bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — IKarlskrona finns även dykerifartyget . Motionärenunderstryker vidare att det pågår en uppbyggnad av en anläggningför utbildning och övning i sjöräddning inom marinens område iKarlskrona. Motionären menar att ett lämpligt sätt att få tillstånd ett sambruk mellan olika myndigheter och andraintressenter är att göra till ett dykericentrum.Utskottet kan konstatera att Marinens dykericentrum jämteandra resurser för dykeriverksamhet finns koncentrerade tillStockholmsområdet medan resurser också finns i Karlskronaområdetsåsom anges i motionen. Utskottet har inhämtat att det inomramen för organiserandet av den nya myndigheten pågår en översyn av marinens dykeriverksamhet. Utskottetförutsätter att det pågående utredningsarbetet beaktas vidkommande ställningstaganden i denna fråga. Utskottet utgår frånatt vid dessa överväganden tillgängliga resurser fördykeriverksamheten organiseras på ett optimalt sätt varvid bl.a.resurskrävande investeringar bör hållas nere. Vidare menarutskottet att värdet av sambruk mellan olika intressenter, såvälmilitära som civila, bör beaktas så att ett optimalt utnyttjandeav samhällets totala investeringar inom detta område uppnås.Motion Fö325 (c) bör enligt utskottet inte bifallas avriksdagen.Utskottet har i övrigt inte något att invända mot vadregeringen har anfört om Försvarsmaktens hälso- och sjukvårdoch föreslår att godkänner förslaget om att Försvaretssjukvårdsstyrelse läggs ned och vad som i övrigt har angetts ianslutning härtill.Försvarets civilförvaltningPropositionenI propositionen föreslås att godkänner förslaget omatt Försvarets civilförvaltning läggs ned och vad som iövrigt har angetts i anslutning härtill.Regeringen föreslår:Försvarets civilförvaltning (FCF) läggs ned den 30 juni 1994.Försvarsmakten och övriga myndigheter underFörsvarsdepartementet skall, var och en inom sittansvarsområde, ansvara för:*användning av ekonomi- och personaladministrativa system*personaladministrativt stöd*fordringsbevakning och indrivning av fordringar samtansvara över det allmänna rättsliga stödet och förreglering av ansvarsskador.Riksrevisionsverket skall ansvara inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde för att utveckla ochtillhandahålla ekonomi- och personaladministrativa system samtför normering beträffande redovisning och medelshantering.FCF:s nuvarande ansvar för utfärdande avtillämpningsföreskrifter i fråga om värnpliktsförmåner, beslutom ekonomisk hjälp vid repetitionsutbildning samt prövning avöverklaganden i fråga om förmåner för värnpliktiga m.fl.,övertas av den 1 juli 1993.Patentverksamheten vid FCF övertas av Försvarets materielverkden 1 juli 1993.De uppgifter och den verksamhet som FCF har i fråga om främsttrafikskadereglering övertas av Kammarkollegiet senast den 1juli 1994.Utskottet har inte något att invända mot vad regeringenhar anfört och föreslår att godkänner förslaget om attFörsvarets civilförvaltning läggs ned och vad som i övrigt harangetts i anslutning härtill.CivilbefälhavarnaPropositionenI propositionen föreslås att godkänner förslaget omnedläggning av civilbefälhavare och om ny indelning icivilområden, vad som anförts om lokaliseringen avcivilbefälhavarnas kanslier samt riktlinjer i övrigt som angettsi anslutning härtill.Regeringen föreslår:De nuvarande myndigheterna Civilbefälhavaren i Södra resp.Västra civilområdet samt Nedre resp. läggs ned den 30 juni 1994.Den 1 juli 1994 inrättas två nya myndigheter, benämndaCivilbefälhavaren i Norra (CB N) resp. Södra (CB S)civilområdet. Myndigheterna i de nya civilområdena lokaliserastill resp. med hänsyn till deras samverkans- ochkontaktnät.Fr.o.m. överförs från NedreNorrlands civilområde till Mellersta civilområdet.I propositionen framhålls att omfattningen av den samverkansom sker på regional nivå mellan det militära försvaret ochtotalförsvarets civila del