bet · GG01FiU10 · 1993-02-25 00:00:00 — pekade därvid på behovet av en samlad och kontinuerliguppföljning av programmets effekter.Utskottet konstaterar för sin del att tyngdpunkten i de förändringar som ärkopplade till den nya budgetprocessen givetvis rör relationen mellan regeringenoch myndigheterna. Det är naturligt med hänsyn till regeringensförvaltningsledande uppgifter. påverkas också ochutskottens arbete i inte oväsentlig grad. Det gäller såväl i samband med denförändrade budgetprövningen med fördjupad prövning som denpågående förändringen av utskottens arbete mot ett ökat inslag av uppföljningoch utvärdering.Utskottet vill understryka det som sägs i propositionen om behovet av attstärka kompetensen i . I sin budgetprövning är ochdess utskott starkt beroende av det beslutsunderlag som man genompropositionerna får från regeringen. har i olika sammanhang ställtkrav på regeringen att i ökande grad redovisa konsekvensanalyser ipropositionerna. Detta behov accentueras enligt utskottets mening i samband attriksdagen förväntas ta ställning till inriktningen ochomfattningen av en verksamhet för en hel treårsperiod.Ett viktigt inslag i den nya ekonomiska styrningen av statsförvaltningenutgör de skärpta kraven på resultatredovisning från myndigheterna. Det ärriksdagens uppgift att ange den huvudsakliga inriktningen av verksamheten,formulera de resultat som förväntas samt bevilja erforderliga medel. Det ärdärför angeläget att resultatinformation från den statliga verksamhetenåterförs till . Det bör i första hand ske i anslutning till attriksdagen tar ställning till en verksamhet i samband med en fördjupadbudgetprövning. Men den nya mål- och resultatstyrningen innebär även ett ökatintresse från sida för att fortlöpande följa resultatutvecklingeninom olika verksamhetsområden. Utskottet vill peka på att myndigheternasredovisningar därigenom även kan komma att få en viktig roll i den uppföljandeoch utvärderande verksamhet som utskott fortsättningsvis förväntasha. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vad regeringen anför ifinansplanen om finansiell styrning (avsnitt 2.1).Tekniska justeringar av anslag för /94I finansplanen redogörs för de förändringar av teknisk natur som skall görasav anslagen inför /94. Underlag för justeringarna har emellertidinte kunnat inhämtas i sådan tid att de har kunnat beaktas vid beräkningen avanslagen i budgetpropositionen. Justeringar kommer därför att behöva görassenare. Avsikten är att de skall framgå av myndighetens regleringsbrev.Anslagen i förslaget till statsbudget avseende myndigheternasförvaltningsanslag har därför endast kunnat beräknas preliminärt. För dessaanslag görs därför i budgetpropositionen följande generella förbehåll vidberäkningen av resp. anslag.Anslaget för har budgeterats utan hänsyn till de tekniskajusteringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i samt de nya principerna för budgeteringav anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillX-verkets disposition kommer slutligt att fastställas enligt de nu redovisaderiktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet.Förändringarna är kortfattat följande:Lönekostnadspålägget kommer att justeras ned med hänsyn till attriksdagen beslutade sänka arbetsgivaravgifterna med 4,30procentenheter. beslutades att en karensdag skall införas isjukförsäkringen. Dessa åtgärder påverkar storleken på det statligalönekostnadspålägget. I propositionen föreslås att åtgärderna skall gälla i den statliga sektorn.Arbetsgivarinträde och buffertutrymme. Arbetsgivarinträdet slopas, vilketbetyder att myndighetens kostnader för sjukersättning bortfaller fr.o.m. den15:e sjukdagen. Myndigheterna ges ett buffertutrymme inom den ram förförvaltningskostnaderna som kommer att fastställas för varje myndighet. Denskall vara procentuellt lika stor för alla myndigheter. Totalt sett motsvararbuffertutrymmet de utgifter som bortfaller för myndigheterna till följd av attarbetsgivarinträdet slopas.Ny finansieringsform för Statshälsan. Myndigheter som äranslutna till Statshälsan skall betala avgifter direkt till Statshälsan inomramen för tilldelade medel. har medel till Statshälsan anvisats överett särskilt anslag. I övergången kommer de berörda myndigheterna att tillförasmedlen från anslaget.Justering med anledning av övergången till lån i Riksgäldskontoret.Införandet av lån i för finansiering