bet · GG01NU25 · 1993-03-30 00:00:00 — Därmed avstyrkerutskottet motion 1992/93:N237 (s).Vissa övriga frågorRiksdagen bör göra ett uttalande om att en egenföretagaresborgensåtaganden endast bör avse företagaren själv och intehans/hennes anhöriga, anförs det i motion 1992/93:N253 (m).Lagstiftningen på det arbetsrättsliga området innebär, enligtmotionären, att företagarens möjligheter att styra sitt företaghar kringgärdats på olika sätt. Motionären säger, med anledningav utskottets behandling av en liknande motion , atthan betecknar det som osannolikt att den aktuella frågan skullefalla inom arbetsområde.Motsvarande motionsyrkande har under en följd av årframställts av samme motionär och avslagits av . Viddet senaste tillfället, (bet. 1991/92:NU20 s. 48),anförde utskottet att det utgick från att regeringen bevakarfrågan och att det därför inte fanns anledning att då ta någotinitiativ. Utskottet erinrade också om (A1991:05) uppdrag att göra en allmän översyn av lagen ommedbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen; MBL).Utskottet uttalade vidare att om den fråga som motionären tarupp inte får en tillfredsställande lösning kan det finnasanledning för utskottet att återkomma till den i ett senaresammanhang. I en motivreservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), åberopades tidigare uttalanden i ämnet. Vidbehandlingen (bet. 1990/91:NU35 s. 64) hade dendåvarande utskottsmajoriteten (s, v) hänvisat till att det tordeiakttas stor försiktighet vid utkrävande av personlig borgenfrån ägare till små och medelstora företag i samband med lånfrån t.ex. utvecklingsfonderna. Vidare hänvisades till ett s.k.etikmeddelande från bankinspektionen.Utskottet står fast vid tidigare uttalande. Motion1992/93:N253 (m) avstyrks därmed.I motion 1992/93:N203 (kds) begärs att skalltillsätta en utredning om företagare. Utredningen skulle gesi uppgift att kartlägga vilka faktorer som ligger bakom attmänniskor blir egna företagare. En av de viktigaste orsakernatill dagens industriella kris är, enligt motionären, att detråder brist på människor som vill bli egna företagare.Inom har ett treårigt projekt om nyföretagandebedrivits. Ett flertal rapporter har presenterats, bl.a.rapporten skapa livskraft -- förslag för ett starktnyföretagande (B1991:4). I denna lämnas bl.a. en beskrivningav hur personer som startar företag uppfattar sin situation ochav deras inställning till samhällsinsatser.Den typ av kartläggning som efterfrågas i motionen har sålundagenomförts av . Utskottet avstyrker därmed motion1992/93:N203 (kds).Anslag till småföretagsutvecklingFrån anslaget till småföretagsutveckling (B 5) bekostas somredan nämnts dels de regionala utvecklingsfondernas verksamhetmed information, rådgivning, utbildning och finansiering, delsvissa centrala insatser, bl.a. inom områdenakompetensutveckling, internationalisering, nyetablering ochindustriell design.Regeringen föreslår för nästa budgetår ett anslag på 170miljoner kronor. Utvecklingen i små och medelstora företag haravgörande betydelse för dynamiken i näringslivet och försysselsättningen, sägs det i propositionen (bil. 13 s. 37). Denallmänna inriktningen av regeringens småföretagspolitik innebär,anförs det, att goda generella förutsättningar skall skapas försmåföretagen. Riktade insatser blir därmed mindre motiverade.Det minskar ytterligare behovet av medel under detta anslag,sägs det i propositionen. Kvarvarande medel på anslaget skallhuvudsakligen gå till utvecklingsfondernas verksamhet.Huvuddelen av genomförandet av de insatser som behövs bör,enligt vad som sägs i propositionen, ligga på regional och lokalnivå där samhällets organ -- främst utvecklingsfonderna -- börsamverka med bl.a. handelskamrar, andra privata organisationeroch banker i genomförandet av insatserna. Åtgärderna på centralnivå inom kan därmed enligt regeringen minskas.I Socialdemokraternas parti- och kommittémotioner 1992/93:N281och 1992/93:N301 liksom i partimotion1992/93:N316 förordas ett högre anslag