bet · GG01JoU15 · 1993-05-04 00:00:00 — Kommittén, vars direktiv kompletteradesi , har avlämnat huvudbetänkandet Skogspolitikeninför (SOU1992:76) och slutbetänkandet Den framtidaskogsvårdsorganisationen (SOU1992:111).Lagrådets yttrande har inhämtats över de lagförslag somutarbetats i ärendet. Jordbruksministern har följt Lagrådetsförslag.Skogspolitiska kommitténs nulägesbeskrivningTvå tredjedelar av landyta bär skog i någon form. produktiva skogsmarkerna omfattar 23,5miljoner hektareller av landytan. Det totala virkesförrådet uppgår till2,8miljarder skogskubikmeter. Härav är barrträd.Hälften av skogen ägs av privata, mindre skogsägare, avprivata bolag och resten av staten, kommuner och kyrkan. Ägandetav skogen har inte ändrats nämnvärt under de senaste åren.Däremot har strukturen ändrats. Som exempel kan nämnas att detre största skogsbolagen äger av bolagsmarken. Avde ca 240000 privata brukningsenheterna drivs en allt mindreandel i kombination med jordbruk.Endast små områden är opåverkade av skogsbruk. Genom godskogsvård och kvävegödning från luftföroreningar har den årligatillväxten av virkesförrådet ökat kraftigt till närmare 100miljoner skogskubikmeter. Till följd av detta och av den iförhållande till tillväxten låga avverkningen harvirkesförrådet ökat med 1miljard skogskubikmeter eller 60%under de senaste 60 åren. Ökningen har varit särskilt starkunder då den uppgick till 25--30miljoner kubikmeterom året.Sedan mitten av 1960-talet har naturskyddet av skogsmark ökatkraftigt. Särskilt påtaglig är ökningen av arealen naturreservatoch domänreservat främst i norra inland. I södra ochmellersta och i norra kustland finns blott fåstörre skogsområden som i ringa grad har påverkats av människanoch som har naturskogskvaliteter.Den årliga slutavverkningsarealen har uppgått till knappt 0,av skogsarealen. Detmotsvarar en omloppstid på närmare 120år för skogen. Av denavverkade arealen får 15--ny skog genom naturligföryngring. Resten planteras.Under 1980-talet har det avverkats . Det motsvarar 2--2,av det totalavirkesförrådet. Med utgångspunkt häri kan det sägas att helavirkesförrådet omsätts på 40--. Av det avverkade virketanvänds som energiråvara. Resten går till skogsindustriellförädling.Den industriella förädlingen sker i huvudsak inom massa- ochpappersindustrin och inom sågverksindustrin. Tillverkningen avmassa har fördubblats medanpappersproduktionen har fyrdubblats. har antaletindustrier minskat kraftigt. Stora industriinvesteringar hardock gjorts i utlandet, särskilt under de senaste åren.Kommitténs framtidsbedömningDen marknads- och konkurrentbild som tonar fram på kort siktoch den rikliga tillgången på avverkningsmogen skog väntasenligt kommittén leda till en fortsatt svag prisutveckling påvirke . En tydligare prisdifferentieringär att vänta.-- -- --Det är kommitténs bedömning att miljöproblemen kommer att varaglobala i högre grad . Det finns stor risk för attökande luftföroreningar leder till att problemen med skogsskadorförvärras om inga motåtgärder sätts in. I så fall kommervirkesproduktionen att minska. På kort sikt (5--) bedömerkommittén att miljöfrågorna i vid bemärkelse får en fortsatt ochväxande betydelse. som merparten av skogen kommer attvara en viktig råvaruleverantör till den svenska skogsindustrinkommer andra värden att vägas in mer . Det blirenligt kommittén viktigare att ytterligare ökanaturvårdshänsynen vid bedrivande av skogsbruk. Det är troligtatt det inom vissa områden, t.ex. i känsliga naturområden näratätorter och på skärgårdsöar, kommer att ske en anpassning avskogsbruksmetoder och teknik. kan avsättningen av markför naturvårdsändamål väntas öka.Grunderna för en ny skogspolitikI sin inledning anför jordbruksministern bl.a. följande.Inför FN:s konferens om miljö och utveckling i Riode Janeiro hade bl.a. tagit initiativ tillöverläggningar med sikte på en global skogskonvention.Konventionen skulle utgöra ett komplement till konventionerna omklimatförändringar och om biologisk mångfald. Överläggningarnaunder konferensen resulterade bl.a. i att ett dokument omprinciper för global samstämmighet om brukande, bevarande ochhållbar utveckling av alla slags skogar undertecknades, de s.k.Skogsprinciperna.