bet · GG01JuU19 · 1993-03-11 00:00:00 — I dessa fall fårvillkorlig frigivning inte meddelas förrän två tredjedelar avden i domen bestämda strafftiden har avtjänats, om detföreligger en påtaglig risk att den dömde efter frigivningenåterfaller i brottslighet av sådant allvarligt slag.Den villkorliga frigivningen skall kunna senareläggas efterden tidigaste tidpunkten för villkorlig frigivning. Vid denbedömningen skall särskilt beaktas om förutsättningarna för denintagnes anpassning i samhället framstår som specielltogynnsamma med hänsyn till frigivningsförhållandena, hansuppförande under anstaltsvistelsen eller andra särskildaomständigheter. skall alltid pröva fråganom villkorlig frigivning beträffande dem som dömts till fängelsei . I övriga fall skall nämnden pröva frågan omdetta påkallas av kriminalvården.I motion Ju2 hemställs om en ordning som innebär attfakultativ villkorlig frigivning blir aktuell först efter detatt tre fjärdedelar av straffet, dock , haravtjänats. I motionen framförs också åsikten att de som dömtstill fängelse lägst skall kunna erhålla villkorligfrigivning endast om synnerliga skäl föreligger. Den regelnskall dock inte gälla för intagna som gjort sig skyldiga tillekonomisk brottslighet eller annan brottslighet som riktat sigmot staten; dessa skall kunna villkorligt friges eftertrefjärdedels tid.I motion Ju1 riktas kritik mot att halvtidsfrigivning kankomma i fråga för långtidsdömda. Denna ordning bör, enligtmotionärerna, utmönstras ur lagstiftningen då systemetger felaktiga signaler.Som redan framgått delar utskottet justitieministernsuppfattning om att en återgång till i princip den gamlaordningen nu bör genomföras med en huvudregel som innebär attminst två tredjedelar av det utdömda straffet skall avtjänasinnan villkorlig frigivning kan komma i fråga. Utskottet godtarockså den föreslagna särskilda beräkningsgrunden för villkorligfrigivning från fängelsestraff på mellan ett och . Dennaordning gör att olämpliga tröskeleffekter undviks i förhållandetill att de som döms till fängelse lägst tills vidareskall kunna erhålla halvtidsfrigivning, en ordning som utskottetinte har någon erinran mot . Häri ligger att utskottetinte kan ställa sig bakom kravet i motion Ju2 om att villkorligfrigivning skall kunna ske tidigast efter avtjänandet av trefjärdedelar av strafftiden. Här vill utskottet dock anmärka attdet nu förordade systemet ger möjlighet till senareläggning avden villkorliga frigivningen efter den tidpunkt då den enligtförslaget tidigast kan komma i fråga. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju2 i nu behandlad del och tillstyrker bifall tillpropositionen i motsvarande del.I motion Ju2 aktualiseras frågan om att en viss minimitid avett fängelsestraff måste avtjänas innan villkorlig frigivningkan komma i fråga. I motionen föreslås att skall . Här vill utskottet anföra följande.Som framgått i det föregående har en förutsättning förvillkorlig frigivning, alltsedan sådan frigivning infördes,varit att en viss minsta tid av straffet måste avtjänas innanvillkorlig frigivning kan komma i fråga. Den tiden är sedan år1982 , tvåmånadersregeln. Regeln förändrades intei samband med att halvtidsfrigivningen infördes . Den harkritiserats främst med avseende på de tröskeleffekter som denmedfört. Utdömda straff på två resp. medförnämligen i anstalt. Justitieministern anser attkritiken är befogad. Hon anför i propositionen atttröskeleffekten visserligen minskar genom en övergång tilltvåtredjedelsfrigivning men att det inte är tillräckligt. Detbör, anser hon, vara så att skillnader i strafftid -- som hängersamman med hur allvarligt domstolen bedömt brottsligheten -- sålångt som är rimligt också återspeglas när det gäller denfaktiska anstaltstiden. Hon drar slutsatsen att villkorligfrigivning bör kunna medges från alla utom de allra kortastefängelsestraffen.Utskottet har för sin del, som framgår av utskottets tidigareställningstagande