bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — I avvaktanhärpå föreslår han att från anslaget får användas föranskaffning av utrustning för hastighetsövervakning.Vidare erinras i budgetpropositionen om att i särskilda fall fårutnyttja väganslagen för förtida inlösen av fastigheter inom område medfastställd vägarbetsplan eller detaljplan. Högst fåranvändas för ändamålet. Departementschefen framhåller att detta belopp harvisat sig vara för lågt, till följd av bl.a. de senaste årens ökadeinvesteringsnivå. Han föreslår därför att beloppsgränsen höjs till 10 miljonerkronor per år.Slutligen föreslås att medger att regeringen vid behov när allmänväg, för vilken staten är väghållare, övergår till enskild väghållning får låtaVägverket disponera medel motsvarande gällande statsbidrag under detta anslagför kostnader som annars skulle belasta anslaget B 5. Drift och underhåll avenskilda vägar.I motion Fi120 (s) som väckts med anledning av kompletteringspropositionenoch som behandlas av finansutskottet yrkas att anvisar 3,5 miljarderkronor utöver regeringens förslag, dvs. Dettayrkande ligger i linje med vad som i motion T71 (s) anförs om att en rimliganslagsnivå bör vara ca under en tioårsperiod.I motion T208 (v) yrkas att under anslaget anvisar1,utöver det belopp som regeringen föreslagit,dvs. Motionärerna vill att vägmedel skall användasför att vidmakthålla vägkapaciteten men inte för att öka den.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker yrkandet iv-motionen. Motion Fi120 (s) behandlas som nämnts av finansutskottet.I motion T88 (s), som väckts med anledning av trafiksäkerhetspropositionen,pekas på behovet av väg- och gatuåtgärder och framhålls att regeringen börförelägga förslag i syfte att snabbt få till stånd arbeten medförbättring och underhåll av vägnätet.Utskottet erinrar om att beslutade attanvisa för underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt i vägar och järnvägar utöver ordinarie anslag. I sitt yttrande(1992/93:TU4y) till finansutskottet har trafikutskottet för sin del tillstyrktatt ytterligare anvisas under anslaget Underhållsåtgärderför sysselsättning och tillväxt i enlighet med regeringens förslag ikompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150). Förslaget har tillkommit motbakgrund av arbetsmarknadsläget. Medlen är avsedda för upprustning ochunderhåll av länsvägar och länsjärnvägar och kommer att fördelas av regeringenmellan länen.Utskottet finner med det anförda syftet med motionsyrkandet tillgodosett.Detta bör därför inte föranleda någon åtgärd och avstyrksföljaktligen.I motion T321 (nyd) framhålls att automatisk hastighetsövervakning inkräktarpå den personliga integriteten och därför inte bör förekomma. Det kan enligtmotionären inte komma i fråga att från anslaget används föranskaffning av utrustning för sådan övervakning.I motion T94 (nyd), som väckts med anledning av trafiksäkerhetspropositionen,framhålls att automatisk trafikövervakning inte bör tillåtas.I trafiksäkerhetspropositionen, som utskottet behandlat i sitt betänkande1992/93:TU29, uttalar föredragande departementschefen sin uppfattning omautomatisk hastighetsövervakning. En sådan bör enligt departementschefen undervissa förutsättningar kunna användas vid bl.a. svårbevakade och olycksdrabbadeväg- och gatuavsnitt. Utskottet som delar departementschefens uppfattningtillstyrker förslaget i budgetpropositionen och avstyrker motionsyrkandena.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om att skall kunnautnyttja anslaget för förtida inlösen av fastigheter och om överföring avmedel mellan anslagen B2 ochB5.4.3.3 Anslaget Byggande av vägarI motion T71 (s) framhålls, som tidigare redovisats, att planeringsramarnaför byggande av riksvägar och bärighetshöjande åtgärder bör fastställas till 75miljarder kronor resp. för den kommande tioårsperioden.I motionerna T71 (s), T216 (s) och A267 (s) begärs att för nästabudgetår anvisar för tidigareläggning av investeringar ivägar och järnvägar, varav avser vägar. Enligt densistnämnda motionen bör erhålla räntestöd förtidigareläggningskostnaderna.I motion T208 (v) yrkas dels att till Byggande av riksvägaranvisar mindre än vad regeringen föreslagit, dels attanslaget Särskilda bärighetshöjande åtgärder avskaffas.Utskottet har i avsnitt 3.2.4 förordat att medel till investeringar itrafikens infrastruktur även fortsättningsvis skall anvisas genom anslag överstatsbudgeten. Utskottet har vidare framhållit att ramanslag bör väljas och attriksdagen dessutom bör fastställa treåriga kostnadsramar.Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att för nästa budgetårbör anvisa ett ramanslag på för byggande av vägar ochfastställa en kostnadsram för den kommande treårsperioden på 17157 miljonerkronor. Utgångspunkten för medelsberäkningarna har varit det investeringsbehovsom regeringen redovisat i infrastrukturpropositionen. Anslaget bör, somutskottet framhållit i avsnitt 3.2.4, omfatta medel såväl för stamvägar ochövriga riksvägar som för bärighetshöjande åtgärder.Utskottets ställningstagande innebär att samtliga motionsyrkanden avstyrks.Riksdagen har tidigare medgivit att och får disponerabesparingar på projekt finansierade från anslagen Investeringar i trafikensinfrastruktur och Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärderinom område för underhållsåtgärder. Utskottetstidigare ställningstagande innebär att dessa anslag skall upphöra. Därav följeratt kvarstående besparingar bör få belasta anslaget Byggande av vägar.Riksdagen beslutade (prop. 1986/87:100 bil. 8, bet. TU19,rskr. 235) att godkänna att en kredit inrättades i förfinansiering av utbyggnaden av väg E 6 till motorväg på delenStenungsund--. Kapitalkostnaden för krediten har därefter varje årefter beslut av belastat anslaget Byggande av riksvägar. Utskottetanser att kapitalkostnaden, som för nästa budgetår beräknas uppgå till 120miljoner kronor, bör belasta anslaget Byggande av vägar.4.3.4 Anslaget Byggande av länstrafikanläggningarI motion T71 (s) framhålls, som tidigare redovisats, att planeringsramen förden kommande tioårsperioden bör fastställas till 20 miljarder kronor.I motion T208 (v) begärs att anvisar utövervad regeringen föreslagit.Utskottet har i avsnitt 3.2.4 förordat att medel till investeringar itrafikens infrastruktur även fortsättningsvis skall anvisas genom anslag överstatsbudgeten. Utskottet har vidare framhållit att ramanslag bör väljas och attriksdagen dessutom bör fastställa treåriga kostnadsramar.Mot denna bakgrund anser utskottet att för nästa budgetår böranvisa ett ramanslag på för byggande avlänstrafikanläggningar och fastställa en kostnadsram för den kommandetreårsperioden på . Härav följer att motion T208 (v)avstyrks i denna del. Utgångspunkten för medelsberäkningarna har varit detinvesteringsbehov som regeringen redovisat i infrastrukturpropositionen.Medel som avser storstadsförhandlingarnas genomförande bör enligtutskottets mening i de delar eller inte är huvudman förgenomförandet anvisas under LTA-anslaget. I de delar som dessa verk är huvudmäningår kostnaderna för genomförandet i de ramar som fastställts för byggande avvägar och nyinvesteringar i stomjärnvägar.4.3.5 Anslaget Bidrag till drift och byggande av enskilda vägarRegeringen föreslår i budgetpropositionen en medelsanvisning på 648,5miljoner kronor för nästa budgetår.I motion T208 (v) yrkas att under anslaget anvisar 200 miljonerkronor utöver det belopp som regeringen föreslagit.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet.4.3.6 Vissa övriga anslagsfrågorI motion T208 (v) framhålls att under anslaget Drift och underhållav statskommunala vägar bör anvisa utöver det beloppregeringen föreslagit.I motion T88 (s), som väckts med anledning av trafiksäkerhetspropositionen,framhålls att regeringen bör anstränga sig till det yttersta för att göra detmöjligt för kommunerna att genomföra angelägna reparationsarbeten på detkommunala vägnätet.Som framhålls i infrastrukturpropositionen beslutade förra åretatt statsbidraget till kommunerna för drift och underhåll av statskommunalavägar skulle upphöra per och inordnas i ett nytt generelltbidragssystem tillkommunerna (prop. 1991/92:150, bet. FiU29, rskr. återfinnsdärför inte i årets budgetproposition. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Statsbidrag till byggande av cykelvägar m.m. aktualiseras i sex motioner.I motion T62 (v) yrkas sålunda att beslutar att satsa minst 100miljoner kronor i gång- och cykelinfrastruktur under den närmastetreårsperioden.I motion T87 (v), som väckts med anledning av trafiksäkerhetspropositionen,erinras om det nämnda yrkandet i motion T62 (v).I motion T207 (s) framhålls att förutsättningarna för cykeltrafik börförbättras och yrkas att beslutar anvisa inomramen för det totala väganslaget till bidrag för anläggande av cykelleder.I motion T216 (s) framhålls att LTA-anslaget bör omfördelas till förmån förbyggande av cykelvägar.I motion T335 (s) framhålls att bidraget till byggande av cykelleder ärotillräckligt. Motionärerna anser att bidraget bör öka för att möjliggöraanläggandet av en cykelled på Öland.I motion T90 (kds) framhålls att bör användasför att åstadkomma regionala system av cykelleder.Utskottet vill med anledning av samtliga dessa motionsyrkanden erinra om attdet nämnda riksdagsbeslutet om ett generellt bidragssystem förkommunerna även omfattade det bidrag till kommunerna för byggande av cykelledersom hade anvisats inom ramen för anslaget Byggande avlänstrafikanläggningar. Med hänvisning härtill avstyrks de nu aktuellamotionsyrkandena.4.4 Vägsalt och dubbdäckI motionerna T316 (c), T329 (c), T341 (c) och T346 (s) framhålls attanvändning av vägsalt är förenad med en rad olägenheter och därför måste minskaeller ersättas av andra metoder för halkbekämpning. Som alternativ nämnseffektivare snöröjning, kalkinblandning i sand, uppvärmd sand samt vägskyltarmed information om temperatur, väglag och rådande hastighetsbegränsning.Enligt vad utskottet erfarit finns det inget bra och billigtalternativ till saltning för halkbekämpning på vintervägar. harbedrivit en försöksverksamhet i några län, där salt inte använts på vissavägar. Försöken visade att antalet olyckor ökade, utom i län.Utskottet förutsätter att verket fortsätter sina ansträngningar att finna ettbra alternativ till saltningen och att denna sker i en omfattning som medförminsta möjliga olägenheter av det slag som motionärerna avser, utan atttrafiksäkerheten försämras. Med det sagda avstyrker utskottet motionerna.I motion T323 (kds) framhålls att det enligt gällande bestämmelser ärförbjudet att använda dubbdäck fr.o.m. första måndagen efter påsk t.o.m. den 31oktober. Förbudet gäller i hela riket, betonar motionären, och undantag medgesendast om vinterväglag råder eller förutses. Vinterväglagets inträde ochvaraktighet varierar i olika delar av landet, betonar motionären, varför tidenför dubbdäcksförbudets giltighet borde anpassas till sådana skillnader.Nuvarande utformning av reglerna om användning av dubbdäck synes tillgodosemotionärens krav på geografisk anpassning, varför utskottet för sin del intekan finna någon åtgärd erforderlig med anledning av motionen. Dennaavstyrks följaktligen.4.5 Vissa övriga vägfrågorI motion T64 (s) yrkas att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en samordnad utbyggnad av ochSvealandsbanan inom och . Motionärerna framhålleratt stora vinster kan göras i projekterings- och byggarbete m.m., om Vägverketoch samordnar sitt arbete på de väg- och bansträckor det är frågaom.Enligt vad utskottet erfarit sker en sådan samordning på de sträckormotionären avser och på andra håll, där väg- och järnvägsutbyggnad bedrivs medviss parallellitet. Utskottet förutsätter att de båda verken ävenfortsättningsvis tillvaratar möjligheterna till samordning i alla de fall ensådan bedöms effektiv från kostnadssynpunkt. Med det sagda finner utskottetsyftet med motionsyrkandet tillgodosett, varför detta inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.Motion T65 (s) gäller bl.a. användning av biståndsmedel för ett