-- -- --Skogsprinciperna har en direkt koppling till den konvention ombiologisk mångfald som 154 stater, däribland , samt EGundertecknade vid konferensen. Konventionen introducerar påglobal bas ett modernt naturvårdstänkande.-- -- --Genom våra åtaganden vid miljökonferensen har vi förpliktatoss att utforma vår skogspolitik med hänsyn tagen till skogarnasglobala betydelse i olika avseenden, men också på sådant sättatt vi tillvaratar de nyttigheter av olika slag som skogarnager.Svensk skogspolitik har präglats av att staten mereller mindre starkt har ställt krav på en varaktig hushållningmed skogarna. Skälen härför har från tid till annan varierat.Det kan hävdas att kravet med tiden har stärkts och gjortstydligare. skogspolitiska beslut slogs det bl.a. fastatt vi bör eftersträva en väl avvägd hushållning med skogarnasom gör det möjligt att kontinuerligt utnyttja det virke somskogarna kan ge. Även om miljöfrågorna mer än i tidigareskogspolitiska beslut lyftes fram, fick de inte den tyngd som vii dag anser vara nödvändig och som även kommer till uttryck i deglobala skogsprinciperna. Detta är ett av de viktigare skälentill att en omprövning av beslut nu är angelägen.Kommitténs förslag och remissyttranden över detta utgör enligtmin mening ett bra underlag för en sådan omprövning.Jordbruksministern erinrar i detta sammanhang även om attExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi () i sinrapport för ett nytt sekel (Ds1991:31) pläderadeför en omfattande avreglering.Jordbruksministern anför vidare.Jag vill först slå fast att skogspolitiken måste ges enlångsiktig och ekologiskt anpassad inriktning. Mot bakgrund avdet grundläggande kravet på en god hushållning och med hänsyntill de långa växttider som gäller för våra förhållanden är detinte möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändragrunderna för skogspolitiken. Beslut som fattas ochåtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först förkommande generationer. Å andra sidan måste givetvis nyakunskaper och värderingar få komma till uttryck i den konkretautformningen och tillämpningen av politiken.En annan grundläggande fråga gäller skogspolitikens roll i densamlade politiken. Skogspolitiken kan givetvis inte leva sitteget liv utan måste passa in i den övergripande politiken.-- -- --Genom att utforma en ny skogspolitik som bygger på dessagrundläggande ställningstaganden för vi en för svenskskogspolitik lång tradition vidare. Det innebär ett fortsattansvarstagande för kommande generationer, ett ansvarstagande somi olika sammanhang har väckt uppmärksamhet internationellt. Inteminst därför är det angeläget att fortsätta utvecklingen avskogspolitiken med detta som grund och med inriktningen attbättre än hävda ansvaret för miljön både nationellt ochinternationellt.Miljömålet för skogsbruketI propositionen sammanfattas förslaget till miljömål förskogsbruket på följande sätt.Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Enbiologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras.Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hörhemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter ochnaturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dessestetiska och sociala värden skall värnas.Skogsbrukets sektorsansvar för miljön lades fast redan i 1988års miljöpolitiska beslut. Sektorsansvarets innebörd ochprinciperna för dess tillämpning preciserades i anslutning till1991 års miljöpolitiska beslut. De förnybara resurserna skallutnyttjas inom ramen för ekosystemens produktionsförmåga. Denbiologiska mångfalden samt den genetiska variationen skallsäkerställas. Växt- och djursamhällen skall bevaras så att ilandet naturligt förekommande växt- och djurarter gesförutsättning att fortleva under naturliga betingelser och ilivskraftiga bestånd.Den skogspolitiska