bet · GG01FiU32 · 1993-06-10 00:00:00 — Statsbudgetens utgifter för /94 I bilaga 1 till proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) har regeringen föreslagit att6. godkänna beräkningen av förändringar i anslagsbehållningarna /94,7. godkänna beräkningen av Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto /94,I kompletteringspropositionen framhålls att det får ankomma på riksdagensfinansutskott att göra justeringar för sådana förändringar som inte kunnatbeaktas i propositionen. De samlade statsutgifterna ett visst budgetår utgör summan avalla utgiftsanslag fördelade på 17 huvudtitlar, vilka främst motsvarardepartementens ansvarsområden,förändringar i behållningar på reservationsanslag,beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto.I det följande kommenterar utskottet beräkningarna av dessa budgetposteri statsbudgeten för /94.Statsbudgetens utgiftsanslagI budgetpropositionen beräknades medelsbehovet på statsbudgetens drygt600 utgiftsanslag under /94 till 510,2 miljarder kronor.Därefter har regeringen i 19 särpropositioner och riksdagensförvaltningsstyrelse i ett förslag lagt fram förslag för somsammantagna ökar anslagsbehovet med netto . Det ändrademedelsbehovet är föranlett av de förslag regeringen och riksdagensförvaltningsstyrelse fört fram i propositionerna/förslaget1992/93:174 om administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljer m.m.(+6275,6mkr)1992/93:169 om högre utbildning (+1753,0mkr)1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade (+1571,3mkr)1992/93:170 om forskning (+1267,4mkr)1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor (+750,0mkr)1992/93:254 om svensk FN-styrka till f.d. (+600,0mkr)1992/93:200 om (+539,)1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan (+338,)1992/93:225 om (+270,)1992/93:160 om husläkare (+200,)1992/93:226 om en ny skogspolitik (+17,)1992/93:RFK3 om byggnader (+17,)1992/93:183 om jordbruket och trädgårdsnäringen (+16,)1992/93:158 om skolans internationalisering (+16,)1992/93:173 om (+1,)1992/93:194 om statsbidrag till kommuner för ett tredje gymnasieår (±0,)1992/93:182 om anslag till SCB (-5,)1992/93:184 om fiskefrågor (-23,)1992/93:172 om (-43,)1992/93:176 om infrastrukturinvesteringar (-3560,)Slutligen har regeringen i kompletteringspropositionen föreslagit attvissa anslag höjs med . De största enskildaanslagshöjningarna i kompletteringspropositionen avser anslaget tillvuxenstudiestöd som räknats upp med samt anslaget tillett utbyggt treårigt gymnasium som tillförts ytterligare 1622,0 miljonerkronor.Med de jämkningar som tillkommit uppgår därmed regeringensoch förvaltningsstyrelses förslag till medelsberäkning /94 till sammanlagt . Det är 17,2miljarder kronor mer än motsvarande belopp i budgetpropositionen.Utskottet har i efterföljande tabell ställt samman regeringens och riksdagensförvaltningsstyrelses (RFK) förslag till medelsberäkning med de ändringar somriksdagen beslutat att göra i dessa förslag. En mer detaljerad redovisning avde ändringar som vidtagit lämnas i en bilaga till betänkandet.Tabell. Sammanställning av beslut med anledning av regeringensförslag för /941 000-tal kr29>Av regeringen43>Av riksdagen57>Förändring29>föreslaget 43>beslutat 57>Ökning (+)29>belopp43>belopp57>Minskn. (-)00>Utgiftsanslag00>Kungl. hov- och slottsstaterna 38>65 226 52>65 22666>000>Justitiedepartementet38>19 189 701 52>19 192 70166>+3 00000>Utrikesdepartementet38>16 701 863 52>16 701 86366>000>Försvarsdepartementet38>38 902 745 52>38 902 745 66>000>Socialdepartementet38>126 566 711 52>126 566 011 66>-70000>Kommunikationsdeparte-00>03>mentet38>15 617 154 52>29 132 354 66>+13 515 20000>Finansdepartementet 38>97 073 011 52>97 238 01166>+165 00000>Utbildningsdepartementet 38>38 571 294 52>38 569 14266>-2 15200>Jordbruksdepartementet38>7 003 672 52>7 008 672 66>+5 00000>Arbetsmarknadsdepartementet38>47 209 598 52>47 209 59866>000>Kulturdepartementet38>15 902 933 52>15 954 407 66>+51 47400>Näringsdepartementet 38>4 258 523 52>4 289 372 66>+30 84900>Civildepartementet 38>2 227 811 52>2 228 243 66>+43200>Miljö- och naturresurs-00>03>departementet38>2 258 521 52>2 258 521 66>000>Riksdagen och dess myndig-00>03>heter 38>883 978 52>843 978 66>-40 00000>Räntor på statsskulden, m.m. 38>95 000 000 52>96 000 000 66>+1 00000000>Oförutsedda utgifter 38>1 000 52>1 000 66>000>Summa utgiftsanslag 38>527 433 741 52>542 161 