gör att civilområdena ochmilitärområdena bör ha sammanfallande gränser. Förslagen ipropositionen innebär att så kommer att bli fallet.UtskottetI motion Fö201 (fp) yrkande 7 framförs att vid övergången tillendast tre civilområden anledningen ökar för regeringen att utseheltidsanställda civilbefälhavare.Utskottet konstaterar att det i och för sig finns skäl somtalar för heltidsanställda civilbefälhavare men anser attnuvarande ordning med landshövdingar som civilbefälhavare börgälla tills erfarenheter vunnits av den nyacivilområdesindelningen. Motion Fö201 (fp) yrkande 7 bör såledesinte bifallas av riksdagen.Utskottet har inte något att erinra mot vad regeringen haranfört och föreslår att godkänner förslaget omnedläggning av civilbefälhavare och om ny indelning icivilområden samt vad som anförts om lokaliseringen avcivilbefälhavarnas kanslier samt riktlinjer i övrigt som harangetts i anslutning härtill.TrafikflygarhögskolanPropositionenI propositionen redovisas, utan förslag till , attFörsvarsdepartementet bör ha ansvaret för att uppdra åt Chefenför flygvapnet att bedriva trafikflygarutbildning. När ansvaretfördes över till fördesockså medel för driftskostnaderna för Trafikflygarhögskolan(TFHS) över från Försvarsdepartementet. avses 25,4 miljonerkronor under sjätte huvudtitelns reservationsanslag E 1.Beredskap för civil luftfart få disponeras av Chefen förflygvapnet.I 1993 års budgetproposition, bilaga 7,, lämnas förslag till attmedel under det ovannämnda anslaget E 1. får användas för TFHS.UtskottetUtskottet har i denna fråga inhämtat synpunkter frånÖverbefälhavaren och . Båda harvänt sig mot att anslaget E 1. Beredskap för civil luftfartutnyttjas för att finansiera TFHS. De konstaterar att medlen äravsedda att användas för anskaffning av reservdelar till bl.a.flygplan som skall användas för inryckningstransporter ochsjuktransporter i krig. Utskottet anser attreservdelsanskaffningen är viktig och förutsätter att denlångsiktiga planeringen inom området genomförs och attmotsvarande medel återförs till det anslag som är avsett fördetta ändamål. Utskottet noterar också att medel avsedda förverksamheten vid TFHS tidigare förts över frånförsvarsdepartementets till kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde. Utskottet anser att TFHS har en betydelsefullroll när det gäller att långsiktigt säkerställa behovet avpiloter och att motsvarande medel som tidigare förts över frånförsvaret bör utnyttjas för finansieringen av TFHS.Vad utskottet har anfört om finansieringen av TFHS ochanskaffningen av reservdelar till flygplan bör som sinmening ge regeringen till känna.Helikoptrar i totalförsvaretPropositionenEnligt försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, FöU12,rskr. 337) skall sjuktransportkapaciteten i krig och fredförstärkas genom att fem till sex helikoptrar anskaffas medmedel från anslag under Försvarsdepartementet ochSocialdepartementet. Regeringen anmäler att Chefen för armén iregleringsbrev för /93 fått i uppdrag attanskaffa helikoptrarna. Anskaffningen, som skall ske efterhörande av sjukvårdshuvudmännen vad gäller helikoptertyp ochfredsbasering, skall möjliggöra en effektiv fredsanvändning.Avsikten är att helikoptrarna skall kunna levereras under senaredelen av år 1993.Regeringen behandlar även helikopterberedskapen för sjö- ochflygräddningstjänst och erinrar inledningsvis om attförsvarsutskottet (1991/92:FöU12) anfört att det förutsätter attlösningar övervägs som tillgodoser beredskapskraven.Sjöfartsverket har till regeringen anmält att entillfredsställande sjöräddningstjänst kanupprätthållas i vissa farvatten eftersom förutsättningarna föratt hålla beredskap med försvarsmaktens helikoptrar har ändrats.Regeringen har uppdragit dels åt Överbefälhavaren att hållahelikoptrar i tillfredsställande beredskap försjöräddningstjänst, dels åt att analyseranuvarande sjöräddningstjänst bl.a. med