bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Barnfamiljer medinkomster upp till ca har enligt utskottets förslag rätt till fulltbarnbidrag. Vid en sammanlagd bruttoinkomst på och högre bör rättentill barnbidrag upphöra.dels att utskottets hemställan under 115 bort ha följande lydelse:115. beträffande inkomstprövade barnbidragatt med bifall till motion 1992/93:Fi93 yrkande 1 hos regeringenbegär förslag till inkomstprövade barnbidrag i enlighet med vad utskottetanfört,76. Partistöd (mom. 117)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 154 börjar med"ställer" och slutar med "yrkande 31" bort ha följandelydelse:Enligt finansutskottets mening är partistödet i sin nuvarande formoskäligt stort. Ett visst allmänt stöd behöver dock finnas för att ekonomisktinflytande i politiken från olika särintressen skall undvikas. Genom sinnuvarande utformning och omfattning cementerar emellertid partistödet denrådande politiska maktstrukturen och försvårar därmed politisk dynamik,förnyelse och utveckling. Som ett led i de ekonomiska åtgärderna för attförbättra svensk ekonomi bör partistödet sänkas till hälften över entreårsperiod med början /94.dels att utskottets hemställan under 117 bort ha följande lydelse:117. beträffande partistödatt med bifall till motion 1992/93:Fi93 yrkande31 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om att sänkapartistödet till hälften med början /94,77. Presstöd (mom. 118)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 155 börjar med"delar" och slutar med "yrkandena 32 och 33" bort haföljande lydelse:Finansutskottet konstaterar att svenska dagstidningar får storasubventioner från staten. Den särställning som dagspressen har genom presstödoch befrielse från att betala mervärdesskatt kan under nuvarandestatsfinansiella läge starkt ifrågasättas. Rent principiellt kan utskottet inteheller se någon anledning till att dagspressen skall särbehandlas i förhållandetill andra branscher. Utskottet föreslår därför att presstödet avvecklas underen treårsperiod med en 30-procentig början för kommande år.Enligt utskottets mening bör den önskvärda avvecklingen av presstödet underen treårsperiod också föranleda en minskning av anslaget till Presstödsnämnden.Vad utskottet anfört innebär att bör bifalla motion Fi93 (nyd)yrkandena 32 och 33.dels att utskottets hemställan under 118 bort ha följande lydelse:118. beträffande presstödatt med bifall till motion 1992/93:Fi93 yrkandena 32 och 33 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,78. Organisationsstöd (mom. 119)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 155 börjar med"ansluter" och slutar med "yrkande 34" bort ha följandelydelse:Mot bakgrund av behovet av omfattande besparingar på statsbudgeten anseremellertid finansutskottet att det är nödvändigt att minska utgående bidragtill organisationerna. Denna minskning bör ske ,resp. . För att klargöra om minskningen skall vara generell ellerläggas på vissa kategorier bör en kartläggning av organisationsbidragen göras.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi93 (nyd) yrkande 34.dels att utskottets hemställan under 119 bort ha följande lydelse:119. beträffande organisationsstödatt med bifall till motion 1992/93:Fi93 yrkande34 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,79. Långsiktigt besparingsprogram (mom. 120), , , Per , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 160 börjar med"kommenterar" och på s. 163 slutar med "(bil. 1 yrkande2)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. har hamnati en ond cirkel med ökande arbetslöshet som leder till allt sämre offentligafinanser. Det är omöjligt att åstadkomma balans i statsfinanserna i ett lägenär hushållens köpkraft och företagens investeringsvilja är svag. Vägentillbaka till full sysselsättning och sunda statsfinanser är lång. Det ärnödvändigt med en kombination av omedelbara, men tillfälliga stimulanser samtlångsiktiga och uthålliga