84466>+14 728 103Av den bilagda sammanställningen framgår att beslutat ändramedelstilldelningen på sammanlagt 69 anslag. Av dessa förändringar har 10 singrund i att medel omfördelats från ett anslag till ett annat. Sådanaförändringar, som alltså inte påverkar de samlade utgifterna, har skett inomUtrikes-, Kommunikations-, Utbildnings- och Näringsdepartementensansvarsområden.På förslag av utbildningsutskottet (UbU14) har också lagt fastandra principer för resurstilldelning till universitet och högskolor änregeringen förordat (prop. 169), och som en följd härav har medelstilldelningenpå 31 anslag justerats. Dessa justeringar, som också innefattar korrigeringarav vissa felaktigt beräknade anslag i propositionen, har i endast begränsadutsträckning påverkat de samlade utgifterna.Dessutom har beslutat att i 22 fall höja anslag med sammanlagt16163,och i 6 fall minska anslag med 1435,3 miljonerkronor.Regeringen har i proposition 176 föreslagit en omfattande satsning påinfrastrukturinvesteringar. Enligt förslaget skulle investeringarna finansierasvid sidan av statsbudgeten genom upplåning i . (TU35) har tillstyrkt infrastruktursatsningarna men på finansutskottets inrådan(FiU4y) inte godtagit den föreslagna finansieringsmodellen. hari stället förordat att infrastrukturinvesteringar redovisas över statsbudgeten.Riksdagen har anslutit sig till denna uppfattning.Ändringen leder till att underskottet på statsbudgeten ökar mycket kraftigt.Det bör emellertid uppmärksammas att denna ökning är av redovisningsteknisknatur och saknar statsfinansiell betydelse i och med att statens samladeupplåningsbehov i praktiken förblir oförändrat. Med den av regeringenföreslagna lösningen skulle , förenklat uttryckt, ha behövtlåna upp medel för att finansiera dels underskottet i statsbudgeten, dels deföreslagna infrastrukturinvesteringarna. får låna upp iprincip samma belopp för att finansiera ett något större budgetunderskott sominkluderar infrastruktursatsningen.Enligt regeringens förslag skulle infrastrukturinvesteringarna hafinansierats med ett särskilt på statsbudgeten uppfört kapitalkostnadsanslagavseende räntor och amorteringar. I proposition 176 föreslogs att 1353miljoner kronor skulle anvisas för detta ändamål. Detta anslag behövs intelängre. När nu samma upplåningsbehov i stället läggs in i statsbudgeten ökar åandra sidan belastningen på statsskuldräntorna. Med hänsyn härtill harutskottet i ett särskilt betänkande (FiU28) föreslagit att detta anslag skallräknas upp med 1000 miljoner kronor.Riksdagens ställningstagande till infrastrukturinvesteringarna innebärsålunda dels att vissa utgiftsanslag på huvudtiteljusterats med sammanlagt netto, dels attstatsskuldräntorna räknats upp med . Totalt ökas alltsåbelastningen på utgiftsanslagen med . Som nämnts är dethär en redovisningsteknisk justering utan statsfinansiell betydelse. Om mandärför bortser från denna ökning, begränsar sig påslag påstatsutgifterna till netto. Detta motsvarar 0,5 promilleav de samlade utgiftsanslagen under nästa budgetår. Av dessa utgiftsökningarhar finansierats genom ett förhöjt avkastningskrav påPostverket, vilket ökar statsinkomsterna med samma belopp.De förändringar som gjorts i utgiftsanslagen för /94 sedanbudgetpropositionen lades fram kan sammanfattas på följande sätt (mkr).Utgiftsanslag enligt budgetpropositionen 66>510 19800>Förslag lämnade i särpropositioner m.m.66>+9 94900>Förslag lämnade i kompletteringspropositionen66>+7 28700>Av beslutade ändringar00>03>statsskuldräntor 66>+1 00000>03>infrastrukturinvesteringar inom transportsektorn66>+13 46500>03>övriga anslag (se bilagda specification)66>+263Summa utgiftsanslag i statsbudgeten66>542 162Förändring av anslagsbehållningarFör reservationsanslag gäller att en besparing på ett sådant anslag fårsparas till efterföljande budgetår. Som en följd härav kan utbetalningarna ettvisst budgetår komma att avsevärt avvika från det anslagna beloppet. Summan avalla dessa avvikelser registreras som en förändring av anslagsbehållningarna.En minskning av anslagsbehållningarna är liktydigt med att utnyttjandetav reservationsmedel överstiger vad som anvisats i form avreservationsanslag för det aktuella budgetåret. En del av anslagsbehållningarnafrån måste då tas i anspråk. Minskningen registreras därför som enökad belastning på statsbudgetens utgiftssida.Omvänt gäller att anslagsbehållningarna ökar när utbetalningarna