avseende på beredskap. delredovisning konstaterar att det finns entillfredsställande geografisk täckning med fartyg och båtar försjöräddningstjänst men att försvarsmaktens tunga helikoptrarutgör en viktig komponent i verksamheten. Merkostnaden för atthålla en rimlig helikopterberedskap uppskattas till 3--4miljoner kronor per år.Regeringen avser återkomma till med en samladredogörelse för helikopterverksamheten.UtskottetTvå motioner behandlar ambulanstransporter med helikopteri fredstid. I motion Fö307 (c) kritiseras beslutsordningen i dennu aktuella anskaffningen. Motionären betonar vikten av atttillgodose sjukvårdshuvudmännens behov och menar att de uppsattakraven medför att den nya helikoptern blir onödigt stor förcivila sjuktransporter. En marginell förändring avkravspecifikationen sägs öppna möjligheter för inköp av 10--12mindre helikoptrar för samma summa som för de nu aktuella 5--6,vilket skulle vara gynnsamt från civil synpunkt. Eftersomanskaffningen berör flera olika intressenter anser motionärenatt det slutliga valet av helikoptertyp bör göras av en frånsärintressen fristående part, förslagsvis regeringen.Motion Fö324 (fp) refererar situationen i ,speciellt för skärgårdsbefolkningen, och anser att någon av dehelikoptrar som skall anskaffas bör placeras i Göteborg.Härvid bör det finnas möjlighet för polisen att med egenbesättning disponera denna arméägda helikopter för bl.a.ambulanstransporter.Utskottet har bl.a. genom en föredragning av företrädareför berörda militära myndigheter samt representanter förLandstingsförbundet informerat sig i ärendet. De aktuellahelikoptrarnas tänkta användning, och därav betingade krav pådessa, redovisades vid tillfället liksom hurupphandlingsprocessen har genomförts. Det är utskottetsuppfattning att intentionerna försvarsbeslut i fråganhar tillgodosetts, såväl beträffande inriktningen avanskaffningen -- sett ur synvinkel -- som när detgäller samrådstagningen med sjukvårdshuvudmännen. Med dettakonstaterande anser utskottet att motion Fö307 (c) bör avslås.Riksdagen har ställt krav på en effektiv fredsbasering och attsjukvårdshuvudmännen tillfrågas inför beslut i frågan. Utskottetser inga hinder för att någon helikopter kan komma attstationeras i när systemet är utbyggt men frågan ombasering bör avgöras efter förhandlingar mellan berörda. Ävenregeringen synes kunna komma att ta initiativ i frågan.Förhandlingarna bör också vara avgörande för vilka besättningarsom skall flyga helikoptrarna. Härav följer att intebör uttala sig på det sätt som föreslås i motion Fö324 (fp) ombehovet av helikopter för ambulanstransporter i Västsverige.Motionen bör därför avslås.Vissa övriga organisationsfrågorI detta avsnitt behandlar utskottet motioner om vissa övrigaorganisationsfrågor.I motion Fö201 (fp) yrkande 4 framhåller motionären att ibesparingssyfte bör Mellersta värnpliktskontoret (VKM)förläggas till befintliga lokaler vid S 1 i och attförsvaret lämnar Park.Utskottet har erfarit att en stor del av de värnpliktigasom mönstrar vid VKM är bosatta i . Enlokalisering av VKM till kan därför komma att innebäraökade kostnader för kost och logi. Utskottet anser därför attVKM bör vara lokaliserat till . Vad avserförsvarets nyttjande av Park-etablissementet framhöllutskottet i betänkande 1991/92:FöU12 (s. 128) att lokaliseringav myndigheter inom en region närmast är en fråga för regeringenatt fatta beslut om, medan däremot omlokaliseringar avmyndigheter mellan olika regioner kräver riksdagsbeslut. Medanledning av det anförda anser utskottet att motion Fö201 (fp)yrkande 4 bör avslås av riksdagen.Motionären i motion Fö203 (c) anser att bör lokaliseras till . Motionären anför attSkövde kommun byggt upp goda förutsättningar förtotalförsvaret. Flyttningar av myndigheter från har undersenare år skett vid olika tillfällen efter statsmaktsbeslut.Enligt motionären är det därför rimligt att välja somlokaliseringsort