avförvaltningsmyndigheternas anläggningstillgångar innebär att enbart utgifterför räntor och amorteringar, och inte investeringsutgifter, skall belastastatsbudgeten. Nuvarande investeringsutrymme under anslagen dras bort menkompensation för räntor och amorteringar lämnas i stället.Trygghetsåtgärder för anställda. I ramavtal om löner m.m. 1991--1993 förstatstjänstemän m.fl. har av lönesumman avsatts till Trygghetsstiftelsenfr.o.m. Anslagen kommer justeras med hänsyn härtill.Justeringarna är neutrala både på statsbudgetnivå och för den enskildamyndigheten.Finansutskottet har från sina utgångspunkter inte något att erinra mot attdessa tekniska justeringar görs av förvaltningsanslagen för /94.Riksdagen bör därför i avvaktan på de slutligt beräknade anslagen anvisa debudgeterade beloppen enligt förslaget till statsbudget eller enligt förslag isärproposition. Det är naturligtvis önskvärt att regeringen gör de redovisadejusteringarna för att myndigheterna och i godtid före budgetårets början skall veta vilka finansiella ramar som kommer attgälla för verksamheten. Utskottet utgår från att regeringen i nästa årsbudgetförslag vid jämförelser mellan budgetåren anger de faktiskt anvisadebeloppen enligt regleringsbreven.De statliga löneavtalen --1993Den redovisning av löneavtalen som lämnas i bilaga 8 Finansdepartementetföranleder inte något uttalande från utskottets sida.Beräkning av anslagen för /94Beräkningen av anslagen för /94 som den redovisas ifinansplanen (avsnitt 2.2.2) föranleder inte något uttalande från utskottetssida.Räntebeläggning av statliga medelsflödenRegeringen begär i finansplanen (avsnitt 2.3) ett bemyndigande att fåräntebelägga statliga medelsflöden (yrkande 7). Räntebeläggningen skallgenomföras fr.o.m. /94 och omfatta de medel som myndigheternadisponerar i den egna verksamheten. Varje myndighet skall tilldelas ett konto iRiksgäldskontoret till vilket en tolftedel av anslagsmedlen förs varje månad.Till kontot kopplas också en kredit motsvarande myndighetens anslag inkl. detbelopp myndigheten har rätt att låna från efterföljande budgetårs anslag enligtföreskrifterna för ramanslag, dvs. normalt av anslaget. Myndigheternasdragningsrätt mot statsverkets checkräkning avskaffas för deanslagsmedel som räntebeläggs. Även för avgiftsfinansierad verksamhet kommerdragningsrätten att ersättas med en utökad kredit i . Motbakgrund härav begär regeringen även ett bemyndigande att få besluta ommyndigheternas kreditutrymme (yrkande 8).Enligt finansutskottets mening är det angeläget att på olika sätteffektivisera myndigheternas medelshantering. Regeringens förslag atträntebelägga de medel myndigheterna disponerar för den egna verksamheten serutskottet som ett viktigt inslag i detta arbete. Utskottet noterar attregeringen har för avsikt att senare återkomma till frågan om räntebeläggningav även andra medelsflöden. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena 7och 8 i finansplanen.Anslagstyper på statsbudgetenRegeringen föreslår i finansplanen (avsnitt 2.7) att dispositionsrätten tillreservationsanslag och ramanslag ändras i vissa avseenden.Medel på reservationsanslag som inte förbrukats får disponeras efterbudgetårets slut. Grundregeln är därvid att medlen får utnyttjas efter det att anslaget fanns uppfört på statsbudgeten. Eventuelltåterstående reservationer skall därefter återföras från anslaget tillstatsbudgeten. Skall anslaget användas för att finansiera investeringar fårdock reserverade medel användas för avsett ändamål under obegränsat antal år,förutsatt att projektet påbörjats från den tidpunkt då anslagetförst kunde disponeras.De olika reglerna försvårar hanteringen och har lett till att reservationerinte kommit att återföras till statsbudgeten trots att dispositionsrätten tillmedlen formellt upphört. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att enhetligaregler införs. Oavsett ändamålet bör således dispositionsrätten tillreserverade medel alltid upphöra efter det att anslaget senast fannsuppfört på statsbudgeten. Medlen bör därefter återföras till statsbudgeten utansärskilt regeringsbeslut. Rör det sig om investeringsmedel som behöverutnyttjas även efter treårsperiodens slut skall regeringen föreslå riksdagenatt på nytt föra upp anslaget på statsbudgeten.Utskottet biträder detta förslag.Utskottet har i ett tidigare avsnitt tillstyrkt regeringens förslag attinföra ramar för myndigheternas förvaltningskostnader. Eftersom myndigheterna idetta system inte kommer att medges någon kompensation för kostnadsökningarunder året utöver vad som beaktats i budgeteringen, finns det behov avatt utöka deras möjligheter att låna av efterföljande års anslag. Regeringenföreslår därför att den s.k. anslagskrediten på ramanslag utökas till högst7% av anslagsbeloppets storlek. Normalt skall regeringen dock tillämpa ensnävare kreditgräns på av anslagsbeloppet.Utskottet biträder även denna ändring.