bet · GG01SfU17 · 1993-04-29 00:00:00 — I betänkandet behandlas dels motioner om utformningen avsocialförsäkringssystemet m.m., dels delar av proposition1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor.Motionerna om utformningen av socialförsäkringssystemetavstyrks av utskottet med hänvisning till den beredning somnyligen beslutats med uppdrag att lämna förslag till en nyordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.I propositionen föreslås en lag om avgiftsfriasjukvårdsförmåner m.m. för vissa hivsmittade. Förslaget innebäratt personer som genom smitta vid användning av blodprodukterinom den svenska hälso- och sjukvården fått infektion av hiv gesrätt till avgiftsfria sjukvårdsförmåner i fråga om sjukhusvård,tandvård och läkemedel. Vidare föreslås en utvidgning av lagen(1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevårdinnebärande att närståendepenning skall kunna utges för högst240 dagar vid vård av sådan hivsmittad person. I ett förslagtill ändring av semesterlagen (1977:480) föreslås att för ledighet med närståendepenning för vård av sådanhivsmittad person skall vara semesterlönegrundande. Utskottetbehandlar här även två motioner. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker bifall till motionerna.I propositionen föreslås även konsekvensändringar medanledning av att det generella statsbidraget tillföretagshälsovården avskaffats. Utskottet tillstyrker deändringar som föreslås i lagen (1962:381) om allmän försäkring,lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader m.m. och avstyrker bifalltill en motion i frågan.Vidare behandlas förslag i propositionen omsjukpenninggrundande inkomst och föräldrapenning till vissabiståndsarbetare som återvänder till efter enutlandstjänstgöring under längst . Utskottet somtillstyrker förslagen behandlar här även en motion från denallmänna motionstiden som i och med förslagen blivittillgodosedd.I propositionen föreslås också en smärre ändring i rätten tillkontaktdagar inom föräldraförsäkringen som tillstyrks avutskottet.På arbetsskadeförsäkringens område behandlas regeringensförslag till slopande av arbetsskadesjukpenning samt ettklarläggande avseende arbetsskadelivräntor. Vidare behandlas tvåmotioner som väckts med anledning av förslaget samt två motionerfrån den allmänna motionstiden som har anknytning tillarbetsskadeförsäkringen.Förslaget innebär att rätten till arbetsskadesjukpenningupphör fr.o.m. . Vid arbetsskada föreslås attersättning för inkomstbortfall till den som ärsjukpenningförsäkrad fortsättningsvis skall utges i form avsjukpenning eller rehabiliteringspenning enligt reglerna i lagenom allmän försäkring. För den som inte är försäkrad försjukvårdsförmåner och sjukpenning föreslås ett fortsatt skyddfrån arbetsskadeförsäkringen motsvarande vad som utges enligtlagen om allmän försäkring.Utskottet tillstyrker förslaget i denna del.Fr.o.m. infördes inomarbetsskadeförsäkringen nya regler för bl.a. beräkning avlivräntor. Utskottet har uppmärksammat att tillämpningen av denya reglerna inneburit betydande problem innebärande att deförsäkrade blivit såväl över- som underkompenserade. Regeringensförslag till ett klarläggande i detta avseende löser enligtutskottets mening inte dessa olägenheter. Utskottet föreslårdärför en tillbakagång till de regler som gällde före den 1januari 1993 samt övergångsregler som innebär att de sommissgynnats av de nya reglerna får möjlighet att ansöka om attfå sin livränta omprövad enligt de föreslagna reglerna.Utskottet föreslår också ett tillkännagivande till regeringen omett nytt förslag för beräkning av livräntor.Utskottet avstyrker bifall till tre av motionerna samttillstyrker bifall till en motion.Till betänkandet har fogats två reservationer, tre särskildayttranden och en meningsyttring. Regeringen () har i proposition 1992/93:178om vissa socialförsäkringsfrågor föreslagit attdels anta de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissahivsmittade,3. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,4. lag om ändring i semesterlagen (1977:480),5. lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m.,6. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,7. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd,8. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),9. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,dels under femte huvudtitelns förslagsanslag Bidrag tillsjukförsäkringen anvisa ett belopp som är högreän vad som föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga6.Utskottet kommer i ett senare betänkande att behandlaförslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring i vad detta avser införanden av två nya paragrafer, 3kap. 4c och 4d§§.Utskottet kommer att med eget yttrande överlämna regeringenshemställan om ytterligare medel till Bidrag tillsjukförsäkringen till finansutskottet för behandling i sambandmed proposition 1992/93:150.Lagförslagen återfinns som bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen1992/93:Sf25 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en klar skrivning så att personkretsen vidsjukförmåner för hivsmittade skall gälla även homosexuella parsom sammanbor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att semesterlönegrundande inkomst vidnärståendevård av hivsmittade skall vara densamma som vidsjukdom, dvs. att hos regeringen begär ett förslag om ändringav ersättningsnivåer för dem som hivsmittats inom sjukvården såatt de får en rimlig ersättning,4. att avslår regeringens förslag till ändring i lagom ändring i lagen om allmän försäkring, 2 kap. 6 §, enligt vadi motionen anförts om att bidrag skall lämnas för besök medanledning av sjukdom hos läkare eller sjukgymnast inomföretagshälsovården för vilket bidrag utgår efter beslut avyrkesinspektionen,7. att hos regeringen tillsätter en utredning meduppgift att göra en översyn av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen.1992/93:Sf26 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1992/93:178 vad avserslopande av arbetsskadesjukpenningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett klarläggande angåendevärdesäkringen av livräntor.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /921991/92:Sf245 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de ideella folkrörelserna ochsocialavgifterna.1991/92:Sf278 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett nytt socialavgiftssystemför företagare som ger bättre överensstämmelse mellan avgifteroch förmåner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentierade arbetsgivaravgifter.1991/92:Sk351 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av systemet med socialavgifter.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /931992/93:Sf203 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsärbehandling av tandsköterskor vid sjukdomsfall samt åtgärderför att hindra särbehandling av denna yrkesgrupp.1992/93:Sf244 av och (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av en ny enhetlig nivå i deallmänna försäkringarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nivån för ersättning från de allmännaförsäkringarna bör vara oavsett orsaken till frånvaron,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det bör finnas ett stimulansbidrag på10 %.1992/93:Sf245 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av ett grundtrygghetssystem.1992/93:Sf248 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att ge hemvändande missionärerrätt att få tillhöra det svenska trygghetssystemet på nytt.1992/93:Sf250 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen utredning för att åstadkomma en differentiering avsjukförsäkringsavgifterna.1992/93:Sf264 av m.fl. (kds, m, c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn avsocialförsäkringssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna attvid översyn av socialförsäkringssystemet beaktas vad som imotionen anförts om differentierade sociala avgifter.1992/93:Sf269 av m.fl. (s) vari yrkas2. att avslår propositionen i vad avser försämringari arbetsskadeförsäkringen.1992/93:Sf273 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en allsidig utredning om de socialatransfereringssystemen.1992/93:Sf283 av m.fl. (c, m, kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grunderna för ett nyttsocialförsäkringssystem.1992/93:So449 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjerna för den kommande översynen avframtidens socialförsäkringar.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa enhetliga nivåer isocialförsäkringssystemet.1992/93:L608 av och (c, m)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett efterlevandeskydd och frikort tillsjukvården till de drabbade. Utformningen av socialförsäkringssystemetUnder den allmänna motionstiden har väckts ett antal motionersom tar upp mer övergripande frågor om försäkringssystemetsframtida utformning. Utskottets avsikt har varit att behandlasådana motioner i samband med regeringens aviserade skrivelse omny ordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna. Någon sådanskrivelse kommer emellertid inte att avlämnas till riksdagen.Utskottet behandlar därför motionerna i fråga i dettabetänkande.Direktiv till beredningen med uppdrag att lämna förslag ny