i denna fråga (se 1992/93:JuU11 s. 11),förståelse för här redovisade tankegångar i propositionen. nu ser det måste dock även vissa andra övervägandengöras. Utskottet tänker bl.a. på effekten av att villkorligfrigivning skulle komma att medges från de korta fängelsestraffsom av främst allmänpreventiva skäl döms ut för t.ex. grovtrattfylleri och misshandel. Likaså måste hänsyn tas tilleffekterna på den allmänna brottsnivån av att ett stort antaldömda, i många fall med betydande återfallsrisk, blir frigivnatidigare än vad som är fallet. Utskottet utgårfrån att , som har i uppdrag att taställning till om den dömde bör avtjäna en viss minsta tid innanvillkorlig frigivning får ske, i det sammanhanget kommer attbehandla här aktualiserade frågor.Utskottet anser för sin del att Straffsystemkommitténsöverväganden i denna del bör avvaktas innan ställning tas tillom tvåmånadersregeln bör avskaffas eller ej. I avvaktan påkommitténs överväganden bör någon förändring avtvåmånadersregeln inte göras. Utskottet anser således att dennuvarande regeln att villkorlig frigivning inte kan komma ifråga förrän av straffet har avtjänats tillsvidare bör behållas.Utskottets nu gjorda ställningstaganden med anledning avpropositionen och motion Ju2 medför att vissa ändringar börgöras i de av regeringen framlagda förslagen till ändring i BrBoch i lagen om beräkning av strafftid m.m. (se bilagorna 2 och3).Som framgått ovan anser utskottet i likhet medjustitieministern att de som dömts till fängelse lägst två årtills vidare skall ges möjlighet till villkorlig frigivningefter halva strafftiden. Även med den nya ordningen bör dock,som föreslås i propositionen, undantag gälla vid vissa typer avsärskilt allvarlig brottslighet i de fall då det finns enpåtaglig risk för återfall. Utskottet kan här ställa sig bakomförslaget i propositionen om att utöka den grupp av brott somomfattas av särregleringen, och utskottet vill påpeka att denföreslagna ordningen i detta avseende innebär en betydandeskärpning i förhållande till gällande ordning genom attsärregleringen kommer att gälla även brott som ingått som ettled i en yrkesmässig eller organiserad brottslighet. Här villutskottet anmärka att förslaget i motsats till vad som gällerinnebär att den som dömts för ett våldsbrott inte kommer attkunna friges innan två tredjedelar har avtjänats, även om detinte finns någon påtaglig risk för återfall i sådan brottslighetmen väl i en grövre organiserad egendomsbrottslighet. Av detanförda framgår att utskottet inte kan ställa sig bakom yrkandeti motion Ju2 av innebörd att villkorlig frigivning förlångtidsdömda skall kunna ske endast om synnerliga skälföreligger.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju2 i här behandlad deloch tillstyrker bifall till propositionen i motsvarande del.I motion Ju1 framförs, som framgått, uppfattningen attmöjligheten till halvtidsfrigivning för långtidsdömda på siktbör utmönstras ur lagstiftningen. Utskottet instämmer i att detkan ifrågasättas om halvtidsfrigivning i sådana fall är enlämplig ordning. Utskottet utgår från att Straffsystemkommitténöverväger denna fråga. Kommitténs arbete bör inte föregripas,och utskottet avstyrker bifall till motionen.Vissa resursfrågorUtskottets ställningstaganden i det föregående aktualiserarockså vissa spörsmål om resurser till kriminalvården.Enligt beräkningar som gjorts i skulleantalet intagna per dag vid ett genomförande av propositionensförslag öka med omkring 300 (prop. s. 35). Enligt vad som anförsi propositionen kommer platstillskottet i huvudsak att ske genomom- och tillbyggnader av befintliga anstalter. Kostnadenberäknas av till omkring120 . Behållandet av tvåmånadersregeln kommerenligt uppgift från att medföra behov avplats för ytterligare 210 intagna per dag till en årlig kostnadav . Sammantaget kommer således dendagliga beläggningen att öka med omkring 510 intagna. Den årligakostnaden härför kan beräknas till 215 