frånreservationsanslagen understiger vad som anvisats på dem. Detta tas upp som ennegativ post på utgiftssidan.I det reviderade budgetförslaget räknar föredraganden med attanslagsbehållningarna kommer att minska med /94, dvs. det blir en extra belastning på budgeten av dennaomfattning. Som tidigare nämnts har på förslag av trafikutskottetfrångått regeringens förslag till finansiering av infrastrukturinvesteringaroch i stället anvisat netto för detta ändamål överstatsbudgeten. har dragit in iutestående reservationer på vissa äldre reservationsanslag avsedda förinfrastrukturinvesteringar. I sitt budgetförslag har regeringen schablonmässigträknat med att dessa äldre infrastrukturanslag svarat för två tredjedelar avminskningen av anslagsbehållningarna, dvs. De medel som påförslag av trafikutskottet nu anvisats för infrastrukturinvesteringar beräknasi allt väsentligt bli förbrukade under nästa budgetår.Utskottet räknar således med att anslagsbehållningarna under budgetåret1993/94 kommer att minska med 1,5 miljarder kronor.Beräknat tillkommande utgiftsbehov, nettoFör att redan i statsbudgeten kunna redovisa en total budgetbelastning, somså nära som möjligt ansluter sig till det väntade utfallet, används enospecificerad post kallad Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. På denförs sådana utgifter och inkomster upp, för vilka konkreta förslag ännu inteföreligger eller där beloppen inte exakt kan beräknas.I det reviderade budgetförslaget föreslås att posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto förs upp med för /94.Utskottet gör ingen annan bedömning än föredraganden.De samlade statsutgifternaSammanfattningsvis beräknar utskottet statsutgifterna för /94på följande sätt (mkr).00>Statsutgifter /94 41>Budgetför- 66>Utskottet00> 41>slag i00> 41>prop. 15000>Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor 50>431 81166>446 16200>Statsskuldräntor 50>95 000 66>96 00000>Förändringar i anslagsbehållningar 50>4 500 66>1 50000>Beräknat tillkommande utgiftsbehov,00>03>netto 50>6 00066>6 000Summa statsutgifter 50>537 31166>549 662Utskottet har i betänkande 1992/93:FiU31 beräknatstatsbudgetens inkomster under /94 till343990,. Utskottet beräknar således attunderskottet på statsbudgeten detta budgetår kommer att uppgåtill 205671,7 miljoner kronor.Statens lånebehovI takt med att statlig verksamhet i ökad utsträckning harkommit att finansieras vid sidan av statsbudgeten harbudgetsaldot blivit ett allt mindre användbart mått på statenssamlade upplåningsbehov och förändringarna i statsskulden. Ikompletteringspropositionen beräknas budgetunderskottet /94 till medan lånebehovetför uppskattas till 255,3 miljarder kronor.Mellanskillnaden förklaras av verksamheter som lånefinansieras iRiksgäldskontoret vid sidan av statsbudgeten.I efterföljande sammanställning återges regeringensredovisning av upplåningsbehovet för nästa budgetår enligt debedömningar som gjorts i dels årets budgetproposition, delskompletteringspropositionen. Jämsides härmed visas också hur densistnämnda bedömningen påverkats av riksdagensställningstaganden i olika anslagsfrågor.Tabell. Lånebehov /94Miljarder kronor33>Av regeringen 57>Av FiU33>beräknat belopp57>beräknat33>i BP45>i KP57>beloppBudgetunderskott 38>162,350>191,262>205,700>Utlåning 38>7,050>7,262>7,200>Finansiering av underskott00>iArbetsmarknadsfonden 38>27,650>36,562>36,500>Finansiering av underskott00>iLönegarantifonden 38>3,650>3,962>3,900>Infrastrukturinvesteringar 38>4,850>16,562>0,000>Lånebehov 38>205,350>255,362>253,3Som framgår av sammanställningen har beslut attlyfta in infrastrukturinvesteringarna i statsbudgeten samtövriga vidtagna korrigeringar inneburit att statens samladeupplåningsbehov begränsats med 2,0 miljarderkronor. beträffande förändringar i anslagsbehållningarnaatt med anledning av proposition 1992/93:150 bilaga1 mom. 6 godkänner vad utskottet anfört om beräkningen avförändringar i anslagsbehållningarna för /94,2. beträffande Beräknat tillkommande utgiftsbehov, nettoatt godkänner den i proposition 1992/93:150bilaga 1 mom. 7 redovisade beräkningen av Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto för /94.Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast enbordläggning.Stockholm den 10 juni 1993På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit:Per-Ola (),(),(),(),(),Per (),Tom (),(),(),(nyd),(),(),(),() ochCarl B ().