ordning för lagfästa försäkringsersättningar vid sjukdomoch arbetsskadaSom ett led i uppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna ingick att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna skall lyftas ur statsbudgeten.Regeringen har beslutat om direktiv till enberedning med uppdrag att lämna förslag till en ny ordning förlagfästa försäkringsersättningar vid sjukdom och arbetsskada.Beredningens arbete bör enligt direktiven inledas med en bredgenomlysning av hittillsvarande sjuk- ocharbetsskadeförsäkringar som innefattar en analys av hur detnuvarande systemet fungerar och vilka problem som skulle kunnaavhjälpas genom en ny ordning.Utgångspunkten för beredningens förslag skall vara attfinansieringen skall ske med enhetliga avgifter. Beredningen bördock överväga om och i vilken utsträckning arbetsgivaravgifternabör differentieras utifrån företagens kostnader för arbetsskadoroch sjukfrånvaro, bl.a. för att stimulera tillarbetsmiljöförbättringar. Egenföretagare, uppdragstagare,oorganiserade arbetsgivare och övriga icke anställda somomfattas av försäkringen skall åläggas att betala premiermotsvarande vad som skall gälla för anställda.Beredningen skall arbeta med tre alternativa förslag tilllösningar.Huvudalternativet för beredningen skall vara att föra överförsäkringarna till arbetsmarknadens parter och därmed skapaförutsättningar för att kostnaderna för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna beaktas inom ramen för lönebildningen.Beredningen skall därvid överväga till vilken del generellaprinciper skall regleras i lag resp. vad som bör stå parternafritt att bestämma i avtal. Utgångspunkten skall vara attarbetsgivare i lag åläggs skyldighet att teckna försäkring tillförmån för sina anställda och att de anställda skall bära en delav försäkringskostnaderna genom en egenavgift. Vidare börberedningen överväga om ansvaret för förtidspensioneringen skallläggas över på arbetsmarknadens parter, antingen inom ramen fören ny ordning för sjuk- och arbetsskadeförsäkringen eller påannat sätt, eller om den skall behållas inom den allmännaförsäkringen. I beredningens uppgift skall också ingå attprecisera vad som menas med arbetsmarknadens parter. Dessutombör prövas i vad mån och på vilket sätt resultaten av träffadeavtal såsom förändrade avgifter kan behöva bekräftas genomstatsmaktsbeslut och i vilken mån staten skall stå som ytterstagarant för försäkringsåtagandena.Ett alternativt förslag till lösning bör enligt direktivenvara en utveckling av den nuvarande allmänna försäkringen, såatt försäkringarna vad gäller finansieringen ges en heltfristående ställning i förhållande till statsbudgeten och medinriktning på att förstärka försäkringsmässigheten isystemet. Beredningen bör överväga olika alternativ för atttydliggöra avgifternas karaktär av försäkringspremier, såsom attöka den andel som egenavgifterna utgör och attarbetsgivaravgifterna inte skall tas ut för lönedelar ovanfördet tak som gäller för utgivna sjukersättningar.I ett tredje alternativ bör utgångspunkten vara enobligatorisk försäkring som kan tecknas av den enskilde ellerdennes arbetsgivare under konkurrens mellan olika -- offentligaoch privata -- försäkringsgivare. Alla skall vara garanterade enförsäkringsanslutning och finansieringen skall ske med enhetligapremier. Möjlighet skall finnas för den enskilde att tecknatilläggsförsäkringar.I samtliga tre alternativ skall arbetsgivaren bekostaarbetsskadeförsäkringen, eftersom denne har ansvaret i fråga omersättning för arbetsskada.Direktiven berör också administration m.m. och hur övergångentill den nya ordningen skall ske. I det senare hänseendet anförsatt försäkringsfall som uppstått före övergången till en nyförsäkringsordning skall handläggas enligt de försäkringsreglersom gällde då fallen inträffade.Beredningen skall bestå av tio ledamöter som representerar depolitiska partierna i och sex ledamöter somrepresenterar arbetsmarknaden. En särskild expertgrupp börknytas till beredningen med uppgift att som utgångspunkt förberedningens arbete analysera såväl det nuvarande svenskasystemet som erfarenheter från motsvarande system i andraländer. Expertgruppens rapport bör presenteras för beredningensenast . Beredningens arbete bör ha avslutatssenast den 31 december 1994.MotionerMotion So449 av m.fl. (s) behandlar strateginför välfärden. I yrkande 6 begär motionärerna etttillkännagivande om vad som anförts i motionen om riktlinjernaför den kommande översynen av framtidens socialförsäkringar. Imotionen skisseras grunderna för en ny sjuk- ocharbetsskadeförsäkring enligt följande. Den lagstadgadeersättningsnivån