bet · GG01UbU8 · 1993-03-11 00:00:00 — Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet Proposition 1992/93:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens förslag ibudgetpropositionen under anslaget Bidrag till viss verksamhetinom det kommunala skolväsendet. Mot bakgrund av en överenskommelse mellanriksdagspartierna i finansutskottet om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder föreslår utskottet att uttalar sig för ettstimulansbidrag till förbättringar av skolans fysiska miljö medanledning av en socialdemokratisk motion.Till betänkandet är fogade fyra reservationer frånSocialdemokraterna och två reservationer från Ny demokrati.ÅTTONDE HUVUDTITELN Proposition 1992/93:100 bil. Regeringen har under anslaget B 9. Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet (s. 53--57)föreslagit10. att till Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet för /94 anvisar ettförslagsanslag på . 1992/93:Ub431 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av utökad lärlingsutbildning i syfte att stävjaarbetslösheten och rädda kulturhistoriska värden.1992/93:Ub502 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sektorsbidraget till skolan skallåterinföras,7. att på särskilt anslag till Inredning ochutrustning av skollokaler för /94 anvisar100000000 kr,18. att till vuxenutbildning /94 anvisar utöver vadregeringen föreslagit.1992/93:Ub520 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att till hemspråksundervisning inom Statligtutjämningsbidrag för kommuner /94 anvisar 0(noll) kr,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisning,3. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i erforderliga lagar (bl.a. SFS 1991:1083 ochgrundskoleförordningen) att staten och kommunerna fullständigtbefrias från sina skyldigheter att anordnahemspråksundervisning.1992/93:Ub529 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att till Svenskundervisning för invandrare(sfi) inom den s.k. flyktingschablonen och det statligautjämningsbidraget för /94 anvisar 0 (noll) kr.1992/93:Ub903 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det tredje gymnasieåret,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenutbildningar.1992/93:Ub905 av m.fl. (s) vari yrkas7. att beslutar att för /94 anvisa1500000000 kr till kommunerna för stöd till anordnande av"det tredje gymnasieåret" i enlighet med vad som i motionenanförts,8. att beslutar godkänna de riktlinjer som i dennamotion anförts beträffande behovet av satsning på "det tredjegymnasieåret" även /95,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknikerutbildningarna inom kommunalvuxenutbildning,10. att beslutar att för /94 anvisa600000000 kr till stöd för de kommuner som anordnarytterligare vuxenutbildning i enlighet med vad som imotionen anförts,11. att beslutar att de medel som anvisas tillstöd för kommunerna att anordna "det tredje gymnasieåret" ochtill vuxenutbildning i enlighet med vad som anförts idenna motion skall tillföras genom anslag B 9.Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet,15. att beslutar att för /94 anvisa600000000 kr till särskilt anslag som stimulansbidrag tillkommunerna för förbättringar av skolans fysiska arbetsmiljö.1992/93:Ub906 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett tredje gymnasieår iÖstergötland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare resurser till kommunalvuxenutbildning och ettårig teknikerutbildning i Östergötland.