga som närmast SJ har att bedöma.Enligt vad utskottet inhämtat har SJ beställt 14 nya motorvagnståg av typen X2som utgör en förkortad version av snabbtågen. Dessa vagnar kan komma attinsättas i trafik bl.a. på kust-till-kustbanan.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som anförts samtliga berördamotionsyrkanden.Synpunkter på frågor kring tåguppehåll redovisas i följande två motioner.I motion T516 (nyd) anges att staten och vill att kommunernalängs stambanorna skall bidra ekonomiskt till de investeringar som ärnödvändiga för att rusta upp stambanorna till snabbtågsstandard. Enligtmotionärerna kan det ifrågasättas om staten verkligen moraliskt har rätt attkräva betalt av kommunerna för sådana investeringar, om SJ ändå inte avser attstanna med sina snabbtåg. Mot denna bakgrund yrkas att de kommuner som bidrarmed investeringsmedel för snabbtågstrafik skall, om de så begär, ha rätt attbegära vissa snabbtågsuppehåll.I motion Ub646 (s) framhålls att den planerade snabbtågstrafiken på södrastambanan mellan och bör stanna i Alvesta.Utskottet vill med anledning av motionerna klargöra att ochregeringen inte bör ha synpunkter på frågor om tågstopp. inflytandebör i stället komma till uttryck genom riktlinjer för infrastrukturensutformning och fastställande av villkoren för trafikföretagens verksamhet. mån högre hastigheter kräver stationsombyggnader faller det inom Banverketsansvarsområde att samhällsekonomiskt planera och genomföra sådana utbyggnader.Lokala och regionala intressenter kan härvid genom egna ekonomiska insatsermedverka till att vissa investeringar tidigareläggs eller anpassas försärskilda lokala behov.Utskottet vill vidare erinra om att enligt gällande beslutsordning är dettrafikhuvudmännen i resp. län som har såväl ett ekonomiskt som politiskt ansvarför den lokala och regionala kollektivtrafiken i länen. Detta innebär atttrafikhuvudmännen har möjlighet att bygga upp sin trafikförsörjning med bl.a.tågtrafik. SJ kan vidare i sin affärsmässiga bedömning väga in eventuelltekonomiska insatser som görs lokalt och regionalt i syfte att möjliggöra extratåguppehåll.Av det anförda följer att de nu behandlade motionsyrkandena avstyrks avutskottet. I sammanhanget kan nämnas att enligt vad utskottet erfarit planerarSJ att göra tåguppehåll bl.a. i för den planerade snabbtågstrafiken påsödra stambanan mellan och motioner behandlar pris- och servicefrågor för järnvägstrafiken.I motion T62 (v) framhålls att resandet på järnväg måste öka i Sverige.Detta inträffar inte om det är billigare att åka bil och om prisrelationernaständigt ändras på grund av SJ:s prispolitik. Mot denna bakgrund begärs enutredning av SJ:s priser i syfte att skapa konkurrenskraftiga och överblickbaraprisnivåer.I motion T524 (s) påtalas att har tågtrafiken tilloch från norra försämrats. Norrlandstågen har även sämre vagnstandardän tågen söder om . Biljettpriserna är dock lika över hela ,varför resenärerna bör erbjudas samma kvalitet för pengarna. Om SJ skall blihela folkets järnväg måste enligt motionärerna tåget vara ett alternativ tillbilen när det gäller kostnader, bekvämlighet, turtäthet och restid. För dettatalar även kravet på en god trafikmiljö.Enligt gällande trafikpolitiska riktlinjer är det SJ som bestämmer sina egnataxor och rabatter. Utskottet utgår från att SJ utformar sin prissättning föratt främja en ökad affärsmässighet och därmed bidra till en nödvändigförbättring av det ekonomiska resultatet. Utskottet förutsätter vidare att SJmed sitt ansvar för att utveckla tågtrafiken även i övrigt söker främja en ökadmarknadsmässighet och förbättrad resstandard.Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden.Åtgärder för att trygga den svenska järnvägsindustrin förs fram i tvåmotioner.I motion T546 (s) framhålls att det behövs nya regional- och förortståg,spårvagnar och tunnelbanevagnar. Den pågående satsningen på investeringar ijärnvägens infrastruktur kräver att motsvarande beställningar görs av rullandemateriel. På grund av det ekonomiska läget anges dock att trafikföretagensenarelägger sina investeringar. Risken är därmed stor enligt motionärerna atten betydande del av den industri som tillverkar spårburna fordon är nedlagd närden nuvarande järnvägssatsningen är genomförd. Mot denna bakgrund begärs attbeställningar av regionaltåget X12 tidigareläggs.I motion T216 (s) framhålls också att för att fullfölja utbyggnaden avbanor krävs satsningar på snabbtåg. Behov finns av ca 50 nya tåg av typ X2000för att trafikera de längre sträckorna. Vidare behövs ca 100 nya regionalasnabbtåg på de kortare sträckorna.Utskottet anser att det är angeläget med ett nära samarbete mellantrafikföretagen och järnvägsindustrin. Som berörs i motionerna kanteknikutveckling medverka såväl till bra trafiklösningar som till att skapagoda förutsättningar för industrin. Med den betydande satsning som sker inomjärnvägsområdet kan nya möjligheter öppnas för att uppnå ett utvecklatsamarbete. Detta samarbete bör dock enligt utskottets mening grundas påmarknadsmässiga villkor.Utskottet vill härvid erinra om den möjlighet som SJ har att söka bidragfrån () för de merkostnader som kan vara förenademed tidigareläggningar av vissa investeringar. AMS har sålunda medverkat tillatt SJ har kunnat göra en tidigareläggning med 14 motorvagnar av typen X2.Utskottet förutsätter att ytterligare sådana angelägna tidigareläggningar avvagnsbeställningar kan komma att aktualiseras.Med hänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottet de bådamotionsyrkandena.6.8 GodstrafikfrågorFör att skapa förutsättningar för en utveckling av godstrafiken på järnväghar ett antal motioner väckts som tar upp terminalernas roll för en effektivgodshantering.I motion T59 (s) framhålls att en kombiterminal bör byggas ut i iLuleå. Projektet anges viktigt såväl för SJ som för att klara en modernterminalhantering för lastbils- och järnvägstransporter. Den nuvarandeterminalen i anges inte längre uppfylla de effektivitetskrav somgodskunderna ställer på en snabb hantering av kombitransporter. För hanteringenanges att den nya terminalen med fördel kan använda den Ro-Ro pir som redanfinns i hamn.Liknande uppfattning framförs även i motion T62 (v), i vilken det anges attsom ett led i att utveckla infrastrukturen i och stärkakonkurrenskraften bör en kombiterminal byggas i . Utbyggnaden börgenomföras i samarbete med kommunen.I motion T201 (s) om kommunikationerna i norra framhålls att enkombiterminal vid Storheden mellan och utgör en nödvändiginvestering för att göra godstransporterna snabbare och effektivare.I motion T549 (kds) konstateras att placeringen av strategiska terminalerpå järnvägssidan är en viktig förutsättning för att skapa ett effektivttransportsystem där olika transportmedel samverkar med varandra. Terminalernaskall därför planeras med omsorg och en samordning