bet · GG01BoU11 · 1993-03-25 00:00:00 — Detta är också skälettill att de nya bostadssubventionsregler som trädde i kraft den1 saknar de särregler om utrymmes- ochutrustningsstandard som fanns i tidigare gällande regler.Bostäderna skall beviljas bostadsbyggnadssubvention om deuppfyller de krav i detta hänseende som följer av plan- ochbygglagen. Utskottet anser inte att olika krav på vissutrustningsstandard bör återinföras i reglerna ombostadsbyggnadssubvention. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion Bo238 (s) yrkande 13.I motion Bo204 (c) framhålls att har fattat olikabeslut som inneburit att ålderdomshemsidén har fått enrenässans. Motionärerna anser att stödet till ålderdomshemmengivits en sådan utformning att flexibla lösningar underlättas.Man hävdar dock att informationen om villkoren för stöd inte harnått ut till kommunerna och att tillkomsten av ålderdomshemdärigenom försvåras. Yrkandet i motionen innebär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att bättreinformation om villkoren för stödet till ålderdomshem måste ges.Vad gäller den i motion Bo204 (c) aktualiserade frågan ominformation om stödet till ny- och ombyggnad av ålderdomshemhar utskottet erfarit att på regeringens initiativförra året bedrev en informationskampanj om stödvillkor m.m. pådetta område. Verket har vidare gått ut med informationtill kommunerna om vad övergången till 1993 årsbostadsbyggnadssubventionsregler innebär för stödet till ny- ochombyggnad av äldrebostäder. Utskottet förutsätter att Boverketäven i fortsättningen svarar för att erforderlig information gesom villkoren för stöd till bl.a. ålderdomshem. Vad motionärernaefterlyser får sålunda förutsättas bli uppfyllt även utan enriksdagens åtgärd i frågan. Mot denna bakgrund anser utskottetatt ett tillkännagivande i enlighet med förslaget i motion Bo204(c) kan undvaras.Behovet av en bättre social bostadsplanering bör enligt motionBo251 (s) föranleda ett tillkännagivande i frågan.Motionärerna framhåller en rad förhållanden som måste beaktas ikommunernas bostadsförsörjningsplanering. Detta gäller bl.a.sociala förhållanden och tillgängligheten till olika former avservice, daghem, skolor m.m. Grunden för ett bra bostadsområdeär enligt motionärerna att planeringen sker utifrån lokalkunskap och lokala initiativ.Som motionärerna själva framhåller är grunden för en brabostadsplanering kunskapen på lokal nivå. Kommunerna hargivetvis ett ansvar för att samhällsutvecklingen sker medbeaktande av de förhållanden som nämns i motionen. Närheten tillolika former av service och samhällsinstitutioner är viktigafrågor att beakta när ett nytt bostadsområde planeras. Utskottetförutsätter dock att kommunerna i sin planering tar hänsyn tilldessa frågor. Av detta skäl avstyrks motion Bo251 (s).Vissa bostadspolitiska åtgärder i övrigtI motion Bo213 (v) framhålls vikten av att utgå från enekologisk grundsyn i frågor om boende och byggande. Motionärernaredovisar erfarenheter från olika ekobyprojekt. I motionenföreslås att hos regeringen begär att får iuppdrag att utveckla de ekologiska principerna. Uppdragetföreslås avse: att utreda hur boendet och byggsektorn skall bliekologiskt uthållig (yrkande 1) och att upprätta en tidsplan fördetta (yrkande 2), att beakta de ekologiska principerna vidarbetet med bostadsfinansieringssystemet (yrkande 4) samt attutforma regler för stödet till nyproduktion av fastigheter såatt de kopplas till graden av ekologisk hänsyn i produktionen(yrkande 6).De ovanstående förslagen om olika uppdrag till Boverketangående ekologiskt byggande m.m. föranleder utskottet atterinra om det ansvar som verket enligt sin instruktion redan harför att följa utvecklingen och förmedla kunskaper inom sittverksamhetsområde samt vid behov ta initiativ till förändringar.Enligt vad utskottet i olika sammanhang erfarit har ocksåBoverket tagit en rad initiativ vad gäller frågor om enekologiskt riktig utformning av bostadsmiljöer. Genom bl.a.kunskapsöversikter, seminarie- och kursverksamhet samtdeltagande i samarbetsprojekt har engagerat sig för attutveckla och föra ut olika frågor kring ekologi i byggande ochplanering. anser att det är angeläget attarbetet med att utveckla kunskapen om ett ekologiskt byggandefortgår. Riksdagsuttalanden om inriktningen på detta arbete ienlighet med de aktuella motionerna kan dock inte anses varaerforderliga. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attriksdagsbehandlingen av den s.k. kretsloppspropositionen (prop.1992/93:180) pågår. I denna proposition föreslåsriktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling på fleraolika områden med betydelse för byggande och boende. Erinras börockså om att senare i vår kommer att behandlaproposition /93:172 i vilken behandlas målen för ochinriktningen av den verksamhet som skall svara förunder den kommande treårsperioden. Med hänvisning till detanförda avstyrks motion Bo213 (v) yrkandena 1, 2, 4 och6.Ett antal kommuner ingår i det s.k. . Dessakommuner har åtagit sig att sträva efter miljövänliga lösningarnär det gäller exempelvis planering, va-frågor,sophantering och energiförsörjning. Projektet bedrivs med stödfrån och . I Vänsterpartietspartimotion Jo707 yrkande 4 föreslås att anvisar 5miljoner kronor till för /94.Enligt vad utskottet erfarit pågår enomfattande aktivitet inom ramen för . Deaktuella kommunerna har på olika sätt erhållit statligt stöd försitt arbete med att utveckla metoder för att tillämpa ettkretsloppstänkande i den kommunala verksamheten. Bl.a. har genombeslut av regeringen avsatts förinformations- och utbildningsinsatser med anknytning tillprojektet. Fördelning av dessa medel pågår , ochen rapport om hur projektet fortskrider kommer att lämnas tillregeringen . Utskottet är inte nu berett föreslåriksdagen att anvisa ytterligare medel för verksamheten. Medhänvisning till vad nu anförts anser utskottet att förslaget iVänsterpartiets partimotion Jo707 (v) yrkande 4 bör avstyrkas.Bostadsfinansieringens utformningInledningRegeringen tillsatte en särskild utredare meduppgift att skyndsamt arbeta fram ett förslag om statens stödtill bostadsfinansieringen . Utredaren redovisade imars 1992 sina förslag till nytt finansieringssystem idelbetänkandet Avreglerad bostadsmarknad (SOU 1992:24).Betänkandet remissbehandlades. På grundval avutredningsförslaget förelades därefter ikompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. I:5) ettförslag till reformerat bostadsstöd. Förslaget antogs avriksdagen (bet. 1991/92:BoU23).Huvuddragen i det reformerade stödsystem som har börjattillämpas innebär att räntebidragen för ny- ochombyggnad av bostadshus avvecklas successivt. Det skall ske medhänsynstagande till de skatteregler som gäller för egnahem. Förprojekt som omfattas av det nya stödsystemet lämnas räntebidragför en stegvis minskad andel av räntekostnaderna. För varjetillkommande årgång påbörjas bidragsgivningen på en lägreutgångsnivå än för föregående årgång.Bidragssystemen har förenklats och underlaget för räntebidragbestäms efter schabloner. Statliga kreditgarantier lämnas för endel av finansieringen. Kreditgarantier kan även erhållas förviss omfördelning av ränteutgifterna.Omläggningen omfattar inte räntebidragen för hus som harbyggts eller byggts om med stöd av tidigare bestämmelser.Efter år 1995 görs en avstämning inför det fortsattagenomförandet av systemet.Utredning om den framtida bostadsfinansieringenFörslag om att den framtida bostadsfinansieringen skallutredas förs fram i tre motioner.Trots att det behövs ett betydande tillskott av bostäder ärdagens bostadsmarknad enligt motion Bo215 (s) stillastående. Detfinns enligt motionärerna därför en risk för stigande priser ochökad spekulation när marknaden vänder. För att motverka dettaföreslås att en parlamentarisk utredning om den framtidabostadsfinansieringen skall tillsättas.Regeringens hittillsvarande åtgärder har enligt motion Bo238(s) yrkande 3 inte givit de förutsatta effekterna