kommittén har utvärderat nu gällandeskogspolitik. Den slutsats man har dragit är att skogsbruketinte har levt upp till de krav på naturvårdshänsyn som gäller.En fortlöpande förbättring har dock kunnat iakttas under senareår. Kommittén anser att det uppställda målet om hushållning medskogstillgångarna har uppfyllts väl med avseende på volym. Dekrav på hänsyn som beslutades i samband med det skogspolitiskabeslutet har däremot inte tillgodosetts. Med dagensövergripande miljövårds- och naturvårdspolitiska mål skulleförmodligen även en fullständig efterlevnad av de ställda kraveni skogspolitiken ha betraktats som otillräcklig, anserkommittén.Kommittén konstaterar att det i ett skogsbruk som det svenskahelt enkelt inte går att bevara alla arter och naturtyper överhela arealen.Kommittén redovisar tre tänkbara handlingslinjer för hurskogsbruket framgent skall bedrivas och skogsmarksarealenutnyttjas för att vi skall uppnå en hög produktion och samtidigtbevara en biologisk mångfald i skogsekosystemen.Skog för produktion och skog för natur- och miljöskyddsepareras areellt genom avsättning av stora naturreservat.Skogen brukas med olika intensitet med hänsyn tillskogsmarkens produktionsförmåga och avståndet till fabriker ochmarknad.Skogen brukas med sikte på hög produktion och god natur- ochmiljöhänsyn över hela skogsmarksarealen.Den sistnämnda handlingslinjen är enligt kommittén den bästaeftersom den troligen är den effektivaste formen av naturvård.Även i detta fall krävs avsättningar av nationalparker ochnaturreservat, främst i södra och samt iNorrlands kustland.För egen del framhåller jordbruksministern bl.a. följande.Sverige är vad man kan kalla ett gammalt skogsbruksland. Vihar under århundraden brukat skogen och utnyttjat dessavkastning. Över tiden har behoven varierat. Också metoderna förskogsbruk och graden av hushållning har växlat. Storaskogsarealer i norra var länge orörda av skogsbruk,medan en förhållandevis stor andel av skogsmarken i södra ochmellersta avverkades hårt för bränsle- ochbyggnadsändamål. Genom tiderna har nästan all skogsmark i vårtland kommit att beröras av skogsbruk på ett eller annat sätt.Många av de äldre skogarna i är egentligen förstagenerationens skogar på gamla betesmarker.-- -- --är berett att i enlighet med våra internationellaåtaganden bidra till brukande, bevarande och hållbar utvecklingav våra egna skogar och därigenom bevara den biologiskamångfalden i skogsekosystemen. Jordbruksministerns förslagtill miljömål för skogsbruket tar sin utgångspunkt i behovet avett i vid mening långsiktigt bevarande av skogsmarkensnaturgivna produktionsförmåga och skogens ekosystem.Det av tradition intensiva utnyttjandet av all skogsmark,framför allt i , har resulterat i att denaturskogskvaliteter som trots allt finns kvar är spridda ochfragmentiserade. Detta skapar givetvis problem i vår strävan attskydda och bevara en biologisk mångfald i skogsekosystemen.Trots detta måste vi leva upp till vårt globala ansvar förmiljön och bidra till en hållbar utveckling av skogsbruketinternationellt sett. Den svenska skogen skall därför brukas såatt växt- och djurarter som naturligt hör hemma i våra skogarges förutsättningar för att fortleva under naturliga betingelseroch i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skallskyddas. Skogen skall också innehålla tillräckliga arealerskogsmark lämpad för rekreation och friluftsliv. måstevi slå vakt om det svenska kulturlandskapet och skogenskulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden.Härigenom ökar vi också värdet av den för vårt folk såväsentliga allemansrätten. Det kan synas som om dessamångfacetterade krav kan vara svåra att tillgodose och att deskulle strida mot varandra. En viss åtgärd för emellertid oftaäven med sig positiva effekter för flera av de syften jag harbetonat. Insikten härom är nödvändig för att skapa förståelseför de insatser som behövs.