ske mellan de olikatrafikslagen. Genom att gemensamt planera och genomföra förbättringar itransportsystemet framhålls att hela investeringen kan effektiviseras,som nyttoeffekterna kan komma fram snabbare. Därmed kan den svenskaindustrin stärka sin konkurrenskraft och vidga sina marknader i . Riksdagoch regering bör därför underlätta initiativ kring samordnade infrastrukturellasatsningar för att skapa projekt med bästa samhällsekonomiska avkastning.Sådana strategiska godsterminaler för samverkan mellan olika transportmedel börenligt motionen utvecklas i , och . För Norrköpingpåtalas även i motion T548 (kds) vikten av att SJ:s trafikverkstad bibehålls.Utskottet har tidigare ställt sig bakom en omfattande järnvägsutbyggnad. Etthuvudsyfte med denna satsning är att järnvägen skall kunna svara bättre motnäringslivets behov. Utskottet vill vidare hänvisa till det omfattande arbetesom utförs inom SJ för att utveckla godstrafiken med bl.a. omfattandeinvesteringar i ett mer marknadsmässigt transportsystem. Inom ramen för dettaarbete sker en satsning på kombitrafiken. En koncentration sker därvid till 13terminaler, varav utgör en viktig knutpunkt i trafiksystemet.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund angeläget att SJ kanfortsätta sitt arbete att uppnå en förbättrad lönsamhet så att godstrafiken kanöka i volym. Detta innebär att SJ bör tillåtas göra de effektiviseringar som ärnödvändiga för att järnvägen skall kunna hävda sig på transportmarknaden. SJsjälvt bör därmed också få besluta om hur företagets terminal- ochverkstadsstruktur skall utformas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet samtliga nu berördamotionsyrkanden.7 Övriga motionsyrkanden om infrastruktursatsningarUtskottet kan konstatera att det väcks ett stort antal motioner ominvesteringar i olika vägar och järnvägar. är detta antal ännu större änvanligt. Utskottet anser att det stora intresset som riktats mot trafikensinfrastruktur avspeglar den klara viljeinriktning som finns för en upprustningoch utbyggnad av såväl vägar som järnvägar. Särskilt i nuvarandekonjunktursituation finns en bred uppfattning om att sysselsättning ochtillväxt främjas genom satsningar på trafikens infrastruktur. anförsatt bygg- och anläggningskostnaderna kan reduceras med hänsyn till den rådandemarknadssituationen.Utskottet anser att denna grundsyn i sina huvuddrag är riktig. Staten hardet övergripande ansvaret för att trafikens infrastruktur byggs ut ochunderhålls på ett för landet ändamålsenligt sätt. Genom investeringar itrafiksystemet kan en rad samverkande fördelar uppnås. Utskottet bedömer ocksåför egen del att det finns en rad exempel på angelägna investeringar i bl.a.vägar och järnvägar. De många förslag som finns om utbyggnader av vägar ochjärnvägar ställer därför krav på ett väl utvecklat planeringssystem: ettplaneringssystem som förmår peka ut de objekt som är lämpligast och somuppvisar den högsta samhällsekonomiska avkastningen; ett planeringssystem somockså kan avväga olika särintressen mot allmänintresset för nationen somhelhet.Utskottet har i det föregående behandlat planeringssystemet och denallmänna planeringsinriktningen för investeringar i vägar och järnvägar.Utskottet har därvid pekat på den fortsatta utveckling av planeringsprocessensom är angelägen att uppnå. Enligt utskottets mening bör regeringens ochriksdagens uppgift i denna planeringsprocess framför allt vara att