påbostadsmarknaden. Enligt motionärerna kommer inte helleromläggningen av finansieringssystemet attinnebära att de krav som byggherrar och hushåll ställer på ettlångsiktigt bostadsförsörjningssystem uppfylls. De föreslårdärför att den av beslutade avstämningen avseendefinansieringssystemet görs redan nu genom att regeringentillsätter en parlamentarisk utredning. Utredningen -- i vilkensamtliga riksdagspartier föreslås ingå -- skall ha till uppgiftatt utforma ett nytt brett förankrat bostadsfinansieringssystemsom gör det möjligt för samhället att också ta detövergripande ansvar som är nödvändigt för att det skall finnasgoda bostäder åt alla, även åt dem med begränsade ekonomiskamöjligheter.Även i motion Bo239 (v) yrkande 3 förs fram krav på enparlamentarisk utredning med uppgift att utforma ett långsiktigtbostadsfinansieringssystem. Enligt motionärerna har omläggningenav finansieringssystemet inte bidragit tillsänkta räntor och lägre boendekostnader som regeringen trott.Regeringen bör därför låta utforma ett nyttbostadsfinansieringssystem som både klarar boendekostnaderna ochen jämn bostadsproduktion.Som framgår ovan har det subventionssystem som tillämpasfr.o.m. sin grund i ett utredningsförslag som lades framoch beslutades av så sent som . En avutgångspunkterna för utredningsarbetet och därmed för detreformerade subventionssystemet är att målen för omläggningenoch takten i genomförandet skall läggas fast redan från början.Avsikten är att de förutsättningar och villkor som gäller förstatens stöd långsiktigt skall kunna överblickas. Det finns enuttalad strävan att ge det statliga stödet en över tiden stabilutformning. Utskottet är mot bakgrund härav inte berett förordaatt en utredning om bostadsfinansieringens utformning pånytt tillsätts såsom föreslås i de nu aktuella motionerna.Vad som erfordras är inte en ny utredning med denosäkerhet för marknaden som följer av en sådan åtgärd, utan ettvaraktigt system som ger förutsättningar för ett långsiktigtagerande. Detta synsätt utesluter naturligtvis inte att det kanfinnas anledning att göra förändringar i det subventionssystemsom nu börjat tillämpas. Sådana förändringar bör dock komma tillstånd först sedan erfarenhet av det nya systemet vunnits.Utskottet vill också erinra om att det kommer attgöras en avstämning inför det fortsatta genomförandet avsubventionssystemet.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördaförslagen i motionerna Bo215 (s), Bo238 (s) yrkande 3 samt Bo239(v) yrkande 3 avseende en parlamentarisk utredning om denframtida bostadsfinansieringen.Förändringar i bostadsfinansieringssystemet m.m.I fem motionsyrkanden förs fram krav på förändringar i detfinansieringssystem som införts fr.o.m. år 1993.Behovet av förändringar i bostadsfinansieringssystemet ärenligt motion Bo226 (s) ovedersägligt. är det enligtmotionärerna angeläget att genomförandet av dessa förändringarblir sådant att väsentliga värden inte riskeras i samband medomstruktureringen. I den ekonomiska situation som råder haromläggningen av bostadsfinansieringen medfört ökadeboendekostnader. Till detta kommer enligt motionärerna att dethar ställts krav på extra upptrappningar av den garanteraderäntan -- något som om de genomfördes ytterligare skulleförvärra situationen för många boende. Med hänvisning härtillföreslås att förändringarna i subventionssystemet för bostäderjusteras så att likvärdiga förutsättningar skapas för bostäderav olika ålder -- yrkande 1. Dessutom föreslås attnedtrappningen av bostadssubventionerna skall göras i en sådantakt att oönskade sociala effekter inte uppstår --- yrkande 2.Enligt motion Bo235 (s) måste samhället även i fortsättningenta ansvaret för bostadsförsörjningen. Det innebär enligtmotionärerna bl.a. att ett generellt bostadsstöd måste utformassom ger socialt acceptabla boendekostnader och som dessutombidrar till en jämn bostadsproduktion. För att motverka enförändring mot ett mera individuellt inriktat bostadsstöd börenligt