miljoner kronor.Här bör nämnas att regeringen fattadebeslut om nybyggnad av 192 slutna platser i sex paviljongerinvid befintliga anstalter. Totalt har planerats en utökning med275 slutna och 50 öppna platser. De slutna platserna kommer atttas i bruk successivt med början under /95 medande öppna platserna finns tillgängliga när de nya reglerna träderi kraft.Vad som sagts måste ses också i belysning av den redan högaanstaltsbeläggningen. har sålunda i enskrivelse till regeringen angettbeläggningsgraden vid resp.mättillfälle till , till , till och till . Den 1januari sjönk, enligt vad utskottet inhämtat, beläggningsnivåntill . Minskningen synes vara att hänföra till normalasäsongsvariationer. har beslutat attunder ta i bruk 207 tillfälliga platser; likvälräknar den med en beläggning som överstiger 95%.Det finns flera faktorer som kan förklara utvecklingen. Bl.a.har i en rapport, --1992 (1992:5), konstaterat att domstolarnaunder de tre första kvartalen 1992 avvikit från tidigare mönstervad avser fängelsestrafftidernas längd. Ökningen av den totaltutdömda fängelsestrafftiden för uppskattas till 14 %.Vidare har noterat att andelen (ochantalet) intagna som efter beslut av Kriminalvårdsnämndenavtjänar två tredjedelar av strafftiden har ökat under desenaste budgetåren.Utskottet har tidigare vid ett stort antal tillfällen, senastförra våren (1991/92:Ju22 s. 9), uttalat att beläggningsnivånbör ligga för att möjliggöra differentiering avolika intagna med ett gott resursutnyttjande. Mot denbakgrunden ser utskottet med oro på den högaanstaltsbeläggningen. Utskottet vill här konstatera att detingår i uppdrag att vidareutvecklaanvändningen av olika alternativ till fängelsestraff. Vidare harVäg- och sjöfyllerikommittén i sitt betänkande (SOU 1992:131 s.103 f) kommit med förslag om enklare och billigare lösningar föranstaltsvården som skulle kunna tillämpas för vissa grupper avkorttidsdömda. Åtgärder av den här angivna karaktären skulleminska belastningen på anstaltsorganisationen och öka utrymmetför differentiering, något som utskottet finner i hög gradangeläget.Även om det alltså förekommer ett långsiktigt arbete somsyftar till en normal beläggningsnivå måste det emellertid tillockså kortsiktiga åtgärder. De i detta ärende förordadeförändringarna av villkorlig frigivning leder till ettsuccessivt ökande resursbehov. Regeringen bör därför få iuppdrag att återkomma i kompletteringspropositionenmed förslag till budgetreglering. bör en långsiktigkonsekvensanalys presenteras för . Vad utskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsspörsmålUnder detta avsnitt tar utskottet upp några motionsyrkandensom inte direkt tar sikte på förslagen i propositionen.I motion Ju819 hemställs att möjligheterna att förverkavillkorligt medgiven frihet utökas.För den som friges villkorligt gäller enligt 26 kap. 10 § BrBen prövotid eller, om han undergår fängelse på två åreller mera, en prövotid på lägst ett och högst . Vidåterfall i brott kan den villkorligt medgivna frihetenförverkas. Bestämmelser härom finns i 34 kap. BrB.Bestämmelserna innebär att den som återfaller i brott underprövotiden kan få den villkorligt medgivna friheten helt ellerdelvis förverkad. Vid bedömande av om förverkande bör beslutasskall beaktas om den tidigare och den nya brottsligheten ärlikartade, om brottsligheten i båda fallen är allvarlig samt omden nya brottsligheten är svårare eller lindrigare än dentidigare. Vidare skall beaktas den tid som förflutit mellanbrotten.Regleringen fick sin nuvarande utformning genom de nyabestämmelserna om straffmätning och påföljdsval som antogs avriksdagen (prop. 1987/88:120, JuU45, rskr. 404).Straffsystemkommittén skall enligt sina direktiv bl.a.behandla regleringen av återfall i brottslighet och i detsammanhanget se över reglerna om förverkande av villkorligtmedgiven frihet. Detta arbete bör inte föregripas. Motion Ju819avstyrks i nu behandlad del.I motion Ju4 hemställs om