budgetförstärkningar. En sådan strategi redovisas avSocialdemokraterna i motion Fi92. Utskottet anser att budgetpolitiken bör gesen långsiktig inriktning som överensstämmer med förslagen i denna motion.Såsom också framhålls i motion Fi92 (s) är det ingen lösning på problemet attnu enbart fatta beslut om besparingar som avses träda i kraft vid en senaretidpunkt. Det behövs på kort sikt kraftfulla stimulanser för att få i gångtillväxten. Det behövs ett långsiktigt och trovärdigt program för attanpassa de offentliga utgifterna och inkomsterna så att vi kommer bort från deväldiga underskotten och de växande lånebehoven.Regeringen har i kompletteringspropositionen presenterat en skiss till ett"besparingsprogram" på i offentliga utgifter fram t.o.m. år1998. Av detta är 35miljarderkronor "luft", det är en besparing endast iförhållande till en tänkt ökning i vård, utbildning, omsorg och annan offentligkonsumtion, en ökning som ingen över huvud taget hade räknat med. Avregeringens återstående budgetförstärkningar på 46miljarder kronor ärungefär hälften ökning av skatter och avgifter och hälften innebär besparingari huvudsak i form av försämrade villkor för gamla, sjuka och handikappade.Det är, som utskottet ser det, en allvarlig brist i regeringens förslag attbördorna läggs på dem som redan lever under små omständigheter och har svårareatt bära dessa försämringar. Det är en lika stor brist att regeringen inte villerkänna sambandet mellan sysselsättning och statens finanser och utforma enpolitik utifrån dessa förhållanden. Det är ett faktum att tre fjärdedelar avunderskottet i de offentliga finanserna beror på den sjunkande produktionen inäringslivet och på den växande arbetslösheten.En halvering av arbetslösheten (inkl. åtgärder) innebär en direktförstärkning av de offentliga finanserna med 55--genomminskade utgifter för bidrag och ökade inkomster. Därför är de omedelbaraåtgärderna i form av räntesänkning och köpkraftsförstärkning en hävstång hög och stabil tillväxt och sunda statsfinanser. Den viktigaste åtgärden föratt återställa balansen i statens finanser är därför att stärka näringslivetoch skapa nya arbetstillfällen.Socialdemokraterna har i sin motion redovisat ett samlat program mot denekonomiska brottsligheten med ökade resurser för polisens ekorotlar, nyorganisation och effektivare lagstiftning. Motionärerna har också föreslagitatt skatterevisionen skall förstärkas, bl.a. föreslår de en ny ordning sominnebär att kostnaderna för skatterevisionen får bäras av företagen i form avavgifter, som betalas av de företag som blir föremål för revision. Genom eneffektiv skatterevision och en effektiv indrivning bör det enligt utskottetsbedömning vara möjligt att öka statsinkomsterna med ,kanske 20--30 miljarder kronor.Utskottet ansluter sig också till den reformering av sjukförsäkringen sommotionärerna vill åstadkomma och som långsiktigt innebär en förstärkning avstatsfinanserna med ca30 miljarder kronor. En ökning av egenavgiften föreslåsfrån den 1 januari 1994.Underskottet i Arbetsmarknadsfonden växer mycket snabbt. I likhet medSocialdemokraterna anser utskottet att det nu är nödvändigt att skapa klarhetom hur arbetslöshetsförsäkringen skall finansieras. Utskottet tillstyrker detförslag till finansiering som redovisas i motionen och som innebär attytterligare en del av arbetsgivaravgifterna kanaliseras till fonden liksominkomsterna från en av motionärerna föreslagen skattehöjning för inkomster överbrytpunkten. Arbetsmarknadsfonden bör därefter i enlighet med motionärernasförslag finansiera både a-kassa och den aktiva arbetsmarknadspolitiken.Utskottet instämmer också i motionärernas uppfattning att det ter sigmotiverat att se över ersättningsnivåerna i socialförsäkringen. Det är nämligenangeläget att ersättningsnivåerna i socialförsäkringen är rationellt ochrättvist utformade. Man bör därför pröva mer enhetliga nivåer i försäkringen,inkl. föräldraförsäkringen, och åstadkomma goda incitament till arbete ochrehabilitering. Utskottet avvisar varje förslag om att använda enfinanspolitiskt motiverad besparing i föräldraförsäkringen som anledning attinföra ett vårdnadsbidrag.Enligt utskottets mening bör försvarsutgifterna omprövas. I hela pågårnu en krympning av det militära försvaret och det finns ingen anledning tillatt skall avvika från det mönstret. På bör det enligtutskottets mening vara möjligt att begränsa försvarsutgifterna med omkring 5--6miljarder kronor.