polsktvägbygge. I motionen framhålls vidare att i börfå i uppdrag att tillsammans med trafikverken studera väg- ochjärnvägsförbindelserna mellan och via i samråd medvissa internationella organ.Utrikesutskottet har i sitt betänkande 1992/93:UU16, som godkändes , behandlat motionsyrkanden med samma lydelser somde nu aktuella och därvid funnit att dessa inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. gör för sin del ingen annan bedömning och avstyrkerföljaktligen motionsyrkandena.5 Storstadsfrågor5.1 BakgrundRiksdagen beslutade om inrättande av ett anslag för investeringari trafikens infrastruktur (prop. 1990/91:87,bet. TU24, rskr. För vart och ett av budgetåren 1990/91 och 1991/92anvisades . Dessutom fastställde en planeringsramför ändamålet på totalt . Medlen skulle enligtriksdagsbeslutet främst användas för större sammanhållna infrastrukturprojektsom gagnar tillväxten och miljön. För att möjliggöra ett fullföljande av des.k. storstadsöverenskommelserna, som gäller utveckling av trafikstrukturen iStockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena och som hade träffats i början av år1991, beslutade vidare att de tre storstadsområdena skulle tillförassammanlagt av infrastrukturmedlen. Härav avsåg 3,5miljarder kronor , och700 . Ett villkor för att medlen skulle utbetalasvar enligt riksdagsbeslutet att syftet med uppgörelserna kunde nås i sinahuvuddrag. Det ankom på regeringen att pröva när detta villkor kunde ansesuppfyllt.I proposition 1992/93:132 anmälde regeringen att parterna iStockholmsöverenskommelsen hade träffat en kompletterandeöverenskommelse som innebar att syftet med deras principuppgörelse föregåendeår kunde uppnås i sina huvuddrag. Det förslag till bilavgifter, för attfinansiera utbyggnaden av trafikleder, som parterna förordat måste dock närmaregranskas, innan regeringen var beredd att förorda att en statlig garantibeviljades eller dess bolag för upplåning av investeringsmedel tillutbyggnaden av Ringen och Yttre Tvärleden. I avvaktan på granskningen måsteplaneringen och projekteringen av trafiklederna fortsätta för att tidsplanenför dessa skulle kunna hållas. I avvaktan på garantin föreslog regeringen attriksdagen skulle bemyndiga den att låta teckna statlig borgeninom en ram om sammanlagt högst . beslutade ienlighet med regeringens förslag (bet. 1992/93:TU11, rskr. 152).5.2 Regeringens förslag och utskottets ställningstagande till dessa förslagI infrastrukturpropositionen anmäler regeringen att den har beslutat omutbetalning av medel till vissa järnvägs- och spårvägsinvesteringar inom ramenför Stockholmsöverenskommelsen. Planeringen av de trafikleder vilkas utbyggnadskall finansieras med bilavgifter fortgår. Två delsträckor av Yttre Tvärledenär i enlighet med överenskommelsen klara för byggstart. Det gällerSöderhall--Rösa på och Södertörnsleden, för vilka kostnadenberäknas till 475 resp. . I avvaktan på ett beslut omvägavgifter för och om statliga garantier, som regeringen avser attförelägga förslag om , behöver beslut fattas om denfortsatta finansieringen. Regeringen föreslår därför att bemyndigarden att låta ta i anspråk inom den låneram somföreslagits för investeringar i vägar. Upptagna lån skall, så snartstatsmakterna beslutat om garantier för utbyggnaden av trafikleder i ,överföras till vägledsprojektet och inte längre belasta låneram.Utskottets ställningstagande att investeringarna bör anvisas över anslag påstatsbudgeten innebär att de två delsträckorna på Yttre tvärleden börfinansieras inom ramen för anslaget Byggande av vägar. När staten beslutat omgarantier för utbyggnaden av trafiklederna i skall ianspråktagnaanslag omvandlas till lån och medlen återbetalas till anslaget Byggande avvägar.