för . Motionärenpåpekar också att erbjuder godalokaliseringsförutsättningar.Utskottet konstaterar att den fråga som motionären tar uppenligt nuvarande planer kommer att behandlas under nästariksmöte med anledning av förslag. MotionFö203 (c) bör därför avslås.I motion Fö401 (m, kds) framför motionärerna att Styrelsenför psykologiskt försvar (SPF) bör få förbli en friståendeorganisation. Motionärerna menar att om SPF skulle knytas tillcivilförsvaret och därmed ges en mer perifer roll så minskarinte bara organisationens möjligheter att fungera utan även desstrovärdighet. Endast som en självständigt arbetande enhet ihändelsernas centrum kan enligt motionärerna det psykologiskaförsvaret verka på rätt sätt.Utskottet anser att SPF har betydelsefulla uppgifter inomtotalförsvaret. Utskottet anser, inför den översyn av den civiladelen av totalförsvaret som förestår i den s.k.LEMO-utredningen, att den funktion som styrelsen har attföreträda även måste säkerställas på ett sådant sättatt fortsatt förtroende skapas hos media och andra berörda.Något uttalande av med anledning av motion Fö401(m, kds) är inte påkallat.Försvarsdepartementet m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet vad som i propositionen(s. 50--51) har föreslagits om Försvarsdepartementet m.m.Utskottet konstaterar att förslagen till uteslutanderör anslagsfrågor.Utskottet föreslår att för /94anvisar medel för Försvarsdepartementet m.m. i enlighet medregeringens förslag. Utskottets ställningstaganden i de olikaanslagsfrågorna framgår av utskottets hemställan.Totalförsvarets militära delLäget inom försvarsmaktenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s.73) utan hemställan har anfört om läget inomförsvarsmakten.PropositionenRegeringen konstaterar, med utgångspunkt i en redovisning frånÖverbefälhavaren, att försvarsmakten inte har enkvalitet som svarar mot ställda operativa krav. Ettåtertagningsskede erfordras.Inom luftförsvaret uppges sålunda delar av flygstridskrafternaha bristande uthållighet. Vissa luftvärnsförband uppfyllerheller inte ställda krav. Försvarsmakten sägs också habegränsningar i förmågan att hävda vårt sjöterritorium. I förstahand bör ubåtsskyddsförmågan förbättras. Inte hellerförsvarsmaktens sammantagna förmåga mot kust/gränsinvasionanses helt godtagbar. För att stärka denna förmåga krävs främstmateriell förnyelse, ökad uthållighet och samövningar avkrigsförbanden.Regeringen anser att försvarsmaktens förmåga att motstå etts.k. strategiskt överfall kommer att havissa begränsningar. I huvudsak beror detta på att delar avarméstridskrafterna inte är fullt användbara direkt eftermobilisering. Sjö- och flygstridskrafternas höga initialeffektinnebär dock att försvarsmaktens samlade effekt mot strategisktöverfall bedöms som godtagbar. I förhållande till tänkbara kravunder är den betryggande.Den krisdämpande förmågan bedömer regeringen vara god medanden krigsavhållande förmågan behöver stärkas, främst genomförbättring av den personella och materiella kvaliteten i deprioriterade förbanden.UtskottetEnligt försvarsbeslut skall totalförsvaret habetryggande förmåga att motstå ett s.k. strategiskt överfall.Kraven i övrigt på försvarets förmåga att möta ett väpnatangrepp över kust eller gräns behöver kunna tillgodoses förstefter en återtagningsperiod, vilket är en mer begränsad ambitionän som gällt tidigare.Utskottet noterar att regeringen anser att försvarsmakten haren godtagbar förmåga, om än med vissa begränsningar, mot detstrategiska överfallet. Utskottet kan acceptera detta men anseratt berörda delar av arméstridskrafterna skallges sådan krigsduglighet att de svarar mot de krav som detstrategiska överfallet ställer.Utskottet noterar vidare att regeringen anmäler attförsvarsmakten inte har en kvalitet som svarar motställda operativa krav och att en återtagning erfordras.Utskottet anser att här föreligger en oklarhet. Rimligen