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemspråksundervisningen ej börbekostas av skattebetalarna.1992/93:Ju618 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om reformeradsfi-undervisning i enlighet med vad i motionen anförts.1992/93:Sf515 av () vari yrkas2. att vid avslag på yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna att kommunernas ansvar för dessaungdomars [ungdomar med eget boende] gymnasieutbildning måstefastslås.1992/93:T221 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad teoretiskgymnasieutbildning i län.1992/93:Jo675 av och ()vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade beräkningsgrunder försektorsbidraget till skolan.1992/93:N281 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kraftig utbyggnad avantalet platser i högskole-, gymnasie- och vuxenutbildningenför att långsiktigt öka den ekonomiska tillväxten (delvis).1992/93:N317 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggnad av gymnasieskolan,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning på vuxenutbildningen. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendetI detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslagunder anslaget B 9. Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala skolväsendet i proposition 1992/93:100 bil. 9 jämtemotioner.Enligt beslut med anledning av 1992 årskompletteringsproposition del II om ekonomi (prop.1991/92:150 del II, bet. FiU29, rskr. 345) har sektorsbidragettill skolväsendet avvecklats och inordnats i det nya statligautjämningsbidraget till kommunerna. Detta medför attföreliggande anslag minskas med 18 /94. Medel för genomförande av den nyagymnasieskolan beräknas under ett särskilt reservationsanslagbenämnt B 7. Genomförande av skolreformer.Gymnasieskolan och vuxenutbildningI Socialdemokraternas partimotioner 1992/93:N281 yrkande 2delvis och 1992/93:Ub905 yrkande 7 delvis samt i motionerna1992/93:Ub903 yrkande 2, 1992/93:Ub906 yrkande 1 och1992/93:N317 yrkande 6 samtliga (s) föreslås att kommunerna fårmöjlighet att anordna ett tredje år i gymnasieskolan för50000 ungdomar mellan under /94.Insatserna bör riktas till dem som kommer att avsluta entvåårig utbildning i gymnasieskolan och till dem somtidigare avslutat en sådan utbildning och som inte redan fåttutbildning under ett tredje år i gymnasieskolan ellermotsvarande. Om inte dessa insatser görs riskerar ungdomarnaatt i rådande situation på arbetsmarknaden gå direkt ut iarbetslöshet, anför motionärerna. Inriktningen av studiernaunder ett tredje år i gymnasieskolan bör anpassas tillelevernas önskemål och förkunskaper samt till lokalaförutsättningar när det gäller lokaler och utrustning, tillgångpå lärare m.m. Fördjupade studier i svenska, matematik ochfrämmande språk framhålls bl.a. som betydelsefulla liksomkomplettering av yrkesutbildning. Kostnaden för ifrågavarandeutbildning beräknas till per utbildningsplats. I detre sistnämnda motionerna framhålls behovet av satsningar pågymnasial utbildning i resp. --,och län.Utskottet vill erinra om beslut våren 1992beträffande åtgärder inom utbildningsområdet motungdomsarbetslösheten (prop. 1991/92:150, bet. FiU29, rskr.345). anvisade då för innevarandebudgetår för att möjliggöra för 8000 ungdomar att gå etttredje år i gymnasieskolan och bemyndigade regeringen att vidbehov ytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieårunder budgetåret. I sitt yttrande (1991/92:UbU4y) tillfinansutskottet underströk ett enigt utskott betydelsen avytterligare utbildningsinsatser för ungdomar med endast tvååriggymnasial utbildning.Utskottet har erfarit att ca 11000 ungdomar har utnyttjaterbjudandet om ett tredje år i gymnasieskolan under läsåret1992/93. Erfarenheterna har visat att ett tredje påbyggnadsårkan ge fördjupning och komplettering av kunskaper somdet ger ungdomar, som annars riskerar att gå arbetslösa,möjlighet att förbättra sin utbildning. Mot bakgrund av det nuaktuella läget på arbetsmarknaden delar utskottet motionärernasuppfattning att kraftfulla åtgärder bör vidtas för attförhindra att de ungdomar som kommer att avsluta entvåårig utbildning i gymnasieskolan går ut i arbetslöshet.Utskottet anser därför att alla ungdomar sominte erhållit utbildning i gymnasieskolan skall kunnaerbjudas ett tredje utbildningsår under /94 somkomplettering till en tvåårig gymnasial utbildning.Regeringen har till överlämnatproposition 1992/93:194 