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrker yrkande 12 ifinansplanen.Riktlinjer för risk- och skadehanteringen i statenI finansplanen (avsnitt 2.6) begär regeringen godkännande av vissagenerella riktlinjer för hur risk- och skadehanteringen i staten bör utformas.I anslutning därtill tar regeringen upp frågan om ett särskilt försäkringsskyddvid statliga tjänsteresor. På båda områdena har regeringens överväganden ochförslag föregåtts av särskilda utredningar. Utredningarnas förslag harremissbehandlats.Regeringen föreslår att varje myndighet själv skall få välja system för sinriskfinansiering. Varje myndighet skall dessutom vara skyldig att genomförariskanalyser. Ansvaret för stöd i myndigheternas arbete med risk- ochskadehantering föreslås förläggas till Kammarkollegiet. Det skall därvidankomma på Kammarkollegiet att utarbeta allmänna råd för myndigheterna i dettaarbete. Regeringen föreslår vidare att alla anställda och uppdragstagare hosstaten skall få ett försäkringsskydd eller motsvarande skydd vid tjänsteresor.I motion Fi716 av Per () förordas att börgodkänna de föreslagna riktlinjerna för statens risk- och skadehantering menmed den ändringen att verksamheten inte bör byggas ut vid Kammarkollegiet utanetableras inom . Enligt motionären saknar Kammarkollegieti huvudsak verksamhet av den nu föreslagna arten. Frågeområdet hardäremot nära anknytning till och aktiviteter som pågårdär. En lokalisering till borde därför ge betydande vinster.Utskottet vill för sin del betona att förslaget att myndigheterna självaskall få välja system för riskfinansiering är ett led i arbetet med attdelegera ansvar och befogenheter till myndighetsnivå. Den nya ordningen är endel av den ändrade finansiella styrningen av myndigheterna. Övervägande skältalar därför för att stöduppgifter av det aktuella slaget bör förläggas till enmyndighet som har till uppgift att ge administrativt stöd till andramyndigheter och inte till en sektorsmyndighet.Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionens bilaga 5förordat att () skall läggas ned den 30 juni1994 och att delar av FCF:s juridiska enhet senast vid samma tillfälle skallinordnas i Kammarkollegiet. Det gäller främst den skaderegleringsverksamhet sombedrivs enligt förordningen (FFS 1991:10) om skadereglering inom försvarsmaktenm.m. och enligt trafikskadelagen (1975:1410). Verksamheten förutsätts även ifortsättningen vara lokaliserad till . FCF har i likhet medRäddningsverket sina lokaler i . Av det sagda framgår att det börfinnas goda praktiska möjligheter till samordning mellan Kammarkollegiets ochRäddningsverkets verksamheter. Därigenom skulle också en stor del av desamordningsvinster som motionären pekar på kunna tillgodoses.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 11 i finansplanen och avstyrkermotion Fi716 (s).Övriga frågorUtvecklingen av statens betalningssystem och PostgirotRiksdagen har behandlat frågor om detstatliga betalningssystemet och Postgirot. har därvid ställt sigbakom följande krav på det statliga betalningssystemet. Förmedlingen av destatliga betalningarna skall ske på ett för staten kostnadseffektivt sätt,ränteförluster minimeras och fördröjningar undvikas. Vidare måste statensinformationsbehov tillgodoses och valfrihet skapas för såväl allmänhet sommyndigheter. Även säkerheten för betalningarna skall beaktas. Förändringar idet statliga betalningssystemet måste enligt utskottets mening genomföras påett sådant sätt att de krav som ställt på systemet uppfylls.Riksdagen gav regeringen rätt att besluta om avveckling avPostgirots ensamrätt till de statliga betalningarna (prop. 1991/92:100 bil. 1,bet. FiU20, rskr. Denna fråga regleras i en förordning omstatlig myndighets skyldighet att anlita eller Postgirot, somutfärdats av regeringen. I förra årets budgetproposition angavs bl.a. attförslaget om