bet · GH01KU14 · 1993-11-18 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens proposition1993/94:73 Förvaltningen av finansförmögenhetjämte en motion som väckts med anledning av propositionen. Ipropositionen föreslås ändringar av kyrkolagen (1992:300) ochlagen (1992:301) om införande av kyrkolagen i syfte attförbättra avkastningen av och öka värdebeständigheten hos denegendom av stiftelsekaraktär som fått genomdonationer m.m. för att garantera prästernas uppehälle ochkyrkans bestånd. Ändringarna i kyrkolagen föreslås träda i kraftden . Förslaget till ändring i lagen om införandeav kyrkolagen innebär att nu gällande övergångsreglering i frågaom beräkningen av den särskilda kyrkoavgiften skall gälla ocksåunder . Utskottet har avstyrkt motionen och tillstyrktpropositionens förslag. 1993/94:73 vari yrkas att antar de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i kyrkolagen (1992:300),2. lag om ändring i lagen (1992:301) om införande avkyrkolagen (1992:300).Lagförslagen har fogats som bilaga till betänkandet. 1993/94:K10 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den särskilda kyrkoavgiften för 1994för bankmedel och andra fordringar skall sänkas till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att underlaget för den särskildakyrkoavgiften för egendom som taxeras enligtfastighetstaxeringslagen skall bestämmas med hänsyn till detaxeringsvärden som var gällande . InledningUnder började man avskilja prästens tjänstebostad,prästgården, från den övriga delen av boställsjorden, vilken dåblev löneboställe, som utarrenderades men vars avkastningalltjämt skulle gå till prästens avlönande. Ett pastorat kannumera besluta att inte längre anvisa en prästgård somtjänstebostad åt en präst. Den övergår då till att blilöneboställe i pastoratet. har försäljning avlöneboställen skett i rätt stor omfattning. Försäljningsmedlenskall förvaltas som prästlönefond hos pastoratet ochavkastningen skall i princip användas för avlönande avpastoratets präster. Av prästlönefondsmedel från flera pastoratkan bildas en prästlönejordsfond i stiftet för inköp av enprästlönefondsfastighet, i vilken pastoraten äger andelar ochfår del av avkastningen i förhållande till sin insats iprästlönejordsfonden.Äganderätten till kyrkohemman och boställsjord i ochHalland, som härrör från medeltiden, anses tillkommaförsamlingskyrkan som självständig juridisk person. Lundsdomkyrka -- som också undgick reduktion -- äger ettbetydande fastighetsbestånd som förvärvats genom donationer.Avkastningen skall användas för behov. Medel somhärrör från försäljning av en församlingskyrkas eller domkyrkasfastighet skall förvaltas som församlingskyrkas eller domkyrkasfastighetsfond. Fondens avkastning skall användas för respektivekyrkas behov. Det finns vidare kyrkofondsfastigheter varsavkastning tillförs kyrkofonden. Biskopsgårdarna, dvs.biskoparnas tjänstebostäder, ägs i vissa fall av domkyrka ellerkyrkofonden.Av historiska skäl, men också av praktiska hänsyn, harförvaltningen av den kyrkliga finansförmögenheten blivituppdelad på olika kyrkliga myndigheter. Den största delenförvaltas i princip av pastoraten. Det gäller löneboställena ochprästlönefonderna. Dock sköts förvaltningen av löneboställenasskogar av stiftens egendomsnämnder, som också förvaltarprästlönefondsfastigheter, domkyrkas fastigheter ochbiskopsgården samt skogen på löneboställen. Lunds domkyrkasfastigheter förvaltas dock av i Lund.Kammarkollegiet förvaltar kyrkofondsfastigheter. Kollegiet kandock överlåta förvaltningen av en kyrkofondsfastighet tillegendomsnämnden eller någon annan förvaltare.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får efteransökan av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta attdenna skall förvaltas på något annat sätt. Det har ansetts attdet krävs medgivande för försäljning av kyrklig jord,och sådant medgivande har också getts i lag.Vid förvaltningen av den kyrkliga jorden skall naturvårdensoch kulturmiljövårdens intressen beaktas i skälig omfattning.Vidare gäller att förvaltningen av annan kyrklig jord änprästgårdar och biskopsgårdar skall inriktas på att egendomensavkastningsförmåga tas till vara på ekonomiskt bästa sätt.Genom kyrkofonden fördelas kostnaderna för Svenska kyrkansverksamhet. Till kyrkofonden betalas allmän resp. särskildkyrkoavgift. Den allmänna kyrkoavgiften beräknas påskatteundelaget och är per skattekrona. Sådana pastoratsom har lönetillgångar, dvs. löneboställen och prästlönefondersamt andelar i prästlönejordsfonder ochprästlönefondsfastigheter, skall också betala särskildkyrkoavgift till kyrkofonden. Särskild kyrkoavgift beräknas föregendom som taxeras enligt fastighetstaxeringslagen till tvåprocent av taxeringsvärdet. Till den del taxeringsvärdet bestårav skogsbruksvärde gäller i stället att avgiften skall beräknastill av skogsbruksvärdet. Avgiften för fårinte överstiga av överskottet från egendomsnämndensförvaltning av pastoratens skogar under det räkenskapsår somavslutas vid utgången av . För bankmedel och andrafordringar beräknas den särskilda kyrkoavgiften till åttaprocent av det nominella värdet. Underlaget för den särskildakyrkoavgiften bestäms med hänsyn till förhållandena den 31december året före det år som närmast föregår bidragsåret.