om särskilt statsbidrag till kommunerför ytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredjegymnasieår. I propositionen föreslås att (exkl. medel för studiehjälp) anvisas under förevarande anslagför 11000 helårsplatser i gymnasieskolan för att kommunernaskall ha möjlighet att /94 anordna ett tredjeutbildningsår i gymnasieskolan för de ungdomar som har gåttigenom en tvåårig gymnasieutbildning. Bidraget har beräknatsmed per helårsplats. Ifrågavarande insatser föreslåsbli finansierade med medel som i budgetpropositionen tagits uppunder tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94.Regeringen begär bemyndigande av att vid behovytterligare få öka antalet platser under /94.Utskottet utgår från att medlen för detta ändamål förs upp påen särskild anslagspost under förevarande anslag och disponerasav . Utbetalning till kommunerna bör ske genom ettrekvisitionsförfarande (jfr SKOLFS 1992:34). Utskottet anserdet angeläget att kommuner och landsting i så god tid sommöjligt planerar för ifrågavarande utbildningsinsatser ochinformerar berörda elever om möjligheten till fortsatta studieri gymnasieskolan. Härvid utgår utskottet från att regeringenverkar för att skolans och arbetsmarknadens myndighetertillsammans inriktar sina krafter på att uppmuntra ungdomarnaatt genomgå ett tredje gymnasieår.Med hänvisning till det anförda och till att riksdagenförelagts ett förslag från regeringen som i huvudsaktillgodoser yrkandena i motionerna 1992/93:N281 yrkande 2 och1992/93:Ub905 yrkande 7 i den del de avser "ett tredjegymnasieår" anser utskottet att nu inte bör vidtanågon särskild åtgärd, varför motionerna avstyrks. Då behovetav ytterligare platser i gymnasieskolan i berörda kommuner iresp. --, och länbör kunna tillgodoses genom förslaget i proposition1992/93:194, avstyrks även motionerna 1992/93:Ub903 yrkande 2,1992/93:Ub906 yrkande 1 och 1992/93:N317 yrkande 6.I samma socialdemokratiska motioner i motsvarande delarföreslås att kommunerna får möjlighet att utöka antaletutbildningsplatser inom den kommunala vuxenutbildningen. Idagens arbetsmarknadsläge är det enligt motionärerna angelägetatt den gymnasiala vuxenutbildningen och den yrkesinriktadepåbyggnadsutbildningen inte försummas. Vuxenutbildningen bidrari hög grad till en generell kompetenshöjning av arbetskraften.Genom att öka dimensioneringen i den reguljära kommunalavuxenutbildningen tillgodoses många vuxnas utbildningsbehovsamtidigt som det skapas förutsättningar för arbetslösa att gåin i arbetslivet i de studerandes ställe. I motionerna föreslåsatt ytterligare 20000 utbildningsplatser tillförs komvux.Utbildningar inom teknik och naturvetenskap samt språk börprioriteras. Minst 2000 platser bör avsättas för den ettårigateknikerutbildningen inom komvux (motion 1992/93:Ub903 yrkande9). Enligt motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande 18 delvis ärvuxenutbildningen central för återkommande utbildning och ettlivslångt lärande. Vuxenutbildningen syftar till att utjämnautbildningsklyftor såväl inom som mellan generationerna. Imotionerna 1992/93:Ub903 yrkande 3, 1992/93:Ub906 yrkande 2 och1992/93:N317 yrkande 7 begärs att särskilda satsningar görs pågymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning inom resp.Gävle--, och län.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Statistiska uppgifter om undervisningen inom komvux frånhösten 1992 visar att utbildningsvolymen har ökat i jämförelsemed . Den yrkesinriktade utbildningen har dockminskat avsevärt, särskilt inom vård och omsorg och socialservice. Under /91 köpte () utbildning från kommunerna för ca 374 miljoner kronor.Denna form av uppdragsutbildning ökade under /92mycket kraftigt och uppgick till . Det ärsåledes mycket som tyder på att en minskad yrkesutbildning inomkomvux har motsvarats av en ökad uppdragsutbildning ikommunerna finansierad genom AMS. Utskottet vill erinra om attkommunerna enligt 11 kap. 17 § skollagen skall sträva efter atterbjuda gymnasial vuxenutbildning som svarar mot efterfråganoch behov. Statliga medel för den kommunala vuxenutbildningenoch övrig skolverksamhet ingår från den 1 januari 1993i det statliga utjämningsbidraget till kommunerna.Riksdagens beslut (prop. 1992/93:50, bet. FiU1,rskr. 134) om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomininnebar bl.a. att anvisades för ytterligare13 000 utbildningsplatser inom komvux. Syftet var att gekommunerna förutsättningar att anordnakompletterande utbildningar för vuxna arbetslösa. Medlen skulledisponeras av AMS. Det förutsattes att kommunerna själva skullefinansiera av utbildningskostnaderna. Utskottet, som isitt yttrande (1992/93:UbU3y) till finansutskottet ställde sigbakom regeringens förslag, framhöll dock att medel förutbildningsinsatser inom det kommunala offentliga skolväsendetskulle kanaliseras genom och inte genom AMS.Enligt vad utskottet erfarit räknar AMS med att cirka entredjedel av ifrågavarande utbildningsplatser kommer att förblioutnyttjade. Svårigheten att öka utbildningsinsatserna inomkomvux anses bero på dels kommunernas begränsade ekonomiskamöjligheter att ytterligare anordna undervisning, dels problemför vissa vuxna att finansiera studierna inom komvux.Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingennär det gäller såväl den reguljära vuxenutbildningen som den avAMS delvis finansierade kommunala vuxenutbildningen och denutbildning inom komvux som upphandlas av AMS. Om det vid ensamlad bedömning av samhällets insatser för att minskaarbetslösheten finns förutsättningar att öka utbildningsvolymeninom komvux, förutsätter utskottet att regeringen återkommermed förslag till i kompletteringspropositionen.Riksdagen bör således inte nu vidta någon särskild åtgärd ifrågan, varför motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 18 delvis,1992/93:Ub903 yrkande 3, 1992/93:Ub905 yrkandena 9 och 10delvis, 1992/93:Ub906 yrkande 2, 1992/93:N281 yrkande 2 delvisoch 1992/93:N317 yrkande 7 avstyrks.Enligt motion 1992/93:Ub905 (s) yrkande 8 bör de elever /93 påbörjat en tvåårig utbildning i gymnasieskolanoch som kommer att avsluta den redan nugaranteras möjlighet till utbildning under ett tredje år igymnasieskolan.Utskottet delar motionärernas uppfattning att de elever somvåren 1994 kommer att gå ut tvååriga utbildningar bör fåmöjlighet att under /95 fortsätta sin utbildningunder . Utskottet anser dock att det intefinns anledning för att nu ta ställning tillutbildningsplatser för ett tredje år i gymnasieskolan läsåret1994/95. Utskottet utgår från att regeringen kommer attbevaka denna fråga och återkomma till i nästa årsbudgetproposition. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Ub905 yrkande 8. Utskottet har erfarit att ett stortantal kommuner i landet fr.o.m. /94 kommer attpåbörja genomförandet av den nya treåriga gymnasieskolan.Därmed garanteras alla ungdomar oavsett studieväg en treårigutbildning.Enligt motion 1992/93:Ub431 (fp) finns det behov av attutöka lärlingsutbildningen. Genom den snabba tekniskautvecklingen i arbetslivet riskerar vissa hantverksyrken attförsvinna, hävdar motionären.Riksdagen fattade under föregående beslut (prop.1991/92:157, bet. UbU26, rskr. 311) om ny utbildning förlärlingar. Avsikten med den nya lärlingsutbildningen är att denskall kunna bidra till återväxten inom smala yrkesområden.Lärlingsutbildningen är organiserad som ett individuelltprogram i den nya gymnasieskolan. Elevernas efterfrågan ochönskemål är avgörande för dimensioneringen och inriktningen avutbildningen. Utskottet finner med hänvisning härtill attsyftet med motion 1992/93:Ub431 därmed bör vara tillgodosett,varför den avstyrks.I motion 1992/93:T221 (fp) om arbetsmarknad och infrastrukturi hävdas att utbildningen i gymnasieskolan iStockholms län har en alltför kraftig inriktning påyrkesinriktade studievägar i förhållande till näringslivetsstruktur. De