tillsmåföretagsutveckling.I de två förstnämnda motionerna föreslås, som tidigare nämnts,att ett samlat näringspolitiskt program med ett Europaperspektivskall tas fram för små och medelstora företag. Regeringen bör,enligt motionärerna, senast i samband medkompletteringspropositionen återkomma till med ettsådant förslag. Av den totala kostnadsram på 500 miljoner somprogrammet skall ligga inom, faller en del på det här aktuellaanslaget.I motion 1992/93:N316 (v) framhålls att Vänsterpartietfortfarande anser att det är motiverat med selektiva stöd tillsmåföretag. Uppfinnarverksamhet, designfrämjande åtgärder,kvinnors företagande och ansträngningar att öka kompetensen ismåföretag, t.ex. genom att erbjuda arbetslösa civilingenjörerprojektanställning, anses behöva ökat stöd. För detta föreslårmotionärerna att skall anvisas utöverregeringens förslag.Utskottet har tidigare uttalat sin principiellauppfattning att näringspolitiken bör föras med generella medeloch att selektiva åtgärder bör undvikas. Samma synsätt liggerbakom regeringens förslag till det nu aktuella anslaget.Utskottet tillstyrker därför detta och avstyrker samtidigtmotionerna 1992/93:N281 (s), 1992/93:N301 (s) och 1992/93:N316(v) i berörda delar.Stöd till kooperativ utvecklingI detta avsnitt behandlar utskottet ett förslag underCivildepartementets huvudtitel (bil. 14 s. 107) om stöd tillkooperativ utveckling.År 1986 träffades en överenskommelse om att staten under enfemårsperiod -- t.o.m. /91 -- skulle bidra medhögst som stöd till kooperativtnyföretagande. Medlen har ställts till Kooperativa rådetsförfogande och bidragit till att finansiera uppbyggnaden avlokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). Dessa har till syfteatt genom informations-, utbildnings- och utvecklingsinsatserfrämja etablering och utveckling av kooperativ verksamhet inomolika sektorer. En utvärdering av LKU-systemet gjordes ien rapport (Ds 1990:1) till Kooperativa rådet. En väsentligslutsats var att LKU-systemet ansågs böra bibehållas ochförstärkas.Riksdagen uttalade , på förslag av näringsutskottet(bet. 1989/90:NU43), att stödet till kooperativ utveckling bordefortsätta att utgå även efter /91 och då på enhögre nivå än vad som hade gällt tidigare. I en reservation (m,fp) anfördes att någon förlängning av stödperioden inte bordekomma i fråga. anvisade i enlighet medförslag i budgetpropositionen till stödet /92 (prop. 1990/91:100 bil. 15, bet. I enreservation (m, fp) krävdes att stödet skulle upphöra. /93 anvisade enligt förslagi budgetpropositionen (prop. 1991/92:100bil. 14. bet. I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), förordades högre anslag genom omfördelningav anslag.Fr.o.m. /92 finns det individuella avtal mellanstaten och flertalet LKU, enligt vilka dessa åtar sig att lämnakostnadsfri information och bedriva rådgivning. Avsikten är attrådgivningen om den kooperativa företagsformen skall motsvaraden kostnadsfria rådgivning som utvecklingsfonderna ger om andraföretagsformer. gäller som villkor för statligtstöd via Kooperativa rådet till uppbyggnad av LKU att bidrag avminst samma storlek erhålls från andra intressenter.I den nu aktuella delen av budgetpropositionen anförcivilminister att hon finner det mycketvärdefullt om människorna själva tar ett större ansvar för sinvälfärd genom att organisera sig i kooperativa företag. Detsamarbete som har inletts på flera hållmellan LKU, utvecklingsfonder, nyföretagarcentra, länsstyrelserm.fl. finner statsrådet mycket glädjande.Trots denna principiella inställning är den samhällsekonomiskautvecklingen sådan att även stödet till de lokala kooperativautvecklingscentrumen måste minska något under budgetåret1993/94, sägs det i propositionen. För nästa budgetår föreslåsett anslag på . Liksom för /93avser statsrådet, uppges det, att i samråd medarbetsmarknadsminister föreslå regeringen attmedge att vissa medel ur anslagen till regionalpolitiskaåtgärder får användas för stöd till kooperativ utveckling.Civilministern meddelar vidare sin avsikt