Överenskommelsen om trafik och miljö i innebär att frigjorda medelskall överföras till utbyggnaden av kollektivtrafik i Stockholmsregionen.Utskottet anser att detta bör ske genom att bemyndigas att överföramedel från anslaget för investeringar i vägar till länstrafikanslaget i dentakt medel frigörs.5.3 Motionsförslag och utskottets ställningstagande till dessa förslagI motion T216 (s), som väcktes under den allmänna motionstiden ,framhålls att regeringen förhalar beslut om utbetalning av de 5,5 miljarderkronor till storstadsområdena som beslutade om . Projekt somelektrifiering av --Ystadsbanan, till en beräknad kostnad av ca 410miljoner kronor, och byggande av dubbelspår mellan och för770 skulle -- betonar motionärerna -- kunna sättas i gångpraktiskt taget efter ett regeringsbeslutom utbetalning av medel. bör därför uttala att erforderligaregeringsbeslut för fullföljande av storstadsöverenskommelserna måstepåskyndas.I motion T219 (s) framhålls vikten av att regeringen medverkar till att deolika delprojekt som omfattas av Stockholmsöverenskommelsen kommer i gång ochbeslutar om omedelbar utbetalning av reserverade medel.I motion A444 (m) framhålls att regeringen bör se till att genomförandet avStockholmsöverenskommelsen påskyndas. Så kan ske -- betonar motionärerna --genom att regeringen förelägger förslag till den lagstiftning omavgiftsfinansiering som är en förutsättning för genomförandet. Vidareframhåller motionärerna att en särskild samordnare bör utses för att påskyndagenomförandet.I motion T230 (c) framhålls att genomförandet av kollektivtrafikdelen avStockholmsöverenskommelsen måste påskyndas.I motion T212 (s) framhålls vikten av att Göteborgsöverenskommelsen snabbtgenomförs.I årets budgetproposition finns en utförlig lägesrapport i fråga omstorstadsöverenskommelserna. Genomgående betonas att flertalet av de projektsom omfattas av överenskommelserna bl.a. förutsätter en fysisk planläggning sommåste föregå ett genomförande med tillämpning på sedvanligt sätt av gällandelagstiftning.Av infrastrukturpropositionen framgår att regeringen i januari i årbeviljat medel från anslaget Investeringar i trafikens infrastruktur dels förutbyggnaden av dubbelspåret mellan och , dels förupprustning av bl.a. tunnelbanan och samt för utbyggnaden av ensnabbspårväg mellan och . Vidare erinrar utskottet omregeringens av utskottet tillstyrkta förslag i syfte att snabbt påbörjabyggandet av vissa delar av Yttre Tvärleden.I budgetpropositionen framhålls att regeringen beslutadeatt skulle få disponera inom ramen föravsatta för utbyggnaden av spårvägssystemet. Vidareframhålls att det i pågår arbeten, med medel frånLTA-anslaget, för en förbättring av regionaltågsförbindelserna. Regeringenbeslutade att anvisa från infrastrukturanslagetför en investering, som omfattas av Göteborgsöverenskommelsen och som är avbetydelse för dessa förbindelser. Utbetalning av resterande statsbidragförutsätter bl.a. att frågan om vissa kvarstående vägfrågor i Göteborgsregionenkan lösas. Möjligheterna härtill bedömer regeringen som goda.Av årets budgetproposition framgår vidare att förMalmöhus läns kollektivtrafik, , och harutarbetat en preciserad tidsplan för genomförandet av de åtgärder som ingår iMalmööverenskommelsen. Regeringen avser att påbörja utbetalningarna i enlighetmed den tidsplan som parterna gemensamt har utarbetat.Utskottet delar regeringens uppfattning att de istorstadsöverenskommelserna ingående projekten måste prövas på sedvanligt sättenligt gällande bestämmelser. Vidare förutsätter utskottet att regeringensnarast möjligt förelägger de förslag till lagstiftning som skallmöjliggöra avgiftsfinansiering av vägtrafikleder. Med hänvisning härtill ochtill vad utskottet i övrigt nu anfört torde syftet med samtliga demotionsyrkanden som är i fråga få anses i huvudsak tillgodosett. Yrkandenabör sålunda inte föranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.Tre v-motioner gäller prioritering av kollektivtrafiken istorstadsregionerna.I motion T208 (v) framhålls sålunda att Öster- och Västerleden inte börbyggas. Härför avsedda medel -- ca enligt motionärerna --bör i stället oavkortat gå till kollektivtrafiken.I motion T62 (v) framhålls att investeringar i kollektivtrafiken iStockholmsregionen bör prioriteras. Först när kollektivtrafiken har byggtsut, bör behovet av eventuella