motionärernas mening bl.a. bostadssubventionerna tillnyproduktionen kvarstå -- yrkande 1 -- samt fastighetsskattensnivå anpassas så att den kan finansiera generellabostadssubventioner på en acceptabel nivå -- yrkande 2. Dessutomföreslås att skillnaderna i kapitalutgifter mellan hus av olikaårgångar inte skall vara större än vad som motsvaras avskillnader i bruksvärde -- yrkande 4.Till grund för de nu aktuella förslagen till förändringar ifinansieringssystemet torde ligga uppfattningen att detsubventionssystem som införts i vissa avseendenskulle stå i strid med de mål som enligt motionärernas meningbör ligga till grund för statens stöd till bostadsbyggandet.Utskottet vill erinra om att de övergripande målen för stödet,som anförs ovan, är att alla skall ha möjlighet till en godbostad till ett rimligt pris och att var och en skall hainflytande över sin egen situation. syftarsubventionssystemet till att inordna statens stöd tillbostadsbyggandet under de förutsättningar som gäller för denallmänna ekonomiska politiken. Det betyder att bostadspolitikenskall medverka till att inflationen bekämpas, sparandet främjasoch statens utgifter minskas.Enligt utskottets mening finns det, mot bakgrund av det ovananförda, inte underlag för annan bedömning än att detsubventionssystem som tillämpas i allt väsentligt svarar motde krav på statens stöd till bostadsbyggandet som förs fram imotionerna Bo226 (s) samt Bo235 (s) yrkandena 1, 2 och 4. I denmån motionsförslagen inte kan anses tillgodosedda genom det nuanförda avstyrks de av utskottet.Besparingar inom bostadssektorn m.m.Riksdagen beslutade (prop. 1992/93:50, bet.1992/93:FiU1) att bostadssubventionerna från den 1 januari 1994skall reduceras med netto, dvs. sedan hänsyntagits till en trolig ökning av bostadsbidragen. Förslaget idenna del ingår i den överenskommelse som träffats mellanregeringen och Socialdemokraterna.I motion Bo238 (s) yrkande 2 begärs ett riksdagenstillkännagivande om att besparingen skall fördelas påhela beståndet bostäder och på alla upplåtelseformer. Enligtmotionärerna är en sådan fördelning nödvändig av rättviseskäl.En besparing enbart genom minskade räntebidrag innebär att drygten femtedel av de boende får bära de ökade boendekostnaderna --något som enligt motionärerna inte kan accepteras. En fördelningav de ökade boendekostnaderna på hela bostadsbeståndet ansesdessutom nödvändig för att undvika fortsatta påfrestningar påfastighetsmarknaden.Det är enligt motion Bo239 (v) självklart att framtidanedskärningar i bostadssubventionerna skall spridas jämnt överhela beståndet och även över alla typer av upplåtelseformer. Medhänvisning härtill begärs i motionens yrkande 1 ett riksdagenstillkännagivande om att besparingar inom bostadssektorn skallfördelas på hela bostadsbeståndet och på alla typer avupplåtelseformer.Det finns enligt motion Bo241 (c) flera goda skäl att minskasubventionerna till boendet. Enda möjligheten att klara av dettavid låg inflation är enligt motionären att det finns resurserför amortering av lån så att den lägre skulden motverkar denhöjda räntan. Med en låg inflation är utrymmet för högreräntekostnader praktiskt taget obefintligt. Detta förhållandegör enligt motionären varje neddragning av räntebidragenriskabel. Med hänvisning härtill föreslås att besparingpå bostadssektorn skall föregås av en noggrann analys av detotala effekterna och att analysen sedan beaktas i den fortsattahandläggningen.Den av beslutade reduktionen avbostadssubventionerna sätts inte i fråga i de nuaktuella motionerna. Förslagen i motionerna avser närmast hurden skall genomföras. Som anförs i budgetpropositionen (prop.1992/93:100 bil. 8 s. 112) avser regeringen att senare underdetta återkomma med ett förslag i denna del. mening bör detta förslag avvaktas. Det finns sålundainte anledning för att nu ta ställning till hurbesparingen skall åstadkommas. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att ovan nämnda beslut innefattar atteffekterna av besparingen på hyran skall fördelas så rättvistsom möjligt.I den mån motionerna Bo238 (s) yrkande 2 och Bo239 (v) yrkande1 inte kan anses tillgodosedda genom det nu anförda avstyrks deav utskottet.De av uttalade riktlinjerna för hur besparingenskall fördelas innebär naturligtvis att det kommande förslagetmåste föregås av analyser m.m. av utfallet för olikaårgångar och typer av bostäder m.m. Det får sålunda förutsättasatt vad som har föreslagits i motion Bo241 (c) i denna delkommer att tillgodoses utan någon särskilda begäranhärom. Motionen avstyrks med hänvisning till det nu anförda.I Ny demokratis partimotion Bo248 begärs en omedelbarutredning av fastighetskrisen.Enligt motionen riskerar flera allmännyttiga bostadsföretagatt komma på obestånd -- något som kan öka instabiliteten påmarknaden och ge ytterligare minskat förtroende på kapital- ochpenningmarknaden. Regeringen föreslås därför och medhjälp av kvalificerade bedömare utreda hur fastighetsmarknadenkan stabiliseras.De svårigheter som onekligen finns påfastighetsmarknaden avser även andra fastigheter änbostadsfastigheter. Detta förhållande kan naturligtvis inte tastill intäkt för att det inte skulle finnas betydande svårigheteräven bland bostadsföretagen och andra ägare avbostadsfastigheter. Inom pågår också ettarbete som syftar dels till att kartlägga förhållandena inombostadssektorn mot bakgrund av utvecklingen på kreditmarknadenoch inom fastighetsbranschen, dels till att ge underlag förvidare åtgärder. I detta arbete ingår bl.a. en analys av deallmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska situation -- enanalys som genomförts av fristående konsulter. Vad i Nydemokratis partimotion Bo248 förordats om en utredning avfastighetskrisen får sålunda anses i allt väsentligttillgodosett genom de åtgärder som redan vidtagits. Motionenavstyrks.Krav på stöd till vissa bostadsrättsföreningar m.m. ställs imotion Sk369 (s).Den omläggning av bostadspolitiken som regeringen genomförinnebär enligt motionen att bostadssubventionerna på siktslopas. För vissa årgångar av hus slår de försämradesubventionerna mycket hårt. Särskilt besvärlig är enligtmotionärerna situationen för bostadsrättsföreningar som intehar möjlighet att fördela de ökade kostnaderna över fastighetermed olika byggnadsår och på det sättet utjämnaboendekostnaderna. Föreningar som oförskyllt hamnar underkonkurshot på grund av försämrade subventioner föreslås därförkunna räkna med särskilt statligt stöd -- yrkande 2.Det finns enligt utskottets mening skäl att noga följautvecklingen inom bostadssektorn bl.a. med avseende påkostnadsutvecklingen i boendet. Som framgår av framställningenovan pågår också inom ett arbete med dennainriktning. Regeringen har sålunda sin uppmärksamhet riktad motde frågor som berörs i motion Sk369 (s). Det får enligtutskottets mening förutsättas att regeringen tar de initiativm.m. som utredningsarbetet ger upphov till. Förslaget i motionSk369 (s) yrkande 2 om att inrätta ett särskilt stöd tillvissa bostadsrättsföreningar avstyrks.Förutsättningar och villkor för statligt stödFörslag till förändringar av förutsättningarna och villkorenför det statliga stödet till bostadsbyggandet förs fram i fyramotioner.Den nya ordning som innebär att de statliga lånen ersatts medstatliga kreditgarantier har enligt motion Bo211 (s) såvitt nuär i fråga inte fungerat. Enligt motionären beror detta bl.a. påatt långivningen har byråkratiserats onödigt mycket och attenhetliga värderingsregler saknas. Om kreditgarantierna skall haden betydelse som förväntas krävs enligt motionären att debestäms till sin storlek och sitt säkerhetsläge på ett sätt somnågorlunda väl kan förutsägas av den som bygger. Dessutom krävsatt lån garanteras inom översta gränsen för kreditgarantin ochatt denna gräns fastställs med godtagbar precision.För kreditgarantigivningen gäller fr.o.m. ingången av år1993 att kreditgaranti lämnas med högst ett belopp som motsvarar30 % av ett garantiunderlag. Detta garantiunderlag skall i sintur motsvara det bidragsunderlag som bidragsmyndigheten harberäknat för den statliga bostadsbyggnadssubventionen.Kreditgarantin kan dessutom under vissa förutsättningar ökas medupp till av garantiunderlaget. För kreditgarantin skallsäkerhet i form av panträtt i fastigheten lämnas. Denna säkerhetskall lämnas inom av fastighetens pantvärde. Pantvärdetfastställs av med utgångspunkt igarantiunderlaget ökat med det schabloniserade värdet för vissalokaler m.m.Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan finns detett direkt samband mellan bidragsunderlag, kreditgaranti ochpantvärde för ett bostadsprojekt. Utskottet delar sålunda intevad som i motion Bo211 (s) anförts om att det skulle rådaoklarhet om vilka regler som gäller för fastställande av denstatliga kreditgarantin och dess säkerhetsläge. Motionenavstyrks såvitt nu är i fråga.Såväl i dagens subventionssystem som i det tidigare tillämpaderäntebidragssystemet bestäms räntebidragets storlek med hjälp avden s.k. subventionsränta som fastställer veckovis.Subventionsräntan bestäms på grundval av de räntesatser somgäller vid köp av bostadsobligationer med en återstående löptidav fem år.Enligt motion Bo225 (s) har det t.o.m. funnits en godöverensstämmelse mellan den s.k. subventionsräntan och denfaktiska räntesatsen. har emellertidkreditinstituten avsevärt höjt marginalen mellanupplåningsräntan och utlåningsräntan. Till detta kommer enligtmotionärerna att slutfinansieringen av projekten inte alltidkunnat ske som subventionsräntan fastställts.Den uppkomna situationen har enligt motionärerna givitoacceptabla kostnadsökningar. Med hänvisning härtill förordasatt metoden för att fastställa subventionsräntan justeras så atten anpassning till den faktiska räntenivån kommer till stånd --en justering som också föreslås kunna ske retroaktivt.Den använda metoden för att fastställa den s.k.subventionsräntan innebär att det är långivarnas kostnaderför upplåningen som styr räntesatsen. En sådan ordning ger bl.a.ett incitament för låntagarna att på kreditmarknaden söka finnadet lånealternativ som ger de bästa lånevillkoren. kandet naturligtvis uppstå situationer där t.ex. brister ikonkurrensen på kreditmarknaden eller andra skäl kan innebärahögre utlåningsränta än vad som skulle ha blivit fallet på enväl fungerande kreditmarknad. Det är därför viktigt att godaförutsättningar för en sådan kreditmarknad skapas. Utskottet ärinte nu berett förorda en omprövning av grunderna för hur dens.k. subventionsräntan skall fastställas. Motion Bo225 (s)avstyrks sålunda.Före år 1992 har som förutsättning för statligt stöd tillbostadsbyggandet bl.a. gällt att kommunen i princip skall haförmedlat den mark på vilken byggnadsföretaget genomförts, dets.k. En ytterligare förutsättning har varit attkommunen har haft möjlighet att tillförsäkra sigförmedlingsrätten till de bostäder som uppförts med statligtstöd.Avgörande för en framgångsrik bostadspolitik är enligt motionBo238 (s) att den är väl förankrad där den skall förverkligas,dvs. Enligt motionärerna var markvillkoret ochden kommunala bostadsanvisningsrätten viktiga medel förkommunerna när det gäller att bedriva den bostadspolitik somsvarar mot kommunernas önskemål. Med hänvisning härtill föreslåsi motionens yrkande 17 att dessa båda villkor fortsättningsvisskall utgöra förutsättning för statligt bostadsstöd.Kommunerna måste enligt motion Bo239 (v) även fåett avgörande inflytande över stadsplaneringen och fördelningenav bostäder. Detta krav kan enligt motionärerna tillgodosesbl.a. genom att markvillkoret och den kommunalabostadsanvisningsrätten hävdas som förutsättning för statligtstöd till bostadsfinansieringen -- yrkande 6.Det bör enligt utskottets mening vara en strävan att görabostadsfinansieringssystemet så enkelt som möjligt. Redan detfinansieringssystem som temporärt gällt för innebarockså att en rad av de villkor som tidigare reglerat statensstöd till bostadsbyggandet togs bort.