Även jordbruksstödet måste begränsas. Riksdag och regering har under detsenaste året återgått till en jordbrukspolitik med mera reglering ochsubventionering, t.ex. av exporten. Utskottet anser att det är möjligt attförstärka de offentliga finanserna med inom detta område.Liksom Socialdemokraterna säger utskottet bestämt nej till regeringens planerpå ett vårdnadsbidrag. Det är ekonomiskt lättsinne att i nuvarandestatsfinansiella läge införa ett nytt bidragssystem som leder till nya utgifteri storleksordningen och som motverkar jämställdheten.Det är angeläget att förkorta väntetiderna för flyktingarna. skall haen generös flyktingpolitik men det krävs en effektiv administrationav asylansökningarna och förläggningsverksamheten. Det bör vara möjligt att pånågra års sikt spara 4--genom sådana åtgärder.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder Socialdemokraternasförslag till åtgärdsprogram för de offentliga finanserna på totalt 120--130miljarder kronor. Utskottet tillstyrker således motion Fi92 (s) yrkande 2 samtavstyrker propositionens förslag (bil. 1, yrkande 2) och förslaget i motionFi94 (v) yrkande 26.dels att utskottets hemställan under 120 bort ha följande lydelse:120. beträffande långsiktigt besparingsprogramatt med bifall till motion 1992/93:Fi92 yrkande 2samt med avslag på proposition 1992/93:150 bilaga 1 yrkande 2 och motion1992/93:Fi94 yrkande 26 godkänner av utskottet framlagt förslag tillåtgärdsprogram för de offentliga finanserna,80. Allmänna riktlinjer för budgetpolitiken (mom.121), , , Per , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 163 som börjar med"Utskottet har i samband" och slutar med "Fi92 (s) yrkande 3" bort ha följandelydelse:Finansutskottet har tidigare anslutit sig till den socialdemokratiskastrategin som innebär att man genomför långsiktigt angelägnabudgetförstärkningar vilka kombineras med kortsiktiga stimulanser avsedda attåter få i gång tillväxten.I överensstämmelse med detta synsätt bör nu mycket kraftfulla stimulansersättas in för att få i gång produktion och investeringar så att arbetslöshetenkan börja pressas ned. I motion92 framlagda förslag till tillfällig, generellsänkning av mervärdesskatten från , derasförslag till investeringsstimulans samt förslaget att skjuta upp den planeradeförsämringen av bostadssubventionerna är exempel på sådana temporärastimulanser. Dessa tillfälliga stimulanser bör vara så dimensionerade att detrots nödvändiga långsiktiga besparingar räcker till för att få i gång deneftersträvade resurstillväxten.Det betyder att statsfinansernapå kort sikt försvagas något genom stimulansåtgärderna,men att statsutgifterna därefter kraftigt förstärks såväl genom en högreproduktion som genom de permanenta inkomstförstärkningar och utgiftsminskningarsom utskottet förordar.Beslut om utgiftsminskningar och inkomstförstärkningar måste därför utformasutifrån principer som står i samklang både med tillväxtpolitiken ochfördelningspolitiken. Besparingar och utgiftsminskningar får därför inteutformas på ett sådant sätt att de motverkar den övergripandeekonomisk-politiska strategin om ökad ekonomisk tillväxt.Denna långsiktiga strategi för att sanera statens budget innebär dock inteatt kravet på budgetdisciplin i närtid minskar. Regering och riksdag måste varamycket återhållsamma både med nya permanenta utgifter och skattesänkningar.Tabell. /94 enligt Socialdemokraternas förslagA. Budgetförstärkningar 100>Miljarder kronorstudiemedel78>0,2minskat stöd till jordbruk78>1,0besparingar i försvaret78>0,6karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen78>1,2minskat anslag till flyktingförläggningar78>1,1adminstrativa utgiftsminskningar78>2,1utebliven komp. förmåner78>1,2nej till vårdnadsbidrag78>1,5diverse skattehöjningar78>3,0höjd inkomstskatt från . 