att förorda att en delav de medel som under anslaget Utredningar m.m. (A 2) beräknatsför utveckling av den ideella sektorn också skall kunna användasför lokala kooperativa utvecklingsprojekt.Samarbetet kring kooperativa frågor mellan ochEG-länderna har utvecklats främst inom den europeiskaorganisationen De l'Economie Sociale (C.E.D.E.S)med säte i , framhålls det i propositionen.EG-kommissionen har arbetat vidare med ett förslag till enstadga för europeiska kooperativa företag. Tidsplanen medberäknat ikraftträdande av stadgan har dockförskjutits. Kooperativt företagande har i många av EG-ländernahög prioritet och betonas också av som enföretagsform likställd med andra, sägs det vidare ipropositionen. Statsrådet anser det väsentligt att samarbetetmed kring de kooperativa företagsformerna utvecklas.Olika frågor om kooperativa företag tas upp i elva motioner.Det gäller dels statens stöd till kooperativ utveckling, delskrav på att kooperativa företag skall behandlas likvärdigt medandra företag.Det är viktigt att satsa på det nyföretagande i kooperativform som är på stark frammarsch, sägs det i motion1992/93:N281 (s). Ett särskilt stort intresse finns iglesbygden. Kooperativa lösningar har också blivit ett växandealternativ till offentligt producerad vård och omsorg anförs detvidare. Lagstiftning och olika former av stödåtgärder måste,anser motionärerna, anpassas till de särskilda villkor somgäller för kooperativ verksamhet. Den kooperativa företagsformenmåste ges samma förutsättningar att verka och utvecklas somandra företagsformer.Också i motion 1992/93:N294 (s) hänvisas till att kooperativaföretagsformer nu utvecklas inom flera områden -- som alternativtill offentligt producerad vård och omsorg, i glesbygden, inomnya tjänstesektorer, hantverk m.m. -- och att detta ställer nyakrav på statens insatser. Utgångspunkten måste därvid vara,säger motionärerna, att den kooperativa företagsformen ges sammaförutsättningar att verka och utvecklas som andraföretagsformer. I motionen anförs att det är angeläget att ettfortsatt berednings- och utvecklingsarbete avseende de förslagsom lämnade kommer till stånd. Enligtmotionärerna finns det signaler om att regeringen har för avsiktatt lägga ned Kooperativa rådet, vilket de anser skulle varamycket olyckligt. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med en samlad redovisning av åtgärder som skall vidtasför att utveckla kooperativt nyföretagande, anser motionärerna.I avvaktan härpå borde besluta om ett utökat anslagtill kooperativ utveckling. Stödet skulle utgå med ca 10miljoner kronor under nästa budgetår. Ökningen bör kunnaåstadkommas genom en omfördelning från anslagetSmåföretagsutveckling och från regionalpolitiska medel, ansermotionärerna.I motionerna 1992/93:N209 (s) och 1992/93:N210 (s) sägs attden kooperativa företagsformen kan utgöra ett alternativ vidförnyelsen av den offentliga sektorn resp. inom det socialaomsorgsområdet för invandrare. Grundläggande är, enligtmotionärerna, att den kooperativa företagsformen ges sammamöjligheter att utvecklas som andra företagsformer. Detkooperativa rådet vid bör tillse att stödettill kooperativ utveckling får en så allsidig inriktning sommöjligt, anser motionärerna.Även i motion 1992/93:N265 (s) begärs uttalanden om att denkooperativa företagsformen skall behandlas likvärdigt med andraföretagsformer och att den kooperativa företagsformensanvändning skall uppmuntras och stimuleras. I motionen hänvisastill den medvetenhet om den kooperativa företagsformensbetydelse och framtidsutsikter som finns inom EG. Denkooperativa företagsformen kan, enligt motionärerna, komma attspela en betydande roll i förstärkningen av konsumentinflytande,i den offentliga sektorns förnyelse och i framväxten avalternativa finansiella system.Den neddragning av stödet till kooperativ utveckling somföreslås i budgetpropositionen innebär en helt felaktig signaltill de människor som försöker hitta egna lösningar på denrådande svåra arbetsmarknadssituationen, sägs det i