ange deövergripande ramarna och riktlinjerna för investeringsplaneringen samt attsvara för att det skapas en effektiv organisation för att förvalta de resursersom avsätts för investeringar i trafikens infrastruktur. En viktig uppgift ärvidare att följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas. För s.k. strategiskainvesteringar och val mellan alternativ som har väsentlig betydelse för detnationella trafiksystemets effektivitet kan även skäl anföras för ett tydligareställningstagande på central nivå.Med denna arbetsfördelning bör det däremot inte ankomma på attnormalt ta ställning till konkreta krav på investeringar och underhållsåtgärderi olika delar av trafiksystemet. Den närmare planeringen av olikainfrastrukturprojekt och fördelningen av medel för dessa är en uppgift somkräver ett omfattande berednings- och samrådsförfarande på nationell, regionaloch lokal nivå. Den mångfald av beslut som erfordras för denna planering tillfrämjande av den övergripande målinriktning som fastställer måstefattas av därtill kompetenta organ.Utskottet vill också framhålla att genom en sådan inriktning kan utskottetsoch omfattande beredningsarbete med många motioner reduceras tillförmån för ett mer aktivt och självständigt kontroll- och uppföljningsarbete.Utskottet kan därmed också i ökad utsträckning koncentrera sig på sådanaövergripande och långsiktiga frågor som har berörts under avsnittet2.1 Samordnad investeringsplanering.Utskottet har i tidigare avsnitt behandlat motionsyrkanden om vägar ochjärnvägar som främst gäller övergripande planeringsfrågor, stamvägnätetsutsträckning och standard samt vissa särskilda järnvägsinvesteringar. Övrigamotionsyrkanden med huvudsakligen detaljerade förslag om lokala och regionalainvesteringar i trafikens infrastruktur har sammanställts i tre tabeller. Denförsta avser motioner om vägar, den andra motioner om järnvägar och den tredjemotioner som behandlar flera trafikslag.Utskottet bedömer att syftet med en stor del av dessa motionsyrkanden kankomma att tillgodoses med det planeringssystem och de investeringsramar somutskottet har ställt sig bakom. Motionerna bör dock inte föranledanågon åtgärd från sida. Med hänvisning till vad som tidigare anförtsom formerna för inflytande på investeringsområdet avstyrkerutskottet samtliga de motionsyrkanden som förtecknats i följande tabeller.as7.1 VägarMotionsnr Region (m) Ombyggnad av (kds) Enhetlig numrering av Dackeledenyrk. 1 (delv. )T215 (fp) Tidigareläggning av ett flertal- yrk. 3 väginvesteringar i SkåneT227 (s) Förbättringar på vägar i bl.a.Malmö-Lund-områdetT311 (s) Ombyggnad av på sträckanLandskrona-Eslöv-E 22T315 (s) Skapande av en god vägförbindelsemellan och MarkarydT317 (c) (delv.) Enhetlig numrering av Dackeleden påsträckan (m,fp,c,kds) Byggande av förbifart i TrarydT41 (m) Utbyggnad av Varberg-BoråsT49 (s) Utbyggnad av vissa stamnätsvägar och av- yrk. 2 Uddevalla-VänersborgT63 (s) Omfördelning av investeringsmedel för- yrk.1 (delv.) vägar till förmån för länT63 (s) Byggande av förbifart för , i- yrk. 2 , på (kds) Utbyggnad av och av länsväg- yrk. 2 161 Lysekil-UddevallaT204 (c,m,fp,kds) Tidigareläggning av ett flertal- yrk. 1 väginvesteringar i VärmlandT308 (fp) Tidigareläggning av ett flertalväginvesteringar i BohuslänT313 (fp) Tidigareläggning av ett flertalväginvesteringar i länT330 (fp) Upprustning av vägnätet i ochDalslandT345 (m) Förbättrad vägförbindelse mellan