bör deoperativa kraven ställas mot den i försvarsbeslutet reduceradeambitionen, som förutsätter en återtagning. Om det är mot dennareducerade ambition som den operativa förmågan är otillräckligbör detta klart framgå.Vad som utskottet här anfört om läget inom försvarsmakten börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.LedningsfrågorI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 52--54) har anfört dels om benämningar påmilitärområden samt deras geografiska gränser, dels ominrättandet av s.k. militärområdesunderhållsregementen.MilitärområdenEnligt försvarsbeslut skall delas in i tremilitärområden med staberna i fred förlagda till ,och . Överbefälhavaren har föreslagit att debenämns , resp. militärområde.Regeringen anser emellertid att de aktuella gränserna förmilitärområdena inte överensstämmer med vad som traditionelltbrukar kallas , och . Regeringen avserdärför att fastställa benämningarna Södra, Mellersta resp. Norramilitärområdet. Härutöver anmäler regeringen sin beslutsavsiktatt föra försvarsområde till Mellerstamilitärområdet.Utskottet har ingen erinran mot det anförda och förordaratt propositionen i denna del läggs till handlingarna.MilitärområdesunderhållsregementenRiksdagen har i anslutning till sitt beslut (1989/90:FöU10,rskr. 312) att organisera Övre underhållsregementeangett att regeringen, innan den beslutar om ytterligareförändringar i fråga om underhållsfunktionens utveckling, förriksdagen skall redovisa erfarenheterna från organisationen iÖvre Norrland.Regeringen redovisade i underlaget årsförsvarsbeslut sin principiella uppfattning att i varjemilitärområde borde organiseras ett underhållsregemente.Regeringen anför nu att underhållsregementetsorganisationsprincip har prövats vid operativa och taktiskafältövningar och vid krigsplanläggning. Verksamheten vid s.k.underhållsgrupp har också prövats praktiskt i fält underövningen Nordanvind . Erfarenheterna ger vid handen attdet nya underhållsregementet ger förutsättningar för etteffektivt utnyttjande av underhållsresurserna. Regeringenförordar därför att tre underhållsregementen organiseras i såvälgrund- som krigsorganisationen . börden tidigare organisationen -- Södra, Västra, Mellersta ochNedre militärområdes materiel- ochverkstadsförvaltningar samt -- läggas ned.För krigsorganisationens behov bör inom underhållsregementenaett antal allsidigt sammansatta underhållsgrupper organiseras, ifred som kaderförband, enligt Överbefälhavarens bestämmande.Regeringen, som föreslår att staberna för de nyaunderhållsregementena lokaliseras till , Strängnäsoch , hemställer om godkännande av vad somanförts om underhållsregementen.Utskottet delar regeringens uppfattning atteffektivitetsvinster erhålls om underhållsregementen inrättas ivarje militärområde. Utskottet är medvetet om attbildandet av ett underhållsregemente med ett antalunderhållsgrupper i det blivande Södra militärområdet kommer attinnebära att uppgifterna för nuvarande stabsdelar för verkstads-och förrådsförvaltningarna i kommer att överföras tillKristianstad. Med hänsyn till den besvärligaarbetsmarknadssituationen i erinrar utskottet om attriksdagen i sitt beslut att lägga ned F 6 (prop. 1992/93:50,FiU1, rskr. 134 s.97) ansåg det synnerligen angeläget attinsatser görs för den personal som berörs. Såväl försvars- somfinansutskottet påpekade angelägenheten av att regeringen nogaföljer utvecklingen i och tillsammans med berördamyndigheter vidtar de arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. sombehövs i samband med nedläggningen. Utskottet förutsätter attsådana hänsyn kommer att tas när underhållsorganisationen fördet blivande Södra militärområdet utformas. Efter dettakonstaterande anser utskottet att bör bifallapropositionens förslag om militärområdesunderhållsregementen.FörsvarsindustrinI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s. 54--59) har anfört om