bet · GG01LU31 · 1993-03-09 00:00:00 — Anslag till , m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag (prop.1992/93:100 bilaga 3 och bilaga 8) i vad avser anslag tillbidrag till av god redovisningssedresp. Utskottet behandlar även fyramotionsyrkanden i olika redovisningsfrågor. Tre av dessayrkanden avser införande av en skyldighet att i årsredovisningenlämna information om vissa förmåner till personer i ledandeställning i företag. Det fjärde motionsyrkandet berör frågan ompersonalekonomisk redovisning.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen i förevarandedelar och avstyrker motionsyrkandena.ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1992/93:100 bilaga 3 föreslår regeringen() under punkt H 5 (s. 140) att riksdagentill Bidrag till av godredovisningssed för /94 anvisar ettförslagsanslag på 600 000 kr.SJUNDE HUVUDTITELNPropositionenI proposition 1992/93:100 bilaga 8 föreslår regeringen() under punkt I 4 (s. 132) att riksdagentill för /94 anvisarett förslagsanslag på . 1992/93:L201 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom redovisning av bolagsdirektörers förmåner.1992/93:L209 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av möjligheterna att på ettbättre sätt än ta hänsyn till humankapitalet ibalansräkningen.1992/93:N278 av m.fl. (v) vari yrkas3. att beslutar att alla börsföretag skall redovisalön, tantiem, pension, optioner och fallskärmsavtal förchefspersoner.1992/93:A721 av och () variyrkas2. att hos regeringen begär förslag om obligatoriskskyldighet att i årsredovisning etc. offentliggöra förekommandefallskärmsavtal. Den centrala författningen på redovisningsområdet ärbokföringslagen (1976:125). Den fungerar som en generellredovisningslag och upptar ett grundläggande regelsystem som,med undantag för jordbruksrörelse i vissa fall, är gemensamt föralla företag. Enligt 1 § bokföringslagen är således bl.a. allaaktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningarbokföringsskyldiga. Bokföringsplikten skall fullgöras genomlöpande bokföring som för varje räkenskapsår avslutas med ettårsbokslut. Årsbokslutet skall bestå av resultaträkning ochbalansräkning.Med årsbokslut avses i bokföringslagen en bokföringsskyldigsofficiella men inte offentliga redovisning. I fråga omföretagens skyldighet att avge offentlig redovisning(årsredovisning) finns bestämmelser i aktiebolagslagen(1975:1385), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och lagen(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag.Ett aktiebolags årsredovisning består av resultaträkning,balansräkning och förvaltningsberättelse (11 kap.aktiebolagslagen, ABL). Resultaträkningen skall belysa hurrörelseresultatet -- vinst eller förlust -- har uppkommit.Balansräkningen skall ange bolagets ställning vidräkenskapsårets utgång. I förvaltningsberättelsen skall lämnasuppgifter om vissa förhållanden som inte framgår av resultat-eller balansräkningen. Vad som åsyftas är bl.a. uppgifter i ickeräkenskapsmässig form, vilka är nödvändiga för en fullständigbedömning av resultat, ekonomisk ställning ochföretagsledningens förvaltning, men som inte lämpligen börlämnas i balans- eller resultaträkningen. Enligt en särskildbestämmelse skall förvaltningsberättelsen också innehållauppgift om lön och annan ersättning som under räkenskapsåretutgått till styrelsen och verkställande direktören. Tantiem ochdärmed jämställd ersättning skall därvid anges särskilt (11 kap.9 § ABL).ABL:s regler om årsredovisning inehåller inte fullständigabestämmelser om aktiebolags offentliga redovisning. De fylls istället ut av de mera detaljerade bestämmelserna om årsbokslut ibokföringslagen som gäller även för den offentligaredovisningen. På motsvarande sätt förhåller det sig beträffandeövriga företagsformer.Bokföringslagen hänvisar i väsentliga avseenden till begreppetgod redovisningssed. I syfte att bl.a. tillgodose behovet avauktoritativa besked i fråga om vad som är god redovisningssedinrättades . har tilluppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed iföretagens bokföring och offentliga redovisning samt attutarbeta allmänna råd inom sitt ansvarsområde. Nämnden består aven ordförande och tio andra ledamöter.