teoretiska utbildningsvägarna bör därföröka (yrkande 4).Utskottet vill erinra om beslut (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) om ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun på skolans område. Enligt 5 kap. 5 § skollagen är varjekommun skyldig att erbjuda utbildning på nationella program församtliga ungdomar i kommunen. Det är således kommunerna självasom avgör såväl inriktning som omfattning av gymnasieskolansutbildning. Från skall gymnasieskolanfinansieras med medel från det statliga utjämningsbidraget tillkommunerna (prop. 1991/92:150 del II, bet. FiU29, rskr. 345).Med hänvisning till nu gällande ordning för beslut omgymnasieskolans dimensionering m.m. bör inte göranågot uttalande i enlighet med vad som föreslås i motion1992/93:T221 yrkande 4, varför den avstyrks.Enligt motion 1992/93:Sf515 (s) yrkande 2 bör kommunernasansvar för vissa ungdomars utbildning i gymnasieskolan slåsfast. Det gäller ungdomar som av olika skäl brutit medföräldrahemmet och som har eget boende. De får inte avekonomiska skäl bli utan gymnasial utbildning.Riksdagen behandlade ett liknande yrkande föregående (mot. 1991/92:Ub216 yrk. 1, bet. 1991/92:UbU10, rskr. 190).Utskottet pekade på gymnasieskolans ansvar för den kurativaverksamheten och skolkuratorns medverkan när det gäller deprivatekonomiska förutsättningarna för gymnasiestudier för härberörda elever. Utskottet förutsatte att eleverna vid behov fårnödvändigt stöd genom gymnasieskolans elevvårdande och kurativaverksamhet. Med samma motivering avstyrker utskottet motion1992/93:Sf515 yrkande 2.Hemspråksundervisning och svenska för invandrareI motion 1992/93:Ub520 (nyd) yrkande 3 begärs att staten ochkommunerna befrias från skyldigheten att anordnahemspråksundervisning. Med hänvisning tillRiksrevisionsverkets rapport om invandrarundervisningen igrundskolan /90 framhålls atthemspråksundervisningen bedrivs ineffektivt i flera avseenden.Motionärerna anser att ansvaret för att organisera ochfinansiera hemspråksundervisningen bör överföras tillinvandrarna själva (yrkande 2). Enligt yrkande 1 i samma motionoch motion 1992/93:Fi211 yrkande 26 (nyd) bör inga statsbidragutgå till hemspråksundervisningen i fortsättningen. Detframhålls att kostnaderna för hemspråksundervisningen /92 har beräknats till ca 726 miljoner kronor.Riksdagen avslog föregående liknande motionsyrkanden(bet. 1991/92:UbU10 och bet. 1991/92:UbU19). Utskottethänvisade då till uttalande (prop.1990/91:100, bet. UbU7, rskr. 222) om hemspråksundervisningenoch principerna om ett generellt finansiellt stöd tillskolsektorn i kommunerna, varvid utskottet anförde att kravenpå bättre planering och ledningsorganisation förhemspråksundervisningen skulle komma i förgrunden i samband medden lokala resursfördelningen och införandet av ett nyttstatsbidragssystem för skolverksamheten. beslutade idetta sammanhang om en generell minskning av ifrågavarandestatsbidrag med . Utskottet underströksamtidigt vikten av att invandrareleverna ges en kvalitativtgod hemspråksundervisning.Undervisningen i såväl hemspråk som svenska som andraspråkhar varit föremål för granskning under de senaste åren.Skolverket har i en rapport (nr 5, ) redovisat ettutvärderingsprojekt om undervisning i hemspråk och svenska somandraspråk. Projektets huvudsyfte har varit att beskriva ochanalysera hur undervisningen planeras, genomförs och utvärderasi och gymnasieskolan. Underlag har tagits in fråntio kommuner och avser läsåren 1989/90--1991/92. Vidare harSvenska kommunförbundet kartlagtinvandrarundervisningen i genom en enkät tillkommunerna. Avsikten har varit att studera förändringar i vadgäller ekonomiska ramar, resursutnyttjande, inriktning ochorganisation mellan läsåren 1990/91 och 1991/92. Slutligenföreligger vissa statistiska uppgifter om hemspråk ochhemspråksundervisningen i och /92 från (Statistiskameddelanden, ).Utskottet konstaterar att under /92 har med 67 %av