en översyn av straffskalorna föratt anpassa dem bättre till gärningars straffvärde i dagenssamhälle.BrB:s regelsystem har tämligen varit föremål för engenomgripande översyn av , som avgettbl.a. betänkandena (SOU 1986:13--15) Påföljd för brott. Här harstraffskalorna både i BrB och inom vissa delar avspecialstraffrätten setts över. behandlar förnärvarande ett regeringsförslag vilket som utgångspunkt harFängelsestraffkommitténs slutbetänkande (prop. 1992/93:141,JuU16). Härutöver kan nämnas att enligtsina direktiv är oförhindrad att föreslå förändringar när detgäller straffskalorna.Enligt utskottets uppfattning saknas det anledning förriksdagen att nu uttala sig för ytterligare enstraffskaleöversyn. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju4 inu behandlad del.Ikraftträdande m.m.I propositionen föreslås några språkliga justeringar irättegångsbalken som avstyrks i motion Ju4. Utskottet finner försin del inte anledning till erinran mot förslaget ochtillstyrker, med avslag på motion Ju4 i den delen, bifall tilldet.De i propositionen föreslagna övergångsbestämmelserna avseendeden nya regleringen i BrB innebär i enlighet med allmännastraffrättsliga principer att övergångsvis det för den dömdemest förmånliga systemet för villkorlig frigivning kommer atttillämpas. Mot bakgrund av utskottets förslag om behållande avtvåmånadersregeln kan övergångsbestämmelserna ges den enklareutformning som framgår av bilaga 2 utan att den nyssnämndaprincipen frångås.Vissa av regeringsförslagen föreslås träda i kraft den 1januari 1993, en tidpunkt som har passerats. Ikraftträdandet församtliga lagförslag bör bestämmas till den 1 juli 1993.I övrigt föranleder propositionen och motionerna ingetuttalande från utskottets sida. 1. beträffande avskaffande av villkorlig frigivningatt avslår motionerna 1992/93:Ju2 yrkande 1 och1992/93:Ju633,2. beträffande avslag på propositionen såvitt avservillkorlig frigivningatt avslår motionerna 1992/93:Ju3, 1992/93:Ju4yrkandena 1, 3 och 4, 1992/93:Ju5 yrkande 1, 1992/93:Ju841yrkande 3 och 1992/93:Ju846 yrkande 11 delvis,res. 1 (s)men. (v) delvis3. beträffande obligatorisk villkorlig frigivning på siktm.m.att avslår motionerna 1991/92:Ju833 yrkande 12,1992/93:Ju5 yrkande 2 och 1992/93:Ju846 yrkande 11 delvis,res. 2 (s)4. beträffande tidpunkten för villkorlig frigivningatt med bifall till propositionen och med avslag påmotion 1992/93:Ju2 yrkande 2 godkänner vid utskottet anfört,5. beträffande minimitid för villkorlig frigivningatt med anledning av propositionen och motion1992/93:Ju2 yrkande 3 godkänner vad utskottet anfört,6. beträffande vissa lagbestämmelser om villkorligfrigivningatt antar de genom propositionen framlagda förslagentill lag om ändring i såvitt avser 26 kap. 6, 9 och11 §§ samt 20 § förslaget till lag om ändring i lagen (1974:202)om beräkning av strafftid m.m. med den ändringen att lagrummenges i bilagorna 2 och 3 som utskottets förslag betecknadelydelse,7. beträffande särreglering för långtidsdömdaatt med avslag på motion 1992/93:Ju2 yrkandena 4 och5 antar det i moment 4 nämnda lagförslaget såvitt avser 26 kap.6 a §,8. beträffande villkorlig frigivning förlångtidsdömdaatt avslår motion 1992/93:Ju1,9. beträffande resurser till kriminalvården m.m.att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. beträffande förverkande av villkorligt medgiven frihetatt avslår motion 1991/92:Ju819 yrkande 8,11. beträffande översyn av straffskalornaatt avslår motion 1992/93:Ju4 yrkande 5,men. (v) delvis12. beträffande förslaget till lag om ändring i brottsbalkeni övrigtatt antar det i moment 4 nämnda lagförslaget i denmån det inte omfattas av utskottets hemställan i det föregåendemed den ändringen att övergångsbestämmelserna ges i bilaga 2 somutskottets förslag betecknade lydelse:13. beträffande beräkning av strafftid m.m.att antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftidm.m. i den mån det inte omfattas av utskottets