E20och LandvetterA416 (fp) Förbättringar av grusvägarna i- yrk. 6 länT58 (s) Förbättringar av i- yrk. 1 VästmanlandT61 (s) Ökad andel av anslaget till- yrk. 2 länstrafikanläggningar tillStockholmsregionenMotionsnr Region (kds) Enhetligt nummer för Dackeleden- yrk. 1 (delv. )T219 (s) Ökade resurser för trafikinvesteringar- yrk. 6 i StockholmsområdetT221 (fp) andel av- yrk. 7 ordinarie anslag till väg- ochkollektivtrafikinvsteringar fårinte minskaT222 (fp) Byggande av en ny väg mellan Södertälje- yrk. 1 och m.m.T303 (c) Högre prioritering avväginvesteringsmedel avseendeVästmanlands länT309 (m) Upprustning av vägnätet i Västmanland- yrk. 2T312 (s) Upprustning av ochlänsväg 195T317 (c) Enhetlig numrering av Dackeleden på- (delv.) sträckan (s) Förbättringar av vissa stamnätsvägar- yrk. 2 och av (kds) Förbättrad vägförbindelse mellan Solvikoch ÖstervålaN317 (s) Förbättringar av vissa stamnätsvägar- yrk. 12 och av på sträckanKatrineholm-JärnaT337 (s) Skogslänen Omfördelning av investeringsmedel förvägar till förmån för skogslänenT231 (c) Nedre Omfördelning av investeringsmedel för- yrk. 1 vägar till förmån för länT231 (c) Nedre Anvisning av infrastrukturmedel för- yrk. 2 byggande av i (c) Nedre Anvisning av medel för förbättringar av- yrk. 8 (c) Nedre Ombyggnad av vägkorsning väster om- yrk. 9 GävleA478 (c) Nedre Byggande av bro över vid- yrk. 10 Sundet-HasselönT201 (s) Upprustning av vissa stamnätsvägar och- yrk. 2 av (m) Upprustning av vägnätet i Norrbotten- yrk. 27.2 JärnvägarMotionsnr Järnvägslinje/Region (s) Utbyggnad av citytunnelni Malmö.T215 (fp) Utbyggnad av citytunneln- yrk. 6 i Malmö.T519 (s) Utbyggnad av västkustbanan- delv. till och Teckomatorp.T508 (kds) Upprustning av linjenSimrishamn-Kristianstad.T554 (s) Upprustning och elektrifieringav linjen (c) Elektrifiering av linjenMalmö-Ystad.T501 (s) Järnvägstunnel -- yrk. 2 Helsingör.T542 (kds) Upprustning och elektrifieringav linjen (fp) Elektrifiering av linjen -- yrk. 2 , utbyggnad avvästkustbanan och södra stambanan.A475 (v) Projektering av en ostkustbana- yrk. 4 mellan och Karlskrona.T537 (c) Sydostkustjärnväg Banupprustning Kalmar-Linköping.- yrk. 2 (delv. )- yrk. 4 (delv. )- yrk. 5T534 (kds) Sydostkustjärnväg Investeringsplanen bör beaktabehovet av en utbyggnad avStångådalsbanan från Linköpingmed fortsättning till Kalmar.Ub646 (s) Kust-till-kustbanan Banupprustning.- yrk. 13 (delv. )A427 (fp) Dubbelspårsutbyggnad.- yrk. 1T513 (c) Dubbelspårsutbyggnadvia Landskrona.T503 (s) Dubbelspårsutbyggnad med sträckningvia Helsingborg-Landskrona-Lund,finansieringsprövning i samband medfast förbindelse över Öresund.Motionsnr Järnvägslinje/Region (v) Banupprustning.- yrk. 1 (delv. )T81 (kds) Banupprustning.T79 (s) Banupprustning.T35 (m) Älvsborgsbanan Banupprustning.- delv.T539 (s) Älvsborgsbanan Banupprustning.T510 (s) Älvsborgsbanan Upprustning av linjenHerrljunga-Borås-Varberg.T505 (fp) Älvsborgsbanan Banupprustning.T49 (s) Dubbelspårsutbyggnad på väst-- yrk.1 kustbanan, åtgärder på västrastambanan, och Jön-köpingsbanan samt utbyggnad avgodstrafikterminaler och en nyälvförbindelse i Göteborg.T560 (c) Upprustning av Älvsborgsbanan,- yrk. 1 investeringar i stationsområdet- yrk. 2 (delv.) i Vårgårda.T45 (s) Upprustning av Nässjö- yrk. 2 rangerbangård.T515 (s) Jönköpingsbanan Dubbelspårsutbyggnad- yrk. 1,3 Nässjö-Falköping.T45 (s) Jönköpingsbanan Dubbelspårsutbyggnad- yrk. 1 Nässjö-Falköping.T33 (s) Utbyggnad av Nyköpingslänken.T562 (s) Nobelbanan Utbyggnad av ny järnvägKarlskoga-Örebro.T553 (c,kds,m,fp) Nobelbanan Utbyggnad av ny järnvägKarlskoga-Örebro.T518 (c,v) Nobelbanan Utredning om ny järnvägKarlskoga-Örebro.T68 (fp,s,m,c, Nobelbanan Utredning om ny järnvägkds,v) Karlskoga-Örebro.