199478>2,0nej till sänkt charterskatt m.m.78>0,5nej till sänkt diesoljeskatt78>0,3nej till nya sparstimulanser78>0,6höjning av avgiften till sjukförsäkringen78>3,3nej till sänkt turistmoms78>1,2100>19,8Budgetförsvagningarnäringspolitik78> -1,5åtgärder mot ekobrott78>-0,1högskola, vuxenstudiestöd m.m.78>-0,5arbetsmarknadspolitik, nettoutgift78>-3,0uppskjutna indragningar från bostadssektorn78> -0,3nej till försämrat grundavdrag78>-1,0100>-6,400>70>Summa: 100>13,4B. Tillfälliga stimulansåtgärdera) skattesänkningarsänkt moms78>28,0investeringsstimulans 82>2,5** 100>-30,5*b) budgetförstärkningökade inkomster78>10,0-20,0minskade utgifter via basbeloppet78>2,3 100>12,3-22,3**De tillfälliga stimulansåtgärderna försämrar budgeten med mellan 8 och 18miljarder kronor. **Beslut fattas under budgetåret om investeringsstimulans på 10 miljarderkronor. Eftersom utfallet sker blir /94 2,5 miljarder kronor.Utskottet ansluter sig med det anförda till det förslag till budgetpolitiskariktlinjer som redovisas i motion Fi92(s). Dessa riktlinjer innebär attstatsbudgeten för nästa budgetår bör inrymma tillfälliga stimulansåtgärder iform av skattelättnader, som belastar budgetåret med ca iform av en generell sänkning av mervärdesskatten och genominvesteringsstimulanser. Dessa stimulansåtgärder balanseras främst genom deeffekter på produktion och sysselsättning, som stimulanspolitiken syftartill. Statens inkomster bör därigenom öka med 10--20 miljarder kronor.Mervärdesskattesänkningen bidrar också till att hålla igen prisökningarna ochdärigenom även till att bromsa utgifterna på alla basbeloppsanknutna förmåner.Besparingseffekten kan uppskattas till . Därtill kommereffekterna av en rad förslag till långsiktigt verkande budgetförstärkningar somför nästa budgetår kan förväntas stärka statsfinanserna med ca 13 miljarderkronor netto.C. Offentliga sektorns finansiella sparandeNej till utbetalning ur AP-fondsystemet100>15 mdrDet för ekonomin viktigaste måttet är enligt utskottets mening emellertidinte utvecklingen av statens budget utan utvecklingen av den samlade offentligasektorns finansiella sparande. Därvid beaktas också kommunernas ochsocialförsäkringssektorns finansiella utveckling.Utskottet kan därför inte acceptera att den samlade offentliga sektornsfinansiella ställning försvagas med genom att medel ur detidigare löntagarfonderna betalas från allmänna pensionsfonden till ändamålsom är främmande för pensionssystemet. Genom att avvisa dessa utbetalningarförstärks den offentliga sektorns finansiella sparande med 15 miljarder kronorjämfört med regeringens förslag.Sammantaget innebär sålunda den politik som utskottet förordar att detsamlade offentliga sparandet blir något starkare än enligt regeringens förslag,trots den kraftfulla finanspolitiska stimulansen.Sammanställning:A. Budgetförstärkningar netto100>13,4 mdr00>B. Försämring av budgeten på grund avtillfälliga00>stimulansåtgärder100>8-18 mdr00>C. Förbättring av den offentligasektorns00>finansiella sparande100>15 mdrVad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker det i motion Fi92(s) yrkande 3 framlagda förslaget till riktlinjer för budgetpolitiken ochavstyrker regeringens motsvarande förslag (bil. 1, yrkande 4).dels att utskottets hemställan under 121 bort ha följande lydelse:121. beträffande allmänna riktlinjer för budgetpolitikenatt med avslag på proposition 1992/93:150 bilaga 1 yrkande 4godkänner vad som förordats i motion 1992/93:Fi92 yrkande 3 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,81. Tillsättande av en (mom. 128)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 