bör vara hög, men utformas så att den enskildeinte stängs in i en sjukroll, utan stimuleras att delta iåtgärder som leder till tillfrisknande och återgång till arbete.Nivån bör också vara tillräckligt hög för att minimera behovetav särlösningar för olika grupper. Arbetsmarknadens parter skallkunna träffa kollektivavtal om tillägg till grundvillkoren.Försäkringen skall omfatta alla ochfinansieras kollektivt och solidariskt. Det skall finnas etttydligt fördelningspolitiskt inslag i försäkringen, så atthögavlönade och friska bidrar till kostnaderna för lågavlönadeoch sjuka. Systemet skall organisatoriskt och finansiellt hållassamman, så att inte några grupper kan tjäna på att stänga uteandra. För att minimera risken för utslagning från ett systemtill ett annat bör även förtidspensioneringen ingå i det nyasystemet. Samordning bör ske med arbetslöshetsförsäkringen. Denuvarande sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna bör lyftas ut urstatsbudgeten så snart detta kan ske. Underskott från dennuvarande försäkringen får ej föras in i den nya försäkringenoch frågan om finansieringen av dessa underskott skall bliföremål för separat förhandling mellan staten ocharbetsmarknadens parter och lösas med hänsyn tillsamhällsekonomins förutsättningar. Underskotten skall dockbetalas av den nuvarande generationen och inte av kommandegenerationer. I motionen framhålls vidare vikten av attförsäkringskassorna förfogar över resurser för förebyggande ochrehabiliterande arbete och behovet av en förstärkning av dekrafter på arbetsplatsen som verkar mot ohälsa och för arbeteoch delaktighet. Motionärerna vill i detta syfte utveckla enpartssammansatt rehabiliteringskommitté på varje arbetsplats,bidrag till arbetsmiljöförbättringar och differentieradeavgifter.Karin och () framhåller i motion Sf245att inför 2000-talet bör ett nytt trygghetssystem utvecklas sombygger på grundtrygghet. Systemet bör vara lika för alla ochoberoende av inkomst. I systemet bör samhället i första handgarantera tryggheten för de svagaste grupperna. Basnivån måstevara ett stöd som bl.a. handikappade, gamla och sjuka behöverför att klara ett självständigt och så normalt liv som möjligt.En samordning av ersättningsnivåerna i sjukförsäkrings-,arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkringarna är enligtmotionärerna ett första steg mot ett enklare och mer accepteratsystem. Framgent skall detta också leda till att grundnivåerna isystemen höjs som de högsta inkomstrelateradeersättningsnivåerna sänks. Alla medborgare skall kunna räkna meden miniminivå för ersättning vid sjukdom m.m., och utöver dennaminiminivå är det upp till var och en att själv försäkra sig fören högre nivå. Motionärerna anser det angeläget att regeringenutreder förutsättningarna för införandet av ettgrundtrygghetssystem. I motionen begärs ett tillkännagivande omvad som anförts om införandet av ett grundtrygghetssystem.I motion Sf283 av m.fl. (c, m, kds)framhålls att det är positivt att nya försäkringsmodellerövervägs. Det är dock angeläget att även andra former för enreformerad försäkring prövas än en som innebär att försäkringenlyfts ut ur budgeten och blir en fråga för arbetsmarknadensparter. Motionärerna förespråkar en modell som skapar trygghetför dem som är sjuka och kompenserar inkomstförluster. Allamänniskor måste, anför de, tillförsäkras en social och ekonomiskgrundtrygghet. Därtill bör goda förutsättningar ges förindividuella påbyggnader av försäkringsskyddet. Systemet måstevara enkelt och enhetligt och inslaget av självrisk för olikaförmåner bör öka. Systemet måste också medverka till attmänniskor snabbt kan återgå till arbetslivet och innehållakraftiga spärrar mot varje slag av missbruk. I yrkande 1 begärsett tillkännagivande om vad som anförts om grunderna för ettnytt socialförsäkringssystem.Ingrid () begär i motion Sf273 etttillkännagivande om att en utredning om de socialatransfereringssystemen skall tillsättas som är mer allsidig änen utredning om sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna. Motionärenframhåller att även om vidtagna åtgärder varitnödvändiga av besparingsskäl är det knappast önskvärt att desociala trygghetssystemen används som en budgetregulator undertider av ekonomiska svårigheter, utan måste taställning till långsiktiga försäkringssystem. Dessa skall vararobusta och pålitliga och människor skall veta vad detoffentliga svarar för och vad de själva har att ta ansvar för.I motionerna Sf244 yrkandena 1--3 och Fi211 yrkande 8, bådamotionerna av och (nyd), föreslåsmer enhetliga nivåer i socialförsäkringssystemet vid frånvarofrån arbetet, oavsett