- yrk. 1N317 (s) Utbyggnad av bl.a. -- yrk. 11 banan, södra stambanan.Motionsnr Järnvägslinje/Region (kds) "Raka spåret" Utbyggnad av godsstråket -- yrk. 1 köping-Gävle över Mälardalenför avlastning av trafiken överStockholm.T541 (kds) Förlängning av Västerdalsbanan- yrk. 2-6 till , utbyggnad av Berg-slagspendeln och godsstråket genomBergslagen, nytt utfartsspår frånBorlänge mot , snabbtågs-anpassning av Siljansbanan samtutredning om elektrifieringOrsa-Sveg.T540 (s) Upprustning av järnvägslinjen- yrk. 2 Örbyhus-Hargshamn.T204 (c,m,fp,kds) Värmlandsbanan Banupprustning.- yrk. 2 (delv. )T531 (s) Värmlandsbanan Banupprustning.- delv.T63 (s) Ökade infrastrukturmedel till- yrk. 1 (delv.) regionen och upprustning av- yrk. 3 (delv.) bl.a. Värmlandsbanan.T532 (s) Bergslagspendeln (s) Upprustning av linjen för ökad godstrafik.A478 (v) Snabbtågsutbyggnad av norra- yrk. 5,6 stambanan och ostkustbanan.A472 (fp) Upprustning för snabbtågs-- yrk. 5 (delv.) trafik av ostkustbanan ochnorra stambanan.A445 (s) Ostkustbanan Prioriterad och samordnad- yrk. 4,5 snabbtågsupprustning med E4:ansuppbyggnad.T556 (s) Ostkustbanan Prioriterad snabbtågsanpassning- yrk. Finansie-ring genom omfördelning.T43 (nyd) Ostkustbanan Prioriterad snabbtågsanpassning- yrk. 3 Stockholm-Sundsvall.T522 (nyd) Ostkustbanan Prioriterad snabbtågsupprustning.- yrk. 1T511 (s) Ostkustbanan Prioriterad snabbtågsupprustning.Motionsnr Järnvägslinje/Region (s) Norra stambanan Utbyggnad för snabbtågStockholm-Östersund med restids-mål 4 timmar.T231 (c) Norra stambanan Utbyggnad för snabbtåg -- yrk. 3 Östersund-Storlien.T39 (s) Norra stambanan Utbyggnad för snabbtågStockholm-Östersund med restids-mål 4 timmar.T558 (s) Stambanan genom Banupprustning och kapacitets-övre utbyggnad.T36 (s) Stambanan genom Banupprustning och kapacitets-- yrk. 4 övre utbyggnad.A443 (fp) Upprustning av tvärbanan- yrk. 5 Storuman-Hällnäs.T201 (s) Utbyggnad av triangelspår i- yrk. 3 (delv.) och Älvsbyn.T506 (s) Haparandabanan Utbyggnad av omaxlingsstation.- yrk. 1T535 (kds) Haparandabanan Utbyggnad av omaxlingsstation.T533 (m) Haparandabanan Banupprustning, utbyggnad av- yrk. 2 omaxlingsstation.T527 (c) Haparandabanan Banupprustning.- yrk. 2T502 (fp) Haparandabanan Banupprustning.7.3 Motionsyrkanden som omfattar flera trafikslagMotionsnr Region (m,s,fp,c, län Tidigareläggning av en radkds,nyd) väg-, järnvägs- och flygplats-- yrk. 1 investeringar.T213 (m,s,fp,c, län En större andel av infrastruk-kds,nyd) turmedlen bör tilldelas sydöstra- yrk. 2 Sverige.T215 (fp) Ökade infrastrukturinsatser.- yrk. 1T224 (kds) Utbyggnad av , deltagande iTrans European Motorway (TEM)och ().T228 (c) Utbyggnad och upprustning avbl.a. E22, rv28, rv29, Blekingekustbana och Kust-till-kust-banan.VästsverigeT50 (s,m,fp,c,v) i E6, rv44, rv45- yrk. 1 och Nordlänken.T50 (s,m,fp,c,v) bör grundas på en- yrk. 2 heltäckande trafiköverens-kommelse för regionen där enutveckling av flyget och inom-regionala transporter ingår.T51 (s) Utbyggnad av Norge-Vänerbanan,upprustning av rv45, ökatunderhåll av landsbygdsvägar.T202 (c) E20/västra stambanan En utredning bör genomföras om- yrk.