hemställan i detföregående,14. beträffande förslaget till lag om ändring irättegångsbalkenatt med avslag på motion 1992/93:Ju4 yrkande 2 antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring irättegångsbalken, dock med den ändringen att ikraftträdandetbestäms till ,15. beträffande överförande av verkställighet utomlandsatt antar det i propositionen framlagda förslagettill ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbeterörande verkställighet av brottmålsdom, dock med den ändringenatt ikraftträdandet bestäms till ,16. beträffande övriga lagförslagatt antar i propositionen framlagda förslag tilla) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt,b) lag om ändring i passlagen (1978:302).Stockholm den 11 mars 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),() ochAlf ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Avslag på propositionen såvitt avser villkorlig frigivning(mom. 2), , , (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Mot den" och på s. 9 slutar med "på densamma" bort haföljande lydelse:Som framgått råder enighet om att halvtidsfrigivningenbör avskaffas. Frågan är då i vilken ordning och vid vilkentidpunkt detta bör ske.Straffsystemkommittén arbetar som ovan redovisats med fråganhur systemet med villkorlig frigivning skall vara utformat påsikt. I denna del skall kommitténs arbete vara avslutat redanden . Utskottet anser i likhet med vad somframförs i motion Ju5 att det i rådande beredningsläge finnsanledning att ifrågasätta om det är lämpligt att, som föreslås ipropositionen, nu ändra reglerna och införa ett provisorium somskulle gälla endast till dess att Straffsystemkommitténsgenomgripande översyn och beredningen därav har genomförts.Utskottet känner stor tveksamhet inför en sådan lösning frånsåväl rättspolitiska som samhällsekonomiska synpunkter.Svårigheter kan förutses vid tillämpningen innan praxis av detnu aktuella förslaget har hunnit stabiliseras. Med hänsyn tillatt det skall genomföras ytterligare ändringar isystemet finns också en risk för att viss rättsosäkerhet kanuppstå. Härtill kommer de svårigheter som kan bli en följd avatt flera olika regelsystem i övergångsskedena skall tillämpassamtidigt. I detta sammanhang vill utskottet i likhet med vadsom framförs i motion Ju5 understryka att strafflagstiftninginte passar för tillfälliga ad hoc-lösningar. Det kan vidarestarkt ifrågasättas om det i dagens ansträngda ekonomiska lägeär rimligt att satsa ökade resurser på att förlänga tiden ianstalt. En övergång till frigivning bordesålunda enligt utskottets mening förenas med åtgärder för attåstadkomma en ökad användning av andra påföljder än fängelse.Till denna fråga återkommer utskottet i det följande.Utskottet har också andra synpunkter på regeringsförslaget.Regeringen förordar en ordning med fakultativ villkorligfrigivning där frigivningen görs beroende av den dömdesuppförande eller andra omständigheterhänförliga till den dömdes situation, t.ex. risken för återfall.Fängelsestraffkommittén förordade, som framgått ovan, enobligatorisk villkorlig frigivning där frigivningen i principsker automatiskt . Utskottet delar för sindel uppfattning. Kritiken mot enfakultativ ordning har nämligen fog för sig. Utskottet vill härsärskilt peka på att det finns risk för godtycke vidtillämpningen av en fakultativ ordning. Det finns dessutom storrisk för att reglerna främjar social orättvisa. En intagen meden i övrigt välordnad social situation skulle premieras medkortare verkställighetstid. Härtill kommer bl.a. också riskenför dubbelbestraffning vid misskötsamhet ;regeringsförslaget öppnar nämligen i sådana situationer för attbestraffning i disciplinär ordning förenas med senareläggning avden villkorliga frigivningen. Ett fakultativt system kan ocksåallvarligt försämra klimatet i fängelserna, och det blir ocksåkrångligare och dyrare att administrera. villutskottet i detta sammanhang också peka på svårigheten att göratillförlitliga prognoser avseende återfallsbenägenheten.Sammanfattningsvis innebär regeringsförslaget enligt utskottetsmening en återgång till en ordning som präglas av möjlighetertill godtycke och social orättvisa. Detta kan utskottet intetillstyrka.Utskottet är sålunda starkt kritiskt mot regeringsförslaget,och utskottet är, i linje med vad som framförs i motionerna Ju3,Ju4, Ju5, Ju841 och Ju846, inte berett att tillstyrka förslageni propositionen om en ändring av reglerna om villkorligfrigivning.