169 börjar med"behandlade" och slutar med "yrkande 41" bort ha följandelydelse:Utskottet menar att den omvandling och rationalisering av den statligaförvaltningen som har inletts bör bedrivas med större kraft. Bestämda ochavläsbara krav bör sättas upp.Utskottet anser också att en bör tillsättas.Uppgiften skall vara att utreda och föreslå vilka myndigheter och verksamhetersom bör avvecklas, rationaliseras eller omstruktureras. Endast sådan verksamhetsom staten med nödvändighet skall driva bör vara kvar under statligthuvudmannaskap. Kommissionen bör bestå av fristående experter. Utskottettillstyrker motion Fi93 (nyd) yrkande 41.dels att utskottets hemställan under 128 bort ha följande lydelse:128. beträffande tillsättande av en rationaliseringskommissionatt med bifall till motion 1992/93:Fi93 yrkande 41 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,82. Fallskärmsavtal inom den offentliga sektorn (mom. 139)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.177 börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "yrkande 30" bort ha följande lydelse:I när besparing och återhållsamhet ofta är budskapet från politikertill allmänheten framstår det avslöjande förhållandet med fallskärmsavtal inomoffentlig sektor som mycket anstötligt. För att landet skall kunna ta sig urden rådande ekonomiska krisen är det viktigt att allmänhetens motivation inteundergrävs, t.ex. genom att vissa grupper lyckas tillförskansa sig orättfärdigafördelar. menar därför i likhet med motion Fi93 (nyd)yrkande 30 att fallskärmsavtalen inom offentlig sektor bör upphöra.dels att utskottets hemställan under 139 bort ha följande lydelse:139. beträffande fallskärmsavtal inom den offentliga sektornatt med bifall till motionen 1992/93:Fi93 yrkande 30 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,83. Tillsättning av offentliga chefstjänster (mom. 140)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 178 börjar med "Motbakgrund" och slutar med "yrkande 36" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser emellertid med anledning av vad som anförts imotion Fi93 (nyd) att chefskompetens och ledaregenskaper skall vara detstyrande vid tillsättning av offentliga chefstjänster. Statliga verk och bolagbedriver omfattande verksamheter finansierade av skattebetalarnas medel, varförkravet på affärsmässighet är ovillkorligt. Vid rekrytering skall politiskameriter ej väga tyngre än andra motsvarande meriter. Utskottet delar således Nydemokratis uppfattning att dessa tjänster bör tillsättas på samma sätt som idet privata näringslivet, dvs. genom utannonsering av tjänsten och genom attgöra ett urval bland dem som innehar erforderlig kompetens.dels att utskottets hemställan under 140 bort ha följande lydelse:140. beträffande tillsättning av offentliga chefstjänsteratt med bifall till motion 1992/93:Fi93 yrkande 36 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 2)(nyd) anför:Vi vill understryka att den politik som utformas måste präglas avlångsiktighet och konsekvens. De problem som framkallat dagens svåra kris kanföras tillbaka till politiska åtgärder i det förflutna. Som exempel kan nämnassocialförsäkringssystemets våldsamma expansion som utgör den främsta förklaringen till den statsfinansiella kollapsen. Entrygghets- och fördelningspolitik som helt bortsåg från vikten av att skapaincitament att arbeta och höja effektiviteten i produktionen är ytterligare ettexempel på en politik som till slut måste leda fram till en kris för helaekonomin.Det går sålunda inte vid utformningen av konkreta åtgärder att bortse ifrånatt den nuvarande krisens omfattning är ett resultat av flera decenniersunderlåtenhetssynder och oförmåga att rätta till kriser i det ekonomiskasystemet. Som framhålls i räcker det inte attföreslå åtgärder för att undvika framtida kriser. Vi måste också ta oss urdagens allvarliga situation. Men detta måste ske utan att vi glider tillbaka ini en inflationsekonomi. Det