motion1992/93:N268 (s). I det läge som råder behöver stödet utvecklas-- inte avvecklas.Det aktuella anslaget med stöd till kooperativ utveckling börbibehållas på oförändrad nivå, krävs det i motion 1992/93:N269(s). I stället bör det nya av regeringen föreslagna anslagettill ideell verksamhet minskas i motsvarande grad. Detta anslagskall, enligt regeringens förslag, inriktas mot i huvudsak barn-och ungdomsverksamhet som varit eller är kommunalaangelägenheter. Enligt motionärerna är detta verksamheter somLKU arbetar med.Vikten av att kooperativa företag ges verksamhetsmöjligheterlikvärdiga med vad som gäller för andra typer av företag påtalasockså i motion 1992/93:N271 (s). Där hänvisas till att inom EGomfattas de kooperativa företagen av samma program och förmånersom de små och medelstora företagen. Inför Sverigesförhandlingar med EG är det helt nödvändigt att elimineraskillnader mellan småföretag som bedrivs som aktiebolag och somekonomisk förening, anser motionärerna. Det bör dessutomutarbetas anvisningar för att och andra berörda statligamyndigheter skall integrera de kooperativa företagen i densmåföretagspolitik som de är ansvariga för, anför motionärerna.I initierades bildandet av etteuropeiskt nätverk av regioner med en utbredd social ekonomi,påpekas det i motion 1992/93:N248 (s). Samarbetet skall inriktaspå företagsutveckling, främjande av kvinnors företagande,rådgivning för utveckling av företag inom den sociala ekonomin,forskning och förstärkning av nätverkets interna struktur.Eftersom detta utvecklingsarbete borde kunna utgöra modell förframtida nätverksbyggande bör staten stödja arbetet, t.ex. genomriktat regionalpolitiskt stöd, föreslår motionärerna.I motion 1992/93:N211 (c, kds) föreslås att 1,5 miljonerkronor skall överföras till det nu aktuella anslaget frånanslaget Utredningar m.m. (A 2) under Civildepartementetshuvudtitel. Motionärerna erinrar om vad som sägs ibudgetpropositionen om att en del av medlen underutredningsanslaget skall kunna användas för lokala kooperativautvecklingsprojekt; detta skulle innebära en onödig byråkrati,anförs det.I partimotion 1992/93:N316 sägs att producent-och konsumentkooperativa företag kan förväntas få ökad betydelsei framtiden. Med tanke på de speciella förutsättningar somgäller för kooperativa företagsformer bör dessa ägnas störreuppmärksamhet i näringspolitiken, anser motionärerna.Nykoop-företagsutredningen, särskild utredareriksdagsledamoten (), redovisade våren1991 i betänkandet (SOU 1991:24) Visst går det an bl.a. följandeförslag och synpunkter. Införande av en ny lag som skall göradet tillåtet för en sammanslutning av brukare att i kooperativform ta över och driva offentlig verksamhet. En översyn avbestämmelserna om minsta antalet fysiska personer som kan bildaen ekonomisk förening borde göras. Bildande av LKU bordeuppmuntras och tillhandahållande av rådgivning bordesäkerställas genom avtal mellan staten och resp. LKU.Undervisning och utbildning borde förbättras. Vidare bordeförsök prövas med fri resursanvändning förArbetsmarknadsstyrelsen, försäkringskassorna, landsting m.fl. isyfte att den kooperativa arbetsformen skall kunna användas somalternativ till arbetslöshet, sjukskrivning eller pensionering.Vissa av utredningens förslag har efter vidarebearbetninggenomförts. Andra förslag är föremål för ytterligare beredning iregeringskansliet.Stödet till kooperativ utveckling skall enligt regeringensbeslut i regleringsbrevet för innevarande budgetår utvärderas iså god tid att regeringen kan ta ställning till resultatet inför1994/budgetarbete. Behovet av utvärdering är främstföranlett av den omläggning av stödet till kooperativ utvecklingsom skedde fr.o.m. /92. Som nämnts innebaromläggningen att stödet till LKU mer kan sägas innebära ettkontraktsbundet uppdrag än ett traditionellt statsbidrag.Regeringen kommer, enligt vad utskottet har erfarit, att inomkort ge Statskontoret och i uppdrag attgenomföra utvärderingen. Avrapportering planeras till den 1 juli1993.Utskottet anser