-- -- --Jag anser mot denna bakgrund att det är hög tid att ställa uppett särskilt miljömål för skogsbruket. Ett nationellt miljömålför skogsbruket bör utformas så att man lägger lika vikt vidproduktionsmålet och miljömålet. Ett miljömål fyller inte baraen viktig allmän funktion. Det är också ett självändamål förskogsbruket. Ett bärkraftigt, långsiktigt skogsbruk kan intebedrivas om man bortser från de naturgivna förutsättningarnaeller motverkar dessa.-- -- --Kulturmiljön kommer särskilt till uttryck iskogsvårdslagstiftningen . Skogen och skogsmarkenrymmer många kulturhistoriska värden till vilka hänsyn måste tasdå skogsbruket planeras och åtgärder utförs. Ansvaret härfördelas av alla, såväl enskilda som myndigheter. Skador påkulturmiljön skall såvitt möjligt undvikas eller begränsas. Detframgår av riksdagsbeslut om kulturmiljövården.Jordbruksministern finner det inte meningsfullt att riksdagenoch regeringen lägger fast några delmål. Han gör dock bl.a.följande kommentarer.Avverkningens, särskilt slutavverkningens, effekter när detgäller kväveutlakningen är speciellt viktiga att uppmärksamma ide områden som är starkt utsatta för luftföroreningar. Det finnsmöjligheter att genom särskild omsorg och noggrannhet vidplaneringen av avverkningarna motverka sådant läckage. Sådanplanering är ett led i det s.k. ståndortsanpassade skogsbruketsom slår igenom alltmer.-- -- --Luftföroreningarna och dess följder är ett av de störstamiljöproblemen i vårt land. Till detta kommer hoten omklimatförändringar och ökad ultraviolett strålning till följd avett uttunnat ozonskikt. En viktig förebyggande åtgärd mot denökade stress som luftföroreningar och atmosfäriska förändringarkan komma att medföra är ett mångformigt skogsekosystem med engod ekologisk anpassningsförmåga.Produktionsmålet för skogsbruketRegeringen föreslår följande målformulering.Skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt ochansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning.Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i frågaom användningen av vad skogen producerar.Jordbruksministern betonar skogens och skogsbrukets storabetydelse för landets ekonomi och vårt välstånd. Skogen harunder överskådlig tid varit en viktig försörjningskälla i vårtland. Den ger råvara för vår skogsindustri och den kan ävenförse oss med energiråvara. Skogsindustrin är vår främstaexportnäring. Nettoexportvärdet är mer än dubbelt så stort somför verkstads- och bilindustrin tillsammans. Därtill kommer attskogsindustrins import av insatsvaror är förhållandevis liten.Det finns all anledning att anlägga en mer optimistisk syn påframtiden än vad kommittén gjort, framhåller jordbruksministern.Befolkningsutvecklingen talar för ett fortsatt ökat behov av deprodukter som skogen kan ge. Internationella prognoser visar påen fortsatt stadig efterfrågeutveckling på massa och papper. Detär emellertid nödvändigt att skogsnäringen vidgar perspektivet.Vi kan inte längre utgå från att med sina sämrenaturliga produktionsförutsättningar skall kunna försevärldsmarknaden med s.k. bulkvaror av t.ex. trä och massa tillkonkurrenskraftiga priser i lika hög grad som . Det är istället nödvändigt att vi tar till vara de särskildaförutsättningar som vi har.I det kortare perspektivet står vi inför utmaningen att påbästa sätt ta till vara den stora virkesvolym som finns i dagensskog. Omstrukturering av skogsindustrin och en fortsattrationalisering av skogsbruket är led i strävan mot en ökadkonkurrenskraft. Men det bör också vara möjligt att redan nuanvända den producerade råvaran på ett effektivare sätt. Genomen bättre uppdelning på olika användningsområden, träbearbetningav olika slag och energiproduktion, borde betalningsförmågan förråvaran kunna förbättras. Det är vidare viktigt attvirkesmarknaden fungerar väl om skogen skall bidra tillsamhällsekonomins utveckling.MotionernaEnligt motion Jo71 (v) bör regeringen återkomma med förslag omhur näringsläckaget från skogsmarkerna skall minska. Dennuvarande situationen betyder att skogsmarken töms pånäringsämnen vilka hamnar i våra sjöar och hav där de bidrartill