är därför ett absolut krav att krispolitiken måsteges en långsiktig inriktning.Vad jag här anfört ligger helt i linje med de krav som ställs i motion Fi93(nyd) på inriktningen av den ekonomiska politiken.Jag konstaterar att den i den reviderade finansplanen föreslagna politiken ivissa delar överensstämmer med den ekonomiska politik som förordas i motionFi93 (nyd).2. Riktlinjer för penningpolitiken (mom. 6)(nyd) anför:Riksdag och regering ansvarar för utformningen av finanspolitiken ochRiksbanken för penningpolitiken. föreföll ha ambitionenatt svara för hela den ekonomiska politiken. Efter det att kronan tilläts flytafritt har förfallit till en mycket passiv roll som innebär att manendast långsamt och tveksamt anpassar sig till utvecklingen i omvärlden (lästill ). Man har nöjt sig med att "avläsa marknadens reaktioner".Riksbanken bör inta en mer aktiv roll och reagera i stället för att avläsamarknadens reaktioner. har det dessvärre mest handlat om Riksbankensuteblivna reaktioner. när kronan frigjorts från den fasta växelkursen bordeRiksbanken inse att man har en annan roll som medger ett aktivare agerande.Riksdagen har tagit sitt ansvar och lagt fast ett långsiktigtsaneringsprogram. Kursen är klar. måste ägna sig åt sinuppgift att styra penningpolitiken i överensstämmelse härmed så att företag ochhushåll kan planera för framtiden med tillförsikt.3. Ungdomspraktik (mom.26)(nyd) anför:Ny demokrati anser att ungdomsarbetslösheten -- tillsammans med enokontrollerad flyktinginvandring -- är det största sociala problemet i Sverige.Vi ser redan hur våld, håglöshet, narkotika och brottslighet följer iungdomsarbetslöshetens spår.Makthavarna i det svenska samhället måste prioritera frågan omungdomsarbetslösheten. Vi får inte som ha en arbetsmarknad som har tvåvitt skilda delar, nämligenen med arbetsägare, dvs. de som i praktiken äger sina arbeten och skyddasgenom diverse trygghetslagar och arbetsrättsliga förordningar ochen med arbetslösa i allmänhet och ungdomar i synnerhet som har svårt attkomma in i arbetsägarnas krets och som, om de lyckas komma in, är de första attkastas ut.Framtidens arbeten finns i medelstora företag, i små företag som växer och iföretag som ännu icke startats. Dessa små företag är givetvis intresserade avatt anställa ungdomar, men de måste veta att de inte tar på sig ett ekonomisktanvar som icke står i proportion till resultatet av anställningen. En förlängdprovanställningstid är en självklarhet. Då kan ungdomarnabevisa sin skicklighet, arbetsvilja och sitt intresse somarbetsgivaren betraktar den unge anställde som en tillgång och inte som ettpotentiellt försörjningsproblem.I är ungdomsarbetslösheten två, tre och ibland fyra gånger högre änden genomsnittliga arbetslösheten. I är det precis tvärtom. Vad kananledningen vara? Jo, bl.a. att man i har ett lärlingssystem därungdomarna, med stegvis ökad lön, förbättrar sin yrkeskunnighet och därigenomkvalificerar sig för yrkesarbetarens högre lön. Detta skapar också motivationoch stolthet vilket är väsentligt om vi beaktar att alternativet är håglöshetoch meningslöshet i kombination med bidragsmaximering.Ungdomsarbetslösheten är ett problem som angår hela samhället. Riksdagenmåste göra sitt, regeringen sitt, och arbetsmarknadens parter måste helt enkelti grunden förändra sin syn på dessa frågor.I ungdomspolitiken i allmänhet ingår dessutom att skapa konsekvens i löner,bidrag m.m. Det måste löna sig att arbeta. Det måste också löna sig attstudera. Den ene studenten kan inte få bidrag som den andre måstebetala för sig själv.4. Begränsning av lönegarantin (mom. 43)anför:Det är bra att utskottet vaknat för problemen kring den statligalönegarantin. Såväl det statsfinansiella läget som missbruket talar emellertidför att det är bråttom med åtgärder. Lönegarantierna skapar dessutomsnedvridning i konkurrensen. Utöver utredning hade det emellertid varitändamålsenligt med en begränsning av lönegarantin redan nu.5.