att ett viktigt inslag i näringspolitikenär att det åstadkoms likvärdiga arbetsvillkor för olikaföretagsformer. Vad gäller de kooperativa företagen innebärdetta synsätt bl.a. att dessa företag skall ges tillgång tillinformation och rådgivning via statliga insatser i sammaomfattning som andra typer av företag. Regeringens förslag tillanslag till kooperativ utveckling utgår från dennagrundinställning, som en viss neddragning har varitnödvändig till följd av det statsfinansiella läget. Utskottettillstyrker sålunda förslaget och avstyrker samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Vissa anslagNäringsdepartementet m.m.Medelsbehovet för har medutgångspunkt i ett generellt rationaliseringskrav om ca2procent beräknats till (prop.1992/93:100 bil. För utredningar m.m. haranslaget för nästa budgetår beräknats till . Ipropositionen sägs att särskildautredningsuppdrag till bl.a. i fortsättningen börfinansieras över departementets utredningsanslag. Genom dennaförändring anses departementets beställarroll när det gällerutredningsuppdrag hos bl.a. bli tydligare och mer aktiv.Inom har beställarkompetensen stärkts genombl.a. organisatoriska förändringar.För de två övriga här aktuella anslagen,industriråd/industriattaché resp. avgifter tillvissa internationella organisationer föreslås 1,3 miljonerkronor resp. 4,6 miljoner kronor.Utskottet tillstyrker samtliga här aktuella anslag.NUTEKNärings- och teknikutvecklingsverket (), som inrättadesden , är central förvaltningsmyndighet för frågor omnäringslivets tillväxt och förnyelse samt för omställning avenergisystemet. Utgångspunkten för dess verksamhet skall, enligtbudgetpropositionen (bil. 13 s. 20), vara den ökadeinternationaliseringen samt den breddning av näringspolitikensom har ägt rum. Det innebär bl.a. en inriktning mot mergenerella medel och färre selektiva åtgärder. Verket skall svaraför statliga insatser för att främja:teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete,etablering och utveckling av små och medelstora företag,en balanserad regional utveckling,energiförsörjning och effektiv energianvändning.Inom är verksamheten indelad i fem verksamhetsområden --utredningar och utvärderingar, teknisk forskning och utveckling,företagsutveckling, regional utveckling samt energiförsörjningoch energianvändning. har lämnat en fördjupadanslagsframställning för treårsperioden /94--1995/96.Regeringen begär godkännande av de förslag tillövergripande mål för fyra av de angivna verksamhetsområdena somframläggs i propositionen. Till området teknisk forskning ochutveckling återkommer regeringen i forskningspropositionen.Övergripande mål för utrednings- och utvärderingsverksamhetenföreslås vara att verket skall utföra utredningar, utvärderingaroch analyser av hög kvalitet för att tillgodose i första handregeringens och behov av beslutsunderlag. Inomverksamhetsområdet företagsutveckling skall underlätta ochstimulera företagsetablering och tillväxt i små och medelstoraföretag genom att komplettera marknaden vad avser information,rådgivning och finansiering. För verksamhetsområdet regionalutveckling föreslås att myndigheten skall bidra till enbalanserad regional utveckling som präglas av ekonomisk tillväxtoch högt resursutnyttjande i hela landet. Slutligen föreslås somövergripande mål för verksamhetsområdet energiförsörjning ochenergianvändning att en säker, effektiv och miljövänligtillförsel och användning av energi skall främjas.NUTEK:s förvaltningsmedel bör i fortsättningen anvisas överett ramanslag med en treårig planeringsram, anser regeringen.För /94 föreslås ett anslag på 172,2 miljonerkronor. För de därpå kommande två budgetåren, 1994/95 och1995/96, anges planeringsramen till resp.165,. Ett generellt rationaliseringskrav på ca2 % har därvid tillämpats.För utredningsverksamhet föreslås ett anslag på 7,5miljoner kronor. Dessa medel avser endast den s.k.basverksamheten. Under innevarande budgetår anvisas medel underdetta anslag även för s.k. särskilda utredningar,energiinformation och projektmedel till energianvändningsrådet.