försvarsindustrin. Tillavsnittet har också förts behandlingen av motionerna Fö311 (m)och Fö315 (nyd) yrkande 14.PropositionenRegeringen anför att försvarsindustriell kompetens alltjämt ären värdefull säkerhetspolitisk och industripolitisk tillgång.Senare tids förändringar i omvärlden har inte gett anledningtill annan bedömning. Så långt som möjligt bör därför sådanindustriell kompetens bevaras som säkerställerleveransmöjligheter inom områden som är av stor betydelse förförsvaret. Vidare måste försvarets materiel kunna underhållas såatt den är operativt användbar.Regeringen konstaterar det svårförenliga i attbehålla en livskraftig försvarsindustri, att minskaförsvarsmaktens omfattning -- och därmed försvarsindustrinsmarknad -- och också föra en restriktiv exportpolitik gentemoten krympande internationell marknad. Att stora delar av övrigindustri i nuvarande lågkonjunktur har svårt att få avsättningför sina produkter försvårar dessutom försvarsindustrinsomställning till civil produktion. Regeringen drar därförslutsatsen att försvarsbeslut, trots satsningen påförsvarsmaktens materiella förnyelse, inte ger underlag för ensådan beläggning vid industrin att en nedgång av denförsvarsindustriella kompetensen kan undvikas. En avvecklinginom flera materielområden sägs inte kunna uteslutas och enfortsatt omstrukturering torde vara nödvändig. De nödvändigastrukturförändringarna är främst ett ansvar för industrin attsjälv initiera och genomföra.Regeringen redogör för kompetensläget och dess förväntadeutveckling inom olika delområden. Härvid anförs att vissa delarav svensk robotindustri kan behöva reduceras i brist på uppdrag.Den kompetens som i så fall riskerar att förloras finns inomområdet mark- och sjömålsrobotar och anknutna teknikområdensåsom radar-, infraröd- och TV-målsökare. Detta sägs kunna kommaatt äventyra våra framtida möjligheter att renovera ochmodifiera befintliga robotsystem baserade på dessa tekniker,liksom anpassning till svenska förhållanden när robotaranskaffas utomlands. Förmågan att utveckla luftvärns- ochpansarvärnsrobotar bedöms däremot komma att bestå med de uppdragsom finns inplanerade.Inom pjäsmaterielområdet kan, anför regeringen, den tidigaremycket goda kompetensen inte behållas till följd av brist på nyaprojekt. Detta kommer också att påverka vår förmåga att utvecklastridsfordon, vilken bedöms upphöra i och med fullföljandet avStridsfordon 90.För ammunitionsindustrin planeras produktion av ett begränsatsortiment som medger att en utvecklingskompetens kan behållasinom vissa delar av ammunitionsområdet. Utlandsberoendet kommeratt öka vilket försvårar försörjningen med ammunition ochexplosivämnen i kris- och krigslägen. Regeringen anser det docknödvändigt att basera fortsatt utveckling och produktion avkrut- och sprängämnen i på samverkan med företag iutlandet.Inom övriga teknikområden anger regeringen att denförsvarsindustriella kompetensen torde komma att kunna behållasi erforderlig grad.UtskottetI motion Fö311 (m) erinrar motionärerna om ochsenare händelser i som visar på svårigheterna att med däranvända luftvärnsrobotsystem bekämpa de svåraste målen, bl.a.kryssningsmissiler och signalsökande robotar. Genom attluftvärnsroboten under hela förloppet aktivt måste styras frånmarken riskerar luftvärnet att mättas. kanspaningsradar och styrradar slås ut av radarsökande missiler.Autonoma luftvärnsrobotsystem med målsökare sägs i storutsträckning kunna eliminera dessa nackdelar.Motionärerna konstaterar att regeringen avser att fortsättautvecklingen av luftvärnsrobotsystemet 23 BAMSE, vilket äruppbyggt enligt principen med en radar som styr roboten underhela bekämpningsförloppet. Det finns målsökarstyrdaluftvärnsrobotsystem under utveckling, bl.a. i . Det ärdärför enligt motionärerna allvarligt att, som antyds ipropositionen, den kompetens som finns i landet på målsökanderobotar riskerar att gå förlorad.