bet · GG01UU28 · 1993-05-18 00:00:00 — Frihandelsavtal m.m. mellan och I regeringens proposition 1992/93:212 om godkännande avfrihandelsavtal m.m. mellan och yrkasatt godkänner frihandelsavtalet jämte därtillhörande samförståndsprotokoll samtatt även godkänner jordbruksöverenskommelsen mellanSverige och Bulgarien.Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.Frihandelsavtalet mellan och innebäratt handelshindren successivt avskaffas och fri handel förindustrivaror och fisk uppnås efter en tioårig övergångsperiod.På samma sätt avskaffas den fasta delen av importskyddet förvissa bearbetade jordbruksprodukter.BakgrundUtvecklingen i utmärktesför del av ett gradvist och långsamt, men relativtfredligt, avvecklande av det kommunistiska systemet. De förstafria valen ledde inte till det entydiga maktskiftesom oppositionen hade hoppats på. lyckades mandock få till stånd en regering med brett stöd inationalförsamlingen, och den ekonomiska politiken anförtroddesåt kompetenta experter. Den bulgariska reformprocessen uppvisarvissa likheter med den polska men genomfördes under betydligtsämre ekonomiska betingelser. Den privata sektorn, som dockfortfarande är av begränsad omfattning, uppvisar stor vitalitetoch en snabb expansion. Mer än en tredjedel av de privatasmåföretagen är involverade i utrikeshandeln.Bulgariens relationer till EG och EFTARedan före omvälvningen åren 1989--1990 hade de gamla central-och östeuropeiska regimerna sökt närmare samarbete med EG. Deförsta avtalen om handeln mellan EG och enskilda central- ochösteuropeiska länder slöts . Under denandra blev kontakter tätare och nya avtalingicks.Under våren 1990 framlades ett förslag om associationsavtal aven karaktär som EG inte tidigare tillämpat. Avtalen har fåttbenämningen Europaavtal.I maj 1992 fick mandat att förhandla medBulgarien om ett Europaavtal. Detta undertecknades den 8 mars1993.Europaavtalet innehåller förutom bestämmelser om fri handelmed industriprodukter och lättnader i handeln med jordbruksvarorockså överenskommelser om politisk dialog, arbetskraftensrörlighet, industriellt och tekniskt samarbete, kulturutbytem.m. Medlemskap i uppställs som det långsiktiga målet församarbetet. Ett nytt och viktigt grundelement i Europaavtalenmed och utgörs av parternas åtaganden attrespektera mänskliga rättigheter för personer som tillhörminoriteter.Parallellt med EG:s föreberedelser inför förhandlingar medBulgarien och undertecknade EFTA-staternasamarbetsdeklarationer med de båda länderna i december 1991.Förutom beredvillighet till samarbete på en rad områdenförklarade sig parterna införstådda med att undersökamöjligheterna att ingå frihandelsavtal. Förhandlingar om ettsådant avtal mellan och inleddes inovember 1992 och avslutades . Avtalet beräknas trädai kraft den 1 juli 1993.Liksom i förhandlingarna med de andra länderna i Central- ochÖsteuropa har varje enskild EFTA-stat, parallellt med demultilaterala förhandlingarna om frihandelsavtal, förhandlat ombilaterala jordbruksöverenskommelser. Dessa överenskommelser ärav begränsad omfattning och innebär för del vissasmärre tullmedgivanden.Frihandelsavtalet mellan EFTA-staterna och BulgarienAvtalet mellan och är uppbyggt eftersamma mönster som de redan ingångna avtalen med och detdåvarande . En skillnad är dock att man med EG:sEuropaavtal med som förebild även inkluderarrättigheter för personer som tillhör minoriteter, när man iavtalets inledning talar om demokrati och mänskliga rättigheter.Genom avtalet skapas ett frihandelsområde mellan ochde sju EFTA-staterna, inom vilket handelshinder avskaffas förindustrivaror. I huvudsak gäller samma sak för fisk och andramarina produkter. Avtalet innehåller också bestämmelser omindustriellt tillverkningsskydd för ett antal bearbetadejordbruksprodukter vid import till från EFTA-staterna.I avtalet eftersträvas att i möjligaste mån uppnå samma ellerlikartad reglering av handeln som i mellanBulgarien och EG. Detta gäller främst tidtabellerna föravskaffande av tullar och andra handelshinder.I ett samförståndsprotokoll ("Record of Understanding") harvissa tillämpnings- och tolkningsregler överenskommits mellanparterna.Avtalet föranleder inget förslag till lagstiftning.Bilaterala jordbruksöverenskommelserDe bilaterala jordbruksförhandlingarna har resulterat iseparata jordbruksöverenskommelser mellan ochEFTA-staterna. har i detta sammanhang erbjudit Bulgarientullförmåner för bl.a. vissa frukter, bär och grönsaker.Överenskommelsen innehåller även en utvecklingsklausul.Godkännande av överenskommelsernaEnligt propositionen är frihandelsavtalet mellan EFTA-staternaoch , tillsammans med det Europaavtal slutitmed EG, ett viktigt steg i riktning mot förbättradeavsättningsmöjligheter för bulgariska produkter i . Pålängre sikt bedöms på vissa områden kunna utvecklastill en marknad där svenska exportprodukter kan få störreavsättningsmöjligheter än i dag.Den bilaterala jordbruksöverenskommelsen mellan ochBulgarien medför vissa lättnader i handeln med jordbruksvaror. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande frihandelsavtalet mellan EFTA-staterna ochBulgarien jämte därtill hörande samförståndsprotokollatt godkänner det i proposition 1992/93:212föreslagna frihandelsavtalet jämte därtill hörandesamförståndsprotokoll,2. beträffande jordbruksöverenskommelsen mellan ochBulgarienatt godkänner den i proposition 1992/93:212föreslagna jordbruksöverenskommelsen.Stockholm den 18 maj 1993På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), Karl-ErikSvartberg (s), (), (), MargaretaViklund (kds), (nyd), (), HåkanHolmberg (fp), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.