bet · GH01UU3 · 1993-10-26 00:00:00 — Enligt motionärerna harmänskliga rättighetsorganisationen i erbjudit destridande parterna i att fungera som medlare ikonflikten. I yrkande 3 föreslås att skall stödja dettamedlingserbjudande och även självt erbjuda medlartjänster,antingen som enskilt land eller t.ex. tillsammans med övriganordiska länder.I motion U646 (c, m, fp, kds, v) yrkande 4 begärs att Sverigei lämpligt internationellt forum bör verka för attvapenstillestånd och förhandlingar kommer till stånd mellan denturkiska staten och det kurdiska folket om framtida fredligsamexistens. Samma begäran framförs i motion U626 (v) yrkande 4.Denna motion tar som utgångspunkt MR-situationen generellt iTurkiet. Det är oacceptabelt, framhåller motionärerna, attTurkiet inte följer de mänskliga rättighetskonventioner somlandet ratificerat. I yrkandena 1 och 2 begärs att skallverka för att en i ESK:s regi sänds tillTurkiet och att ett rådgivningsprogram för efterlevnaden avmänskliga rättigheter utarbetas för . I motion U621 (v),som tar som utgångspunkt assyriernas/syrianernas situation iTurkiet, föreslås -- i yrkande 2 -- att i Europarådetoch ESK bör ställa krav på vad gäller amnesti förpolitiska fångar, avskaffande av dödsstraffet, tortyr ocherkännande av de etniska minoriteternas rättigheter.BakgrundUtskottet har tidigare utförligt behandlat kurdernas ochassyriernas utsatta situation i bl.a. och (bet.1992/93:UU3). Som framgår av betänkandet och föreliggandemotioner är dessa minoritetsfrågor mångfasetterade ochsynnerligen komplexa.Kurderna, som uppgår till omkring 20 miljoner människor,befolkar ett sammanhängande landområde i somomfattar sydöstra , nordligaste , norra ochnordöstra , nordvästra och några angränsande områden iKaukasus.Den kurdiska befolkningen i norra , som under lång tidvarit utsatt för svåra umbäranden till följd av repressalierfrån centralmaktens sida, erhåller särskilt internationelltskydd via FN:s säkerhetsråds resolution 688. Befolkningen försesmed leveranser av mat och mediciner från FN, EG, bilateralagivare och en mängd enskilda organisationer. FN agerar förnärvarande inom ramen för ett humanitärt biståndsprogram somgäller för perioden till den 21 mars 1994.Säkerhetssituationen och försörjningsläget förblir trots dessainsatser prekär för kurderna i Irak.Turkiet har vid upprepade tillfällen och med betydande styrkorattackerat vad som påstås vara den kurdiska organisationen i sydöstra och i norra . De ca 8 miljonerkurderna i har utsatts för en hårdhäntassimileringspolitik. De hävdar, liksom kurderna i , sinsjälvklara rätt till egen kultur och ett språk samt tillkurdiskt, politiskt medinflytande. Läget för de mänskligarättigheterna generellt i är nära förknippat med fråganom kurdernas och andra minoriteters ställning.Också i brister respekten för kurdernas mänskligarättigheter. av landets invånare är kurder. Sedan1980-talet anses kurderna ha något större möjligheter äntidigare att utöva sin kultur och fritt tala sitt spåk. Kurdiskaär dock fortfarande förbjudet som undervisningsspråk i Syrien.Den allmänna respekten för mänskliga rättigheter är synnerligenlåg i Syrien.Situationen för de mänskliga rättigheterna i har sedan1982 varit föremål för behandling i FN:s . Denotillfredsställande MR-situationen i landet har bl.a. avspeglatsi behandlingen av landets minoriteter, inkl. kurderna. Dessa haruppfattats som ett hot mot regimen och har i olika omgångarutsatts för repression.Assyrierna/syrianerna har, liksom kurderna, från turkiskaregeringens sida utsatts för en hårdhäntassimileringspolitik. De har under det senaste årtiondet minskatbetydligt i antal till följd av en omfattande utvandring främsttill . uppskattas deras antal i sydöstra till omkring 2 500, av totalt runt 80 000 kristna i helalandet. I strider som förekommit i sydöstra utsättssyrianerna, liksom den övriga civilbefolkningen, för ett dubbelttryck såväl från den turkiska militären som från PKK. Derasutsatta ställning utnyttjas också av de grupper i området