nya motorvägar bedömas.I motion T211 (v) framhålls att bilavgifterna för trafik i Stockholmsinnerstad måste införas innan byggandet av Ringen påbörjas. Först närkollektivtrafiken har byggts ut enligt överenskommelsen och tillåtits verka entid, kan man med säkerhet bedöma behovet av Ringen och Österleden, betonarmotionärerna.I motion T211 (v) framhålls vidare att en utredning bör tillsättas för attutvärdera effekterna av bilavgifter efter dessas införande.Slutligen framhålls i motion T211 (v) att beslut om anslag till Österledenoch Västerleden skall anstå till dess utvärderingen har genomförts.I motion Jo706 (v) framhålls att satsningar med statliga medel påkollektivtrafiken i inte skall behöva anstå i avvaktan på enlösning av frågan om sträckning av genom Göteborg.Ett genomgående drag i storstadsöverenskommelserna är att de, genom olikaåtgärder i trafiksystemet, syftar till att förbättra de tre regionernasmiljösituation. Som utskottet framhöll redan i samband med beslutet ominrättandet av anslaget för investeringar i trafikens infrastruktur är detparterna i storstadsöverenskommelserna som svarar för dessas innehåll och denavvägning mellan väg- och kollektivtrafiksatsningar som de innebär. Det ärföljaktligen inte utan berörda lokala och regionala parter som haratt, tillsammans med infrastrukturverken, fatta erforderliga beslut omgenomförandet av de projekt som ingår i överenskommelserna. Beträffandevägtrafiklederna i erinrar utskottet om att dessa avses heltfinansieras med avgifter i enlighet med parternas överenskommelse. Med detanförda avstyrker utskottet samtliga de v-yrkanden som är i fråga.Av detta ställningstagande följer att utskottet även avstyrker motion T230(c) i den del den gäller tillsättande av en förhandlingsgrupp "med uppdrag attomförhandla vägdelar i syfte att öka satsningarna påkollektivtrafiken med utgångspunkt från det alternativa trafikförslag som lagtsfram av arbetsgrupp".I motion T221 (fp), med rubriken och infrastruktur iStockholms län, framhålls vikten av att regeringen möjligt föreläggerriksdagen förslag till lagstiftning om trafikantavgifter för finansiering av devägtrafikleder som ingår i Stockholmsöverenskommelsen. Avgifterna bör ocksåkunna differentieras med hänsyn till exempelvis fordonstyngd och utrustning föravgasrening.I motion T221 (fp) framhålls vidare att statens bidrag till genomförandetav Stockholmsöverenskommelsen bör indexuppräknas.Motionärerna framhåller också vikten av att utbyggnaden av den spårbundnatrafiken i fortsätter, även efter det att nu påbörjade ellerbeslutade projekt färdigställts.Slutligen framhålls i motion T221 (fp) att de medel som staten satsar påtransportapparaten i storstäderna bör användas för utveckling ellerintroduktion av ny miljövänlig, snabb, resurssnål och säker automatiskkollektivtrafik.I motion A440 (s), med , framhålls attstaten, med hänsyn till lågkonjunkturen, tillfälligt bör öka sitt bidrag tillfinansiering av kommunikationsinvesteringar i Stockholmsregionen.Utskottet förutsätter att regeringen i samband med beredningen av förslagetom trafikantavgifter, som skall föreläggas , övervägerfrågor av den art som aktualiseras i fp-motionen. Vidare utgår utskottet frånatt trafikhuvudmännen själva eftersträvar en kollektivtrafik med höga krav påmiljövänlighet och effektivitet. Det är också trafikhuvudmännen, med sittekonomiska och politiska ansvar för den lokala och regionala kollektivtrafiken,som har att besluta om denna trafiks utbyggnad utanför den ram somstorstadsöverenskommelserna innebär. Några sådana ökade kostnader för statensom aktualiseras i såväl fp- som s-motionen är utskottet inte för sin delberett att förorda. Med det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandena.6 Järnvägar6.1 BakgrundUtskottet har tidigare under avsnittet 3.1 Planeringsramar angett en nivå förjärnvägsinvesteringar för planeringsperioden --2004. I detta avsnittbehandlas hur denna planeringsram bör användas, dvs. riktlinjer förjärnvägsnätets upprustning och fortsatta utbyggnad.