övergödning och förgiftning. Propositionen är på dettaområde undermålig, anser motionärerna (yrkande5).I motion Jo74 (kds) yrkas att skogsnäringens stora betydelseför svensk ekonomi och näringens svåra konkurrenssituationbeaktas i diskussionen om skogsnäringens sektorsansvar(yrkande1).Vi ansluter oss till de föreslagna skogspolitiska målen,framhålls det i den socialdemokratiska gruppmotionen Jo81 omutgångspunkten för den framtida skogspolitiken (yrkande1). Detnya i skogspolitiken måste visa att man så långt som möjligt kanförena ett aktivt skogsbruk med inriktning på hög och värdefullvirkesproduktion med bevarande av biologisk mångfald. Dettamåste vara utgångspunkten för den framtida skogspolitiken, föratt vi också i fortsättningen skall kunna vara ett ledandeskogsland och ett internationellt föredöme, anser motionärerna.Det är enligt deras mening viktigt att man nu i klartext ävenformar skogsbrukets miljömål som jämställs med produktionsmålet.Detta måste göras för att i landet naturligt förekommande växt-och djurarter skall ges förutsättningar att fortleva undernaturliga betingelser och i livskraftiga bestånd.Utskottets övervägandenSverige har en lång skogspolitisk tradition. Denna har gått utpå att skogen skall skötas så att virket ger god avkastning ochatt skogsägaren skall sörja för återväxten efter avverkning.Staten har ställt krav på en varaktig hushållning med skogarna.I 1979 års skogspolitiska beslut slogs det fast att att vi böreftersträva en väl avvägd hushållning med skogarna som gör detmöjligt att kontinuerligt utnyttja det virke som skogen kan ge.I takt med den snabba mekaniseringen av skogsbruket och denunder senare år intensifierade miljödebatten har krav ställts påett ekologiskt inriktat skogsbruk, krav som efter hand skärpts.Miljöfrågorna lyftes fram mer än tidigare beslut menfick inte den tyngd som anses nödvändig. Somjordbruksministern framhåller är detta ett av de viktigareskälen till att en omprövning av skogspolitiken nu är angelägen.Sverige har verkat för tillkomsten av de globalaskogsprinciper som antogs vid om miljö ochutveckling i och som har en direktkoppling till den konvention om biologisk mångfald som förelågtill undertecknande vid konferensen. Vi har därigenom åtagit ossgentemot det internationella samfundet att ge miljöfrågorna ökadtyngd i skogspolitiken. Vården av världens skogar är ettgemensamt ansvar för alla länder.Utskottet delar jordbruksministerns mening att de förslag somlagts fram av den och remissyttrandenaöver denna utgör ett bra underlag för en omprövning avskogspolitiken. Utöver den starkare betoningen av miljöfrågornakvarstår skogspolitikens inriktning mot hög och jämnvirkesavkastning. Som jordbruksministern framhåller börskogspolitiken även passa in i den övergripande politiken ochnäringspolitiken vars tyngdpunkt utgörs av generella insatserför ett positivt näringslivsklimat. Bärande inslag inäringslivspolitiken är avreglering, ökad konkurrens ochavveckling av selektiva subventioner.Utskottet betonar att de förenklingar som föreslås på intetsätt skall tolkas så att lagens krav på skogsägaren att sörjaför skogens återväxt skulle minska. Däremot bör reformenresultera i ett varierat skogsbruk anpassat efter varjeståndort. Därigenom höjs beredskapen för att vi skall kunna mötaoch tillgodose varierande behov av olika virkesslag och-kvaliteter . Skogsbrukarens egna kunskaper om deekologiska sammanhangen och hans kännedom om de lokalaförhållandena bör tas till vara. För att åstadkomma detta krävsatt skogsbrukets utövare besitter en hög kunskapsnivå. I detlånga perspektivet föreligger inget motsatsförhållande mellaneffektivitetskravet på virkesuttaget och kravet att bevara denbiologiska mångfalden. Det är angeläget att den utbildnings- ochinformationsverksamhet som föreslås i propositionen görskraftfull och når vid omfattning.Den nya skogspolitiken bör således gå ut på att visa att detär möjligt och nödvändigt att förena ett aktivt skogsbruk sominriktas på hög och jämn virkesproduktion med bevarande avbiologisk mångfald. Därigenom skapas förutsättningar för attskogsnäringen även bibehålls som vår viktigasteexportnäring med avgörande betydelse för såväl sysselsättningsom välfärd.Skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologiskt anpassadinriktning. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas ivår generation ger resultat först för kommande generationer. Åandra sidan måste givetvis nya kunskaper och värderingar fåkomma till uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningenav politiken. Genom den nu föreslagna reformen förs en försvensk skogspolitik lång tradition vidare med inriktningen attbättre än hävda ansvaret för miljön både nationellt ochinternationellt.Mot bakgrund av det anförda biträder utskottet regeringensförslag att det i fortsättningen skall finnas både ett miljömåloch ett produktionsmål för skogsbruket och att målen skall varajämställda. Utskottet biträder även förslaget att det bör bli enfråga för skogsvårdsmyndigheten att utforma detaljmål i denutsträckning som behövs.Utskottet tillstyrker alltså propositionens förslag tilländrad formulering av 1 § skogsvårdslagen. Däri föreskrivs attskogen är en nationell tillgång som skall skötas så att denuthålligt ger en god avkastning som den biologiskamångfalden behålls,vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmännaintressen.Vad särskilt gäller miljömålet för skogsbruket fårutskottet anföra följande.1979 års skogspolitiska beslut innebar att denaturvårdspolitiska mål som fastställdes i samband medtillkomsten av naturvårdslagen med senare ändringar år1974 bekräftades. De har sedermera preciserats i samband mednaturresurslagens tillkomst och de miljöpolitiskabesluten . I sistnämnda beslut betonades måletatt slå vakt om den biologiska mångfalden liksom attsektorsansvaret, dvs. principen om varje samhällssektorsansvar för naturmiljön, måste beaktas vid all markanvändning.Den skogspolitiska kommittén har utvärderat skogspolitiken ochdragit slutsatsen att skogsbruket inte levt upp till de krav pånaturvårdshänsyn som gäller. För att vi skall uppnå en högproduktion och bevara en biologisk mångfald iskogsekosystemen bör skogen enligt kommitténs huvudförslagbrukas med sikte på hög produktion och god natur- ochmiljöhänsyn över hela skogsmarksarealen. Det innebär att vissaavsättningar av nationalparker och naturreservat krävs.Utskottet delar det synsätt som anläggs i propositionen ifråga om miljömålet. I gällande nationella skogspolitiska besluthar natur- och miljövården fått en undanskymd plats sett idagens perspektiv. I dess ställe bör vårt nyttjande av skogensom produktionskälla inriktas på ett långsiktigt bevarande avskogsmarkens naturgivna produktionsförmåga och ekosystemensfunktion. Praktiskt taget all skogsmark i har berörts avskogsbruk i en eller annan form. Skogsekosystemen är liksomandra ekosystem dynamiska och stadda i ständig förändring. Deninneboende variationen inom arter, mellan arter och mellanolika ekosystem utgör en av de viktigaste förutsättningarna förekosystemens anpassningsförmåga och motståndskraft. Utskottetdelar jordbruksministerns uppfattning att ett ambitiöst miljömålväl kan förenas med en fortsatt hög produktion av skogsråvaraoch en konkurrenskraftig svensk skogsnäring. Ett bärkraftigtlångsiktigt skogsbruk kan inte bedrivas om man bortser fråneller rent av motverkar de naturgivna förutsättningarna.Det nationella miljömålet för skogsbruket bör utformas så lägger lika vikt vid produktionsmålet och miljömålet. Imiljömålet bör även hänsynen till kulturmiljön ingå. Skador påkulturmiljön skall såvitt möjligt undvikas eller begränsas.Utskottet ansluter sig vidare till vad som anförs ipropositionen om att avverkningens, och specielltslutavverkningens, effekter när det gäller kväveutlakningen ärspeciellt viktiga att uppmärksamma i de områden som är starktutsatta för luftföroreningar. Det är möjligt att genom särskildomsorg och noggrannhet vid planeringen av avverkningarnamotverka sådant läckage.