År 1989 bildade staten -- genom -- samtFöreningen () och dessutom ett gemensamt organ, Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed. Styrelsen för stiftelsen harutsett ett särskilt råd (redovisningsrådet) med huvudsakliguppgift att utarbeta och utfärda rekommendationer om godredovisningssed i börsföretag och andra större bolag.År 1991 tillkallades en kommitté med uppgift att göra enallmän översyn av redovisningslagstiftningen (dir. 1991:71,1992:19, 1993:06). En av kommitténs uppgifter är att lägga framförslag till de lagändringar på redovisningsområdet som kommeratt krävas vid en harmonisering med de normer som har utvecklatsinom EG. Vidare skall kommittén utreda Bokföringsnämndensställning. Tidsplanen för kommitténs arbete innebär attkommittén skall lägga fram förslagtill sådana åtgärder som krävs med hänsyn till EG:srättsordning. Utredningsuppdraget i dess helhet bör varaavslutat före den 1 december 1994.I proposition 1992/93:100, bilaga 3, föreslås att till för utvecklande av god redovisningssed /94 anvisas ett förslagsanslag på 600 000 kr.I propositionen föreslås vidare, bilaga 8, att tillBokföringsnämnden för /94 anvisas ettförslagsanslag på 4364000 kr.Vad särskilt gäller anför föredragandestatsrådet i propositionen, bilaga 8, att harett särskilt ansvar för att utveckla redovisningsstandarden hosde små företagen. Den övergripande inriktningen avBokföringsnämndens verksamhet bör vara oförändrad i avvaktan påRedovisningskommitténs ställningstagande i fråga om nämndensframtida ställning.Regeringens förslag till medelsanvisning av god redovisningssed ochBokföringsnämnden föranleder inte några erinringar frånutskottets sida. Utskottet tillstyrker bifall till propositioneni dessa delar.Utskottet övergår härefter till att behandla ett parredovisningsfrågor som berörs i några motioner från den allmännamotionstiden i år.Det har förts en allmän diskussion om de olikaförmåner som i viss utsträckning förekommer i näringslivet ochinom offentlig verksamhet i form av pensionsersättningar, avtalom avgångsvederlag och liknande förmåner till personer i ledandeställning. Debatten har fokuserats kring de s.k.fallskärmsavtalen avseende chefspersoner och personer medförtroendeposter i vissa större banker. Spörsmålet har ocksåföranlett ett flertal motioner under årets allmänna motionstid,varvid olika aspekter av ämnet har tagits upp. Till lagutskottethar hänvisats de motionsyrkanden som avser krav på offentligredovisning i företagen av sådana förmåner varom nu är fråga.Sålunda framställs i motionerna L201 av (),N278 (yrkande 3) av m.fl. (v) och A721(yrkande 2) av och (), medlite olika infallsvinklar, krav på införandet av en skyldighetatt i årsredovisningen i företagen ta in uppgifter om pensioner,fallskärmsavtal och andra förmåner för personer med ledandeställning i företagen.Utskottet vill understryka att det övergripande syftet medårsredovisningen är att vid varje räkenskapsårs utgång lämnaföretagets intressenter upplysningar om årsresultat, ekonomiskställning och övriga förhållanden, som är av betydelse förbedömning av företagets utvecklingsmöjligheter. De gällandereglerna om årsredovisningen och vad den skall innehålla ärutformade med detta ändamål i sikte. Förändrade förhållanden ochnya erfarenheter kan naturligtvis föranleda omprövning avreglerna för att åstadkomma att redovisningen bättre skall kunnafylla sin funktion. Med hänvisning till det anförda välkomnarutskottet att regeringen genom tilläggsdirektiv(1993:06) gett i uppgift att även övervägaom det behövs särskilda redovisningsregler förpensionsersättningar, avtal om avgångsvederlag och liknandeförmåner för styrelseledamöter, verkställande direktören ochandra personer i ett företags ledning.Enligt utskottets mening är det i motionerna aktualiseradespörsmålet om särskilda redovisningsregler för avtal omavgångsvederlag m.m. angeläget och utskottet förutsätter attRedovisningskommittén behandlar frågan med skyndsamhet. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandena L201, N278yrkande 3 och A721 yrkande 2 är därför nu inte påkallad.I motion L209 av m.fl. (fp) behandlas en annanredovisningsfråga som väckt viss uppmärksamhet under senare år.I motionen diskuteras redovisningsmetoder som bättre tar hänsyntill investeringar i det s.k. humankapitalet. Med sådanainvesteringar menar motionärerna t.ex. utbildningsinsatser,åtgärder för kompetensutveckling och olika informationslösningari ett företag. Dessa investeringar anses sakna bestående värdeoch tas inte upp som tillgångar i balansräkningen och skrivsinte heller av. Motionärerna anser att ett nytt synsätt måsteintroduceras och en ny bokföringspraxis införas som öppnarmöjlighet att redovisa "mjuka" investeringar. börenligt motionärerna initiera en utredning som undersökerkonsekvenserna av en sådan möjlighet.När det gäller redovisning i bokföringen av sådana uppgifteroch upplysningar som motionärerna pekar på vill utskottet erinraom att regeringen i proposition 1990/91:140 Arbetsmiljö ochrehabilitering bl.a. uttalat sig för att företag ochförvaltningar åläggs att presentera en personalekonomiskredovisning (se prop. s. 125 f.). Propositionen bygger bl.a. idenna del på förslag i betänkandet (SOU1990:49) Arbete och hälsa. Enligt propositionen måste demänskliga resurserna uppmärksammas mer och mer, både i ettföretagsekonomiskt och i ett samhällsekonomiskt perspektiv.Personalekonomisk redovisning med information om frånvaro,personalomsättning, kompetensutveckling, personalvård etc. ärett sätt att göra frågorna om personal och personalekonomisynliga. En sådan redovisning skall i första hand tjäna somunderlag för styrelsens/ledningens beslut om investeringar iarbetsmiljön. Även för aktieägare och långivare kan enpersonalredovisning vara av intresse, liksom för myndigheter somarbetsförmedlingen, yrkesinspektionen och försäkringskassanm.fl.Regeringens uttalanden beträffande personalekonomiskredovisning föranledde inte några erinringar vidriksdagsbehandlingen av propositionen 1990/91:140 (se bet.1990/91:AU22 s. 45 f.). Av arbetsmarknadsutskottets betänkandeframgick också att regeringen beslutat tillkalla en arbetsgruppinom med uppdrag att utarbetaförslag till lagreglering av personalekonomiska redovisningar.Den nämnda arbetsgruppen har numera i en rapport, (DsA1991:45) Personalekonomisk redovisning -- Förslag tilllagstiftning, utarbetat ett förslag till lagreglering avpersonalekonomiska redovisningar. Enligt det synsätt som liggertill grund för arbetsgruppens arbete har personalensutbildningsnivå, yrkesskicklighet och närvaro liksomarbetsmiljöförhållandena betydelse för produktivitet ochverksamhetsresultat i en organisation. För att ledningen påolika nivåer i en verksamhet skall kunna göra riktigapersonalekonomiska bedömningar krävs att informationsbehoventillgodoses internt. Den personalekonomiska redovisningen skallockså ge information till t.ex. aktieägare och borgenärer,leverantörer och andra huvudmän samt till vissa myndigheter.Arbetsgruppen föreslår att regler om personalekonomiskredovisning tas in i de befintliga författningar som reglerarden ekonomiska redovisningen . En sådan lösning anges liggai linje med den man valt inom EG.Rapporten har remissbehandlats. Regeringen har därefter i mars1992 överlämnat rapporten för beaktande tillRedovisningskommittén.Utskottet konstaterar att frågan om personalekonomiskredovisning, som aktualiseras i motion L209, utretts av denovannämnda arbetsgruppen inom ochatt rapporten övervägs inom ramen förRedovisningskommitténs uppdrag. Med hänsyn härtill bör motionL209 inte föranleda någon åtgärd, och utskottetavstyrker bifall till motionen. beträffande av godredovisningssedatt till Bidrag till avgod redovisningssed för /94 under andrahuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,2. beträffande Bokföringsnämndenatt till /94 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande redovisningsregler för avtal omavgångsvederlag m.m.att avslår motionerna 1992/93:L201, 1992/93:N278yrkande 3 och 1992/93:A721 yrkande 2,4. beträffande personalekonomisk redovisningatt avslår motion 1992/93:L209.Stockholm den 9 mars 1993På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), Per Stenmarck (m), (),(), (), (), BertilPersson (m), (), (), CarinLundberg (s), (), () och Per ErikGranström (s).