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anförbeträffande de övergripande mål som skall styra ; dessa tillstyrkssåledes. När det gäller den konkreta utformningen avverksamheten inom framför allt området företagsutveckling finnsdet däremot olika uppfattningar inom utskottet. Detta framgårunder andra avsnitt i detta betänkande.Utskottet tillstyrker vidare de föreslagna anslagen.Stöd till varvsindustrin, m.m.Syftet med de stöd till varvsindustrin som i olika former hartillämpats i har varit att utjämnaskillnaderna i konkurrensvillkor mellan svenska och utländskaföretag, sägs det i budgetpropositionen (bil. 13 s. 43). Våren1989 beslöt (prop. 1988/89:100 bil. 14, bet. NU22) attdet tillämpade systemet med räntestöd skulle avskaffas fr.o.m.den 1 januari 1990. Fram till detta datum kunde räntestöd utgåtill såväl inhemska beställare som vid export. Ävenkreditgarantier upphörde som stödform vid detta datum. I ställetskulle s.k. kontantstöd kunna utgå --1992 förorder som tecknades före utgången av . Som högst utgickstödet och som lägst -- under andra halvåret1992 -- med 5 procent.Regeringen föreslår nu ett anslag på förnästa budgetår för nämnda stöd. Kostnaderna hänför sig tilltidigare beviljade stöd. I propositonen framhålls att statensutgifter kommer att sjunka successivt och upphöra helt år 2004.I två motioner -- motionerna 1992/93:N224 (s) och 1992/93:N290(s) -- begärs att skall göra ett uttalande om att densvenska varvsindustrin skall ges möjlighet att konkurrera pålikvärdiga villkor med varvsindustrin inom och denordiska länderna.Under 1980-talet försvann det mesta av svensk varvsindustri,anförs det i båda motionerna. Den kapacitet som finns kvar måstevärnas, vilket kan göras på något av följande två sätt. Det ena,som endast föreslås i den förstnämnda motionen, skulle vara attkomplettera med alternativ produktion -- satsningar påinfrastruktur. Det andra sättet skulle vara att behandlaföretagen inom varvsindustrin efter två grundläggande regler,nämligen konkurrens på lika villkor och anpassning till deförhållanden som gäller för . Enligt motionärernasmening vore det bästa om subventionerna också avskaffades iEG-länderna och de nordiska länderna. Om så inte sker måsteriksdagen anmoda regeringen att lägga fram förslag medinnebörd att svensk varvsindustri ges möjlighet att verka pålika villkor som varvsindustrin i konkurrentländerna, ansermotionärerna.Inom har träffats en överenskommelse om stödet tillvarvsindustrin (Understanding on Export Credits for Ships, C 81103). Enligt denna får stöd till byggande av nya fartyg lämnasenligt en subventionerad ränta på maximalt , appliceradpå maximalt av priset och med en återbetalningstid påmaximalt . Denna modell för varvsstöd tillämpas i flera avSveriges viktigaste konkurrentländer -- i , ,, , , , , ,, och Republiken ().Det stöd som lämnas i dessa länder motsvarar -- omräknat tillkontantstöd enligt den modell som tillämpade under åren1990--1992 och som fortfarande tillämpar -- ca 9 procent.Denna procentsats är det tak som anges i EG:s direktiv förstatstöd till varven (Council Directive No L 380/27). Enligtdetta direktiv får stöd utgå t.o.m. . Beslut omeventuellt förlängt varvsstöd kommer enligt vad utskottet harerfarit att tas . När har trätt ikraft kommer genom avtalets beslutsmekanismer att hamöjlighet att delta i utarbetandet av eventuella nya direktiv.I tillämpas ett med likartat system medkontantstöd. Ibudgetförslaget för föreslog den norska regeringen attstödet skulle sänkas till . har i ställetbeslutat att stödet skall höjas till 13,2 procent.I en muntlig fråga i tillnäringsminister begärde ()information om vad regeringen avsåg att göra för att ge svenskvarvsindustri och skeppsindustri en chans att överleva under denärmaste åren, under vilka konkurrentländer som , Norgeoch kunde tänkas behålla sitt statsstöd tillvarvsindustrin. I sitt svar (RD 1992/93:37) erinradenäringsministern om att varvsstödet inom EG-området gällert.o.m.