sommed hot och våld försöker driva ut syrianerna och ta över derasegendomar.Utskottets övervägandenKriget i innebar att ökad uppmärksamhetriktades mot kurdernas i många länder svåra situation. Undersenare år har, bl.a. till följd av svenska initiativ, olikaaspekter av kurdernas situation kommit att behandlas iFN-sammanhang. Främst gäller detta tillsättandeav en särskild rapportör för , antagandet av en resolution ivilken uppmanas att upphöra med brott mot de mänskligarättigheterna samt antagandet av tidigare nämnda resolution 688av , i vilken förtryck av sin egencivilbefolkning, inkl. kurderna, fördöms som ett hot mot fredoch säkerhet i området. Utskottet utgår från att kommerfortsätta att i lämpliga internationella fora verka för att allamedlemsstater skall respektera de mänskliga rättigheterna. har konstaterat är det ytterst det stöd ochengagemang som kan uppbådas från FN:s medlemsländer som alltidär av avgörande betydelse för organisationens engagemang ochmöjligheter att agera.Med det anförda får motion U646 (c, m, fp, kds, v) yrkande 1anses besvarat.I motion U609 (fp) yrkande 4 föreslås att den kurdiska fråganbör tas upp på dagordningen för den internationellafredskonferensen om . Madridförhandlingarnasmultilaterala samtal har tills vidare delats upp i fem olikaämnesinriktade arbetsgrupper som behandlar frågor av regionalbetydelse, bl.a. flyktingfrågor, miljöfrågor och vattenresurser.Överläggningarna i dessa arbetsgrupper kan förhoppningsvis påsikt producera resultat som också kan komma kurder och andrautsatta befolkningsgrupper i till godo. Sverigedeltar i samtliga arbetsgrupper. Utskottets uppfattning är dockatt det inte vore konstruktivt att söka ändra mandatet förMadridförhandlingarna så att även kurdfrågan kan inrymmas direkti denna process.Därmed får motion U609 (fp) yrkande 4 anses besvarat.Skyddszonen norr om den 36:e breddgraden i vilken intetillåts flyga ingår som en del i FN:s medel att upprättahållaresolution 688. Resolutionen syftar till att skydda områdetscivilbefolkning, företrädesvis kurder, och till att säkratillträde för katastrofhjälp till denna befolkningsgrupp. Dettaär möjligt genom att principen om icke-inblandning i statersinterna angelägenheter i detta fall får stå tillbaka för vad somanses vara ett hot mot internationell fred och säkerhet. Ettsyfte med den norra skyddszonen är bl.a. att söka demilitariseradenna.Den ekonomiska situationen i de norra delarna av förblirmycket svår. Detta beror delvis på en allmänt prekär situationför hela efter kriget i , delvis på enmedveten politik från att begränsa handeln med de norradelarna av landet och delvis också på sanktionerna mot Irak.Byar och åkerjordar har förstörts. Läget har ytterligareförvärrats av att med våld hindrat ellerförsvårat gränshandeln.FN-sanktionerna mot har förlängts kontinuerligt.Sanktionerna omfattar inte medicin och livsmedel. Utskottetkonstaterar att upprepade gånger har framhållit sitthelhjärtade stöd för säkerhetsrådets resolutioner.Som påpekas i flera motioner önskar kurderna att sanktionernaskall hävas för de områden de bebor. Enligt vad utskotteterfarit finns det inga förutsättningarinternationellt att få igenom ett sådant beslut, bl.a. därföratt det skulle kunna uppfattas som ett slags erkännande av enseparat kurdisk statsbildning.Området och befolkningen är fortfarande i akut behov avhumanitär hjälp utifrån. Befolkningen i norra behöver ävenhjälp med att återuppbygga sina byar och sitt jordbruk. Sverigebidrar till detta och avsatte för /93 18 miljonerkronor för hjälp till befolkningen i norra . Huvuddelen avdessa medel, 15 miljoner, går till det gemensammahjälpprogrammet som handhas av FN:s avdelning för humanitärafrågor. Dessutom ger ekonomiska bidrag till olikafrivilliga hjälporganisationer i deras arbete för att förbättrakurdernas situation. Utskottets förhoppning är självfallet attdet svenska och internationella stödet till befolkningen i dennorra skyddszonen också skall utgöra ett stöd för utvecklingenav demokrati i denna del av landet liksom -- -- i Iraksom helhet.Med det anförda får motion U609 (fp) yrkande 2, motion U622(v) yrkandena 2 och 3, motion U639 (s) yrkande 2 samt motionU646 (c, m, fp, kds, v) yrkandena 8 och 9 anses besvarade.Frågan om stöd för att upprätta ett kurdisktinformationskontor i har enligt vad utskottet erfaritmist något av sin aktualitet så till vida att en representantför flera kurdiska organisationer är verksami . Den generella frågan om möjligheten att på olika sättstödja kurdernas demokratisträvanden bör enligt utskottetsuppfattning betraktas mot bakgrund av behovet av internationelltstöd för det lokala självstyre som tagit form i irakiskaKurdistan sedan val hållits i maj 1992.Den svenska inställningen till frågan om lokalt självstyrebetingas av de folkrättsliga principer som åberopar.Utskottet konstaterar att gränserna för sådant självstyre sättsav principen om varje stats territoriella integritet. Somframgått ovan har , via resolution 688, dockbegränsat denna princip i fallet i då situationen i landetansetts utgöra ett hot mot internationell fred och säkerhet.Behovet att stödja de krafter i som strävar efter demokratiär otvivelaktigt stort. Frågan om stöd till kurderna bör därförenligt utskottets uppfattning studeras i ljuset av möjlighetenatt stödja dessa krafter genom de insatser som görs inorra och i beaktande av de folkrättsliga principer Sverigeansluter sig till.Därmed får motion U622 (v) yrkande 1 samt motion U639 (s)yrkande 3 anses besvarade.Situationen för kurderna, assyrierna/syrianerna och andracivila i sydöstra försvåras av den kampanj som denturkiska militären bedriver mot den separatistiska PKK-gerillan.Under det senaste året har dessa strider trappats upp, vilketfått negativa konsekvenser för MR-situationen i stort. Även denislamiskt fundamentalistiska organisationen har legatbakom flera attacker och mord, bl.a. på journalister.Syrianernas situation förvärras ytterligare av det tryck manutsätts för av jordlösa grupper i regionen, till stor delkurder. Detta tryck förefaller ha ökat i intensitet i takt medatt den största delen av syrianerna i har lämnat landeteller flytt eller utvandrat till Europa.Turkiet är medlem i ESK och , organisationer sombl.a. har som uppgift att skydda och främja de mänskligarättigheterna. Som ledande stat i ESK och som medlem iEuroparådet bör ställa krav på den turkiska regeringenatt efterleva dessa organisationers bestämmelser. hargjort långtgående åtaganden angående respekten för de mänskligarättigheterna. Utskottet noterar emellertid att detta, enligtAmnesty International och andra MR-organisationer, inte reelltförbättrat läget avseende de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Sverige verkar i ESK och , liksom i FN, för attalla medlemsstater skall respektera de mänskliga rättigheterna.Den svenska inställningen är att alla individer har en självklarrätt till sin identitet, sitt språk, sin kultur och religion.Det åligger varje stat att garantera dessa rättigheter.Av svar på frågor i , som statsråden ochSvensson vid ett flertal tillfällen givit , framgåratt regeringen noga följer utvecklingen av MR-frågorna iTurkiet. Ämnet är också en återkommande punkt på dagordningenvid våra bilaterala kontakter. stödjer också detpraktiska arbetet för att stärka respekten för mänskligarättigheter i . Exempelvis bistår vi den rättigheters tre centra förrehabilitering av tortyroffer med finansiellt stöd om totalt 4,8miljoner kronor. Som framgått ovan finns det flera stridandegrupper i sydöstra . Enligt vad utskottet inhämtat ärnågon svensk medlingsinsats inte aktuell, och har heller intebegärts. Enligt utskottet kan det finnas anledning att belysaförutsättningarna för ett eventuellt svenskt medlingsengagemangytterligare i den händelse en förfrågan härom skulle komma attriktas till Sverige.Turkiet har erkänt den individuella klagorätten till deneuropeiska domstolen i , men man har reserverat sig påviktiga punkter gällande de tio provinser i sydöstra därundantagstillstånd råder. Enligt utskottets uppfattning utgörEuropadomstolens individuella klagorätt den kanske mesteffektiva av alla existerande mekanismer för att skapa ett tryckpå ett enskilt medlemsland för att förbättra respekten för demänskliga rättigheterna. Ett annat effektivt medel är deregelbundna besök som gör föratt granska efterlevnad av den europeiskatortyrkonventionen.Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis ilämpliga former aktivt verkar för att förbättra MR-situationen iTurkiet.Med det anförda får motion U646 (c, m, fp, kds, v) yrkandena 3och 4, motion U626 (v) yrkandena 1, 2 och 4 samt motion U621 (v)yrkande 2 anses besvarade.2. AfghanistanI motion U637 (m, fp, c, kds, v) sägs att , som underlång tid har stött afghanernas kamp för frihet och oberoende,har en moralisk skyldighet att på olika sätt hjälpa afghanerna ideras ansträngningar att bygga upp ett fredligt och demokratisktland. Det vore en olycklig utveckling, anför motionärerna, omAfghanistans enda kontakter med yttervärlden de närmaste årenvore med de mest fundamentalistiska islamiska regimerna. Imotionens yrkande 1 föreslås därför att borde vidtaförberedelser för att när läget i stabiliseras kunnaetablera diplomatiska relationer med Afghanistan.BakgrundSovjetunionen invaderade . Efter ettlångvarigt krig mot afghanska gerillagrupper och omfattandeinternationella protester drogs de sovjetiska trupperna tillbaka1989. President , som tidigare stötts avSovjetunionen, behöll dock makten trots upprepade försök frånden samlade oppositionen att avsätta honom. I maj 1991presenterade FN:s generalsekreterare en fempunktsplan som grundför en politisk lösning av konflikten i . Denna planunderströk bl.a. behovet av en övergångsperiod med vapenvila ochen intern afghansk dialog samt upphörande av vapenleveransertill parterna. och dåvarande slötäven avtal om upphörande av vapenleveransertill Afghanistan.Under 1991 hårdnade striderna ytterligare och i slutet avapril 1992 avsattes Najibullah. Kort därefter intog gerillanKabul och ett interimsråd bestående av representanter förgerillagrupperna samt delar av den avgångna regeringentillsattes. Detta interimsråd ombildades sedermera till enövergångsregering. Ett traditionellt sammankallat råd av olikaafghanska grupperingar valde BurhanuddinRabbani till president för en tvåårsperiod.Det politiska läget i bedöms alltjämt som osäkert.Ett stort antal människor har dödats understrider mellan olika fraktioner i bl.a. huvudstaden . Imitten av anföll styrkor lojala mot Afghanistansfundamentalistiske premiärminister återhuvudstaden. Hekmatyar och hans rörelse Hizb-i-Islami är bittrafiender till president , vars rörelse Jamiat-i-Islamikontrollerar militärt. I de våldsamma striderna uppges ettstort antal civila ha dödats.Vid årets generaldebatt i FN deklarerade Afghanistansutrikesminister att man avsåg att hålla val och vädjadetill FN om hjälp med bl.a. valövervakning.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att förbindelser medAfghanistan har varit vilande alltsedan den sovjetiskainvasionen 1979. Samma förhållande gäller för flertaleteuropeiska länder som tillämpar samma erkännandeprincip somSverige. Enligt vad utskottet inhämtat finns det på grund av detosäkra politiska läget i skäl att avvakta dennärmaste tidens utveckling ytterligare innan frågan om enreaktivering av de diplomatiska relationerna kan bli aktuell.Därmed betraktar utskottet motion U637 (m, fp, c, kds, v)yrkande 1 som besvarat.3. KashmirI motion U633 (kds) anförs att Kashmirs befolkning sedan 1948väntat på att få bestämma sitt öde genom en folkomröstning. Imotionens yrkande 3 föreslås att i FN och andrasammanhang bör verka för att den utlovade folkomröstningen iKashmir kan äga rum.BakgrundKashmir har alltsedan och blev självständigastater 1947 utgjort en svår konflikthärd, som bl.a. lett tilltvå krig mellan de båda grannländerna.Säkerhetsrådet föreslog vid sin behandling av Kashmirfråganredan 1948 att områdets slutliga tillhörighet skulle avgörasgenom en folkomröstning. Enligt pakistansk åsikt är ocksåförpliktat att medverka till en sådan. Men anser attanslutningen är giltig även utan en folkomröstning. Medhänvisning till 1972 hävdar man attKashmirproblemet måste lösas bilateralt mellan ochPakistan. Alla ansträngningar att få båda parter att accepteraatt frågan prövas rättsligt, t.ex. genom inhämtande avrådgivande yttrande från i , harhittills varit fruktlösa. Frågan har inte behandlats i FN påsenare år.En FN-observatörsstyrka kallad etablerades för attövervaka genomförandet av vapenstilleståndet från den 1 januari1949. Den har 38 medlemmar. Det förtjänar attpåpekas att FN:s resolutioner just gäller enfolkomröstning i frågan om området skall tillhöra ellerIndien. Någon annan form av lösning -- exempelvissjälvbestämmande -- förutses inte i resolutionerna.Bakgrunden till oron i Kashmir utgörs inte bara av dereligiösa utan också av de ekonomiska, sociala och politiskaförhållandena. Långsam ekonomisk utveckling, fattigdom ocharbetslöshet är faktorer som anses ha bidragit till den grogrundför missnöje som finns i Kashmir. Oroligheterna har bemötts medmaktmedel av framför allt den indiska armén, som i Kashmirutgörs av personal från andra delar av Indien.Under 1993 förvärrades läget i Kashmir ytterligare. separatistisk gerilla regionens viktigaste helgedom,Hazratbalmoskén i huvudstaden . Med hänvisning bl.a.till att skulle ha understött gerillans aktionerbelägrade den indiska armén moskén. I omfattande demonstrationertrotsade stadens befolkning utegångsförbudet för att protesteramot arméns åtgärd. Tiotals kashmirier, bl.a. flera lokalapolitiker, skadades i sammanstötningar med indiskasäkerhetsstyrkor.Den upptrappade konflikten i Kashmir har även försämratförhållandet mellan och och lett till bl.a.utvisningar av diplomater och ömsesidiga anklagelser omspioneri.Utskottets övervägandenSituationen för de mänskliga rättigheterna i Kashmir liksom deåterkommande sammanstötningarna mellan indiska och pakistanskagränsstyrkor inger oro. Utskottet noterar att också regeringenvid ett flertal tillfällen till den indiska regeringen harframfört oro över situationen i Kashmir. Senast skeddedetta i samband med det svenska statsbesöket i i oktober1993. Det har i det sammanhanget bl.a. betonats att alla statermåste respektera de grundläggande, internationellt godtagnanormerna om mänskliga rättigheter. Som framgick vid bl.a. åretsvärldkonferens i om de mänskliga rättigheterna avvisaremellertid tanken på en gemensam, globalmåttstock för mänskliga rättigheter och hävdar att dessa måstebedömas i ett i synnerhet för utvecklingsländer specifikthistoriskt, kulturellt och religiöst perspektiv. Frågan omrespekt för de mänskliga rättigheterna har länge varit ettträtoämne i relationerna mellan och Pakistan.Den svenska inställningen till frågan om Kashmirs slutgiltigatillhörighet sammanfaller med den som kommit till uttryck isäkerhetsrådets resolutioner, nämligen att områdets tillhörighetbör avgöras genom en folkomröstning. Det är angeläget att enbestående lösning kommer till stånd på den potentiellt mycketfarliga konflikt som Kashmir utgör. Utskottet noterar i dettasammanhang med tillfredsställelse den indisk-pakistanska dialogsom inletts på kabinettsekreterarnivå och vilken, bl.a. tackvare diplomatiska ansträngningar från främst amerikansk och rysksida, resulterat i flera avtal om militära förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder. Utskottet förutsätter att regeringennoga bevakar läget i Kashmir och i lämpliga fora och ibilaterala kontakter fortsätter att ge till känna den svenskauppfattningen om MR-situationen och konflikten.Därmed får motion U633 (kds) yrkande 3 anses besvarat.4. Sri LankaI motion U617 (fp) anförs att länge varit ettprogramland för svenskt bistånd och att därför bör ansesig ha ett särskilt ansvar för att övervaka MR-situationen ochför att se till att offer för våld och terror och deras anhörigafår möjlighet till upprättelse. Motionärerna begär att Sverigeaktualiserar en rad MR-främjande insatser i . Somexempel härpå föreslås att de mänskliga rättigheterna varje årtas upp i biståndsdiskussionerna mellan och ;att i olika internationella sammanhang för framMR-situationen i ; att aktivt söker stödjaolika initiativ till en politisk och fredlig lösning av krisen iSri Lanka samt att utser en delegation avparlamentariker och folkrörelserepresentanter att studeraMR-situationen i landet.BakgrundSituationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Sri Lankapåverkas framför allt av stridigheter mellan den (Liberation Tigers of Tamil Eelam) ochregeringsstyrkor i norr och öster, efterdyningar av konflikten isöder mot upprorsrörelsen JVP (Janatha Vimukthi Peremuna), denekonomiska och sociala utvecklingen samt statsmakternasinställning till MR-frågor.Konflikten i landets norra och östra delar har medfört att ca1 miljon människor tvingats lämna sina hem. Båda parter ikonflikten har gjort sig skyldiga till omfattande MR-kränkningaroch inte minst civilbefolkningen är hårt drabbad. I söder harregeringen återtagit kontrollen över situationen, men ännu intepå allvar tagit itu med orsakerna till upproret. Ledamöter frånEuropaparlamentet uppskattade att 60 000 människorhade dödats i regeringsstyrkornas uppgörelse med JVP under åren1987--1990. Med i månadsskiftet april/maj1993 dödades oppositionsledaren och SriLankas president sociala situationen förblir prekär för många av Sri Lankasinvånare. Stora ungdomskullar lämnar skolan och mångahamnar i vad som synes vara permanent arbetslöshet. Dengynnsamma ekonomiska utvecklingen har inteförändrat levnadsvillkoren för de fattiga och småinkomsttagarna.De utbildade och resurstarka fortsätter att söka sig nyahemländer.Situationen i togs upp till behandling som ett nyttärende vid FN:s 48:e möte . Vid det 49:emötet --uppmärksammades i en s.k.bekräftelse från kommissionens ordförande bl.a. regeringensprogram för åtgärder på MR-området. Programmet inkluderaråtgärder som syftar till att klargöra var som hänt försvunnapersoner, åtal av sådana som gjort sig skyldiga tillförsvinnanden och andra MR-kränkningar samt en övergripandegranskning av krislagstiftning.Utskottets övervägandenUtskottet delar den oro över MR-situationen i somkommer till uttryck i motion U617 (fp). Det nya ledarskiktet ilandet har tagit flera lovvärda initiativ att komma till rättamed en del av problemen. Det förefaller dock ännu för tidigt attsäga om det finns tillräcklig politisk styrka och ambition attvända den negativa spiral som accentuerades under Premadasaspresidentperiod.Flera av de förslag till åtgärder som nämns i motion U617 (fp)vidtas, enligt vad utskottet inhämtat, redan kontinuerligt avregeringen. har upprepade gånger, såväl bilateralt som iolika multilaterala fora, uttryckt oro över situationen i SriLanka. Utskottet noterar bl.a. biståndsminister i vilket framhävs attmotsättningarna i måste lösas med fredliga medel. Iuttalandet framhålls att det svenska intresset av en fredligutveckling i är stort, inte minst mot bakgrund av attlandet länge varit mottagare av svenskt bistånd. Utskottet utgårfrån att regeringen på lämpligt sätt fortsätter att verka föratt förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna i SriLanka.Därmed får motion U617 (fp) anses besvarad.5. KambodjaI motion U645 (v) yrkande 1 begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna nödvändigheten av att fåThailands medverkan för att genomdriva FN:s handelssanktionermot de röda khmererna. I yrkande 2 anförs att behov föreliggerav förstärkt FN-övervakning av gränsen --. Iyrkande 4 föreslås att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförs om nödvändigheten avatt FN-trupper stannar i till dess att en folkvaldregering bildas. I yrkande 5 anförs det som angeläget att valeti kommer till stånd före om demänskliga rättigheterna.BakgrundUndertecknandet i av ett fredsavtalmellan rivaliserande fraktioner och 18 nationer gavförhoppningar om ett definitivt slut på långainbördeskrig.