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande avslag på propositionenatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju3,1992/93:Ju4 yrkandena 1, 3 och 4 samt 1992/93:Ju5 yrkande 1,1992/93:Ju841 yrkande 3 och 1992/93:Ju846 yrkande 11 delvisavslår propositionen utom såvitt avser förslaget till lag omändring i och förslaget till lag om ändring ilagen (1972:260) om internationellt samarbete rörandeverkställighet av brottmålsdom.2. Obligatorisk villkorlig frigivning m.m. m.m.(mom.3), , , (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "och Ju846" bort haföljande lydelse:Frågan om den villkorliga frigivningens framtida utformningbör, enligt utskottets mening, ses i ett större sammanhang.Arbete härmed pågår inom . Utskottet anseratt kommitténs arbete, i linje med vad som framförs i motionJu5, bör präglas av ambitionen att också framgent försöka minskaanvändningen av de för den enskilde nedbrytande och församhället kostsamma frihetsstraffen. Arbetet bör också varainriktat på att den framtida villkorliga frigivningen skall varaobligatorisk. Ett införande av ett nytt system med obligatoriskvillkorlig frigivning måste således kombineras med en ökadanvändning av alternativa påföljder som t.ex. samhällstjänst ochkontraktsvård. Frågan om någon form av frigivningspermission börockså prövas. Det får ankomma på regeringen att genomtilläggsdirektiv till ge utredningsarbeteten ny inriktning med det innehåll som utskottet nu skisserat.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju833 och Ju5uttalat om den framtida villkorliga frigivningen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande obligatorisk villkorlig frigivning m.m. påsiktatt med anledning av motionerna 1991/92:Ju833yrkande 12, 1992/93:Ju5 yrkande 2 och 1992/93:Ju846 yrkande 11delvis som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilt yttrandeMinimitid för villkorlig frigivning (mom. 5), , , (alla s) anför:Vi vill i denna del hänvisa till vår ovan i reservationerna 1och 2 angivna inställning till frågan om villkorlig frigivning.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Enligt min mening bör användningen av fängelsestraff begränsasså mycket som möjligt, och en satsning bör göras på öppnastrafformer. Det finns alltså ingen anledning att i principgodta regeringsförslaget som syftar till ökadeverkställighetstider.Också starka sakliga skäl talar mot regeringsförslaget.Sålunda finns det ingenting som tyder på att längreverkställighetstider skulle i ett längre perspektiv minskabrottsligheten i samhället. Vidare är anstalterna redan i dagöverfulla -- en nära hundraprocentig beläggning förhindrar denför vården nödvändiga differentieringen. Självklart finns detinte heller plats för de intagna som på grund avregeringsförslaget skulle få förlängda verkställighetstider.Här måste alltså till en omfattande nybyggnad, och driften av denya platserna kommer att kosta betydande summor . Deresurser som krävs för att införa tvåtredjedelsfrigivning skullebättre kunna användas t.ex. för en utbyggnad av alternativapåföljder som samhällstjänst eller för att förbättra vården avpsykiskt störda lagöverträdare.När det gäller propositionen i den del den avser villkorligfrigivning anser jag sålunda att med bifall tillmotion Ju4 och med anledning av motionerna Ju3, Ju5, Ju841 ochJu846 bör avslå förslaget.En översyn av straffskalorna har gjorts; riksdagenbehandlar en proposition i ämnet.