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår att förvaltningen av löneboställenasjordbruk förs över till egendomsnämnderna. I samband med dennaöverföring införs den gemensamma beteckningenprästlönefastigheter för nuvarande löneboställen ochprästlönefondsfastigheter. Pastoraten får del i vinsten avstiftets samlade förvaltning av prästlönefastigheterna iförhållande till sina andelar i denna förvaltning.Församlingskyrkornas fastigheter skall enligt förslagetförvaltas av pastoraten. Kyrkofondsfastigheter samt domkyrkornasfastigheter och biskopsgårdar i andra stift än skallförvaltas av egendomsnämnderna.Prästlönefonderna föreslås bli sammanförda stiftsvis ochförvaltas av egendomsnämnderna. Varje pastorat tilldelas enandel av den gemensamma fondförvaltningen i stiftet som svararmot pastoratets lönefond. En viss del av avkastningen avprästlönefonderna läggs till kapitalet för att detta skallvärdesäkras. Den särskilda kyrkoavgiften skall fr.o.m. år 1995beräknas på avkastningen av lönetillgångarna. Avgiften skallbetalas av stiftsamfälligheten och beräknas till avnettoavkastningen efter gjorda fondavsättningar.I propositionen föreslås också en ändring i lagen om införandeav kyrkolagen med innebörd att en övergångsreglering i fråga omberäkning av den särskilda kyrkoavgiften på skogsbruksvärdetskall gälla också under 1994.MotionenAnders och (båda c) tar i motion K10 uppbehovet av två övergångsregleringar rörande den särskildakyrkoavgiften. För det första gäller det bestämmelsen i 42 kap.15 § första stycket p. 4 kyrkolagen om att den särskildakyrkoavgiften för bankmedel och andra fordringar beräknas av det nominella värdet. Enligt motionen börbestämmelsen ändras mot bakgrund av det förändrade ränteläget.Vid den tidpunkt bestämmelsen infördes kan med hänsyn tilldiskontot tio och en halv procent beräknas att pastoraten hadeatt inleverera av avkastningen till kyrkofonden.Sedan diskontot därefter sjunkit till överstigerden särskilda avgiften avkastningen av bankmedel och andrafordringar, vilket innebär att pastoraten måste utdebiteraskattemedel för att betala avgiften.Regeringens nu föreliggande förslag att reformen genomförs medett års fördröjning medför sådana oönskade effekter, såvitt nuär i fråga, att det aktuella procenttalet för den särskildakyrkoavgiften bör sänkas från . 42 kap. 15§ p. 4 kyrkolagen bör enligt motionen ändras i enlighet härmed.Den andra frågan som tas upp i motionen gäller den särskildakyrkoavgift som beräknas på fast egendom. Enligt nu gällanderegler beräknas denna avgift på av taxeringsvärdetutom såvitt avser skogsbruksvärdet där procentsatsen är sexprocent. Den allmänna fastighetstaxeringen 1992 förlantbruksenheter har inneburit kraftigt höjda taxeringsvärden.Jordbrukens taxeringsvärden har i genomsnitt ökat med 35 procentoch skogsbruksvärdena . De nya taxeringsvärdenaslår igenom avgifter utan att motsvarandeintäktshöjning kan förväntas. Om detta får effekt påskatteutdebiteringen vore det mycket olyckligt.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas bedömning att en senareläggningav den aktuella reformen har vissa oönskade effekter. Ävenregeringen har uppmärksammat detta. Regeringen har således den11 fastställt en budget för kyrkofonden för år1994, vari anges att av den särskildakyrkoavgiften skall reserveras för eventuell kompensation tillpastorat för att undgå skattehöjningar om höjda taxeringsvärdenpå fastigheter leder till en höjning av den särskildakyrkoavgiften.Vidare gäller enligt 6 och 9 §§ kyrkofondsförordningen(1988:1148) att kyrkofondens styrelse får bevilja extrautjämningsbidrag om det allmänna utjämningsbidraget inte gertillfredsställande utjämningseffekt. Utskottet förutsätterdärför att genom kyrkofonden även kan ges behövlig kompensationför att den särskilda kyrkoavgiften på förbankmedel och andra fordringar är för hög med hänsyn tilldet allmänna ränteläget. Motionens intentioner är således ihuvudsak tillgodosedda.Mot den bakgrunden behövs enligt utskottets mening inte sådanatillkännagivanden till regeringen som begärs i motionen.Motionen avstyrks följaktligen. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. Utskottet hemställer att med avslag på motion1993/94:K10 antar regeringens bifogade förslag tilla) lag om ändring i kyrkolagen (1992:300),b) lag om ändring i lagen (1992:301) om införande avkyrkolagen (1992:300).Stockholm den 18 november 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BirgerHagård (m), (), (), IngvarJohnsson (s), (), (nyd),(m), (), (), (), von der Esch (m), UllaPettersson (s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Propositionens lagförslag