lärarveckotimmarna läsåret undervisning ihemspråk anordnats för 61 300 elever. Detta motsvarar avantalet elever i hemspråksundervisning /91. Ca 60 %av samtliga elever med annat hemspråk än svenska i grundskolanerhöll undervisning i sitt hemspråk. Som jämförelse kan nämnasatt av samtliga elever som behövde undervisning isvenska fick undervisning i svenska som andraspråk. I flertaletav kommunerna förläggs hemspråksundervisningen delvis tillelevernas fritid eller utanför schemalagd tid under skoldagen.Utskottet konstaterar på grundval av det redovisade materialetatt resurstilldelningen till hemspråksundervisningen minskat,vilket lett till större undervisningsgrupper, och attundervisningen har rationaliserats och effektiviserats.När det gäller kostnaderna för undervisningen i hemspråk ochsvenska som andraspråk är det svårt att få fram tillförlitligauppgifter. Enligt Kommunförbundets statistik tilldeladeskommunerna /91 inom ramen för det tidigaresektorsbidraget ca tillhemspråksundervisning och ca tillundervisning i svenska som andraspråk. Det statliga bidragettäckte av den totala undervisningskostnaden. avundervisningen i hemspråk avser studiehandledning på hemspråk.Under /92 beräknades lönekostnaderna för drygt2200 lärare i hemspråk till ca . Medutgångspunkt i antalet lärarveckotimmar för hemspråk resp.svenska som andraspråk kan kostnaderna för svenskundervisningenför invandrarelever beräknas till ca 518 miljoner /92. Mellan läsåren 1990/91 och 1991/92 harresurserna för undervisningen i hemspråk minskat med cirka entredjedel och resurserna för undervisningen i svenska somandraspråk med cirka en femtedel.Utskottet vill slutligen erinra om att regeringen den 14januari 1993 beslutat tillkalla en parlamentarisk kommitté föratt se över invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken. Enligt direktiven (dir. 1993:1) börkommittén pröva förutsättningarna att utveckla individens egetansvar särskilt i fråga om upprätthållandet av det egna språketoch kulturarvet.Mot denna bakgrund och med hänvisning till riksdagenstidigare ställningstagande när det gällerhemspråksundervisningen och vad utskottet här anfört föreslårutskottet att avslår motionerna 1992/93:Ub520 och1992/93:Fi211 yrkande 26.Frågor om undervisning i svenska för invandrare (sfi) tasupp i motion 1992/93:Ub529 (nyd) yrkande 1. För invandrarna ärkunskaper i det nya språket förutsättningen för att bygga uppen hög livskvalitet i det nya landet och för att kunna ta tillvara sina rättigheter och vara medveten om sina skyldighetersom samhällsmedborgare. Med hänvisning tillRiksrevisionsverkets (RRV) granskning av svenskundervisningenför invandrare (, dnr 23-92-0917) är motionärernamycket kritiska till nuvarande förhållanden. Såväl kvalitetensom måleffektiviteten bör höjas på den undervisning somsamhället erbjuder. Kraven på invandrarna bör även höjas så attde verkligen lär sig svenska språket. Enligt motionärerna börmot bakgrund av bl.a. RRV:s granskning inga medel anvisas förinvandrarundervisningen för nästa budgetår. I motion1992/93:Ju618 (v) yrkande 1 begärs förslag om en reformeradsfi-undervisning mot bakgrund av RRV:s granskning. Ytterligareinsatser bör göras från samhällets sida för att kortareväntetider, och garanteradundervisningskvalitet skall kunna uppnås försfi-undervisningen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Sfi ingår i det offentliga skolväsendet för vuxna. skollagen är varje kommun skyldig att se till att sfierbjuds nyanlända invandrare som är bosatta ikommunen. Rätt till sådan undervisning gäller och med möjlighet till viss förlängning. En särskildläroplan (Läroplaner 1991:1) skall tillämpas för grundläggandesvenskundervisning för vuxna.Tidigare hade en kommun som anordnade sfi rätt tillstatsbidrag med för varje nytillkommandedeltagare i undervisningen. ingårmedel för detta ändamål i det statliga utjämningsbidraget tillkommunerna (prop. 1991/92:150, bet. FiU29, rskr.