orsaken till frånvaron. Motionärerna anseratt ersättning av inkomstbortfallet skall utges vidsjukdom, arbetsskada, vård av sjukt barn, förtidspension,arbetslöshet och garantilön utan arbete. Vid aktiv yrkesinriktadrehabilitering, arbetsmarknadsutbildning med klart sikte påarbete, beredskapsarbete och vid arbete med garantilön skallutges ett stimulansbidrag på . skalldet nuvarande taket på 7,5 basbelopp försocialförsäkringsförmåner sänkas till vad som motsvarar denmaximala nivån i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. engenomsnittlig industriarbetarlön (ca 5 basbelopp). Motionärernabegär tillkännagivanden härom.Några motioner berör det bristande sambandet mellanförsäkringsförmåner och socialavgifter. I motion Sf264 avKenneth m.fl. (kds, m, c) begärs i yrkande 1 attsocialförsäkringssystemet skall bli föremål för en översyn somleder till att egen- och småföretagarnas avgiftsnivå bättremotsvarar kostnaderna i socialförsäkringssystemet. Särskilt börde egentliga socialförsäkringsavgifterna för ATP ochsjukförsäkringsavgifterna förmånsrelateras. I yrkande 2 begärsatt frågan om differentierade socialavgifter börövervägas. I motion 1991/92:Sf278 av m.fl. (m, fp,c) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av ettnytt socialavgiftssystem för företagare som ger bättreöverensstämmelse mellan avgifter och förmåner. Även dessamotionärer pekar på det bristande sambandet mellan sjuk- ochtilläggspensionsförmåner och avgifterna till sjukförsäkringenoch ATP. I yrkande 2 i samma motion begär motionärerna etttillkännagivande om att vid övervägandena av ett system meddifferentierade arbetsgivaravgifter bör ordentligakonsekvensanalyser göras om vad ett sådant system innebär försmåföretagarna. I motion 1991/92:Sk351 av m.fl. (v)framhålls att det svaga sambandet mellan socialavgifter ochsocialförsäkringsförmåner och de underskott på området som måstetäckas bl.a. via statsbudgeten gör det motiverat med en översynav systemet med socialavgifter. I yrkande 9 begär motionärernaett tillkännagivande härom. () begär i motion Sf250ett tillkännagivande om en utredning för att åstadkomma endifferentiering av sjukförsäkringsavgifterna.I motion 1991/92:Sf245 av och () hänvisar motionärerna till de speciella regler iavgiftshänseende som gäller inom idrottsrörelsen och som innebäratt arbetsgivaravgifter inte behöver betalas för ersättningarsom för varje mottagare understiger ett halvtbasbelopp. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att ävenandra folkrörelser bör få en motsvarande avgiftsbefrielse.Utskottets bedömningFlertalet av de nu förevarande motionerna visar på såvälöverensstämmelser som skillnader mellan olika riksdagspartierssyn på inriktningen av det framtida socialförsäkringssystemet.Utskottet anser det därför värdefullt att en bred genomlysningav såväl utformningen som finansieringen av en ny ordning försjuk- och arbetsskadeförsäkringen och förtidspensioneringen nukommer att genomföras, och att såväl samtliga riksdagspartiersom företrädare för arbetsmarknadens parter kommer att delta idetta arbete. Direktiven för beredningen har utformats så att deger möjlighet till en allsidig prövning av hur en ny ordningskall kunna utformas. I den mån motionsyrkandena inte är direkttillgodosedda genom beredningens direktiv ser utskottet ingahinder i direktiven mot att de olika synpunkter som framförts imotionerna ändå skall kunna bli föremål för överväganden inomberedningen. Utskottet, som erinrar om att den parlamentarisktsammansatta pensionsarbetsgruppen arbetar medutformningen och finansieringen av det framtidapensionssystemet, anser med hänvisning till pågåendeutredningsarbete att motionerna So449 yrkande 6, Sf245, Sf283,Sf273, Sf244 yrkandena 1--3, Fi211 yrkande 8, Sf264,1991/92:Sf278, 1991/92:Sk351 yrkande 9 och Sf250 inte börföranleda någon åtgärd.Vad särskilt angår frågan om stöd till folkrörelserna genombefrielse för socialavgifter i vissa fall vill utskottet som sinprincipiella uppfattning framhålla att man bör försöka attundvika särlösningar inom socialavgiftssystemet. Utskotteterinrar om att en särskild utredare tillkallats (dir. 1992:81)med uppgift att se över och lämna förslag till de principer sombör gälla för statens bidrag till ideella organisationer.Utredarens övergripande uppgift bör vara att övervägamöjligheterna att skapa ett mer enhetligt och konsekventförhållningssätt från statens sida i fråga om bidragsgivningentill föreningslivet. Vid kartläggningen av föreningslivetsekonomiska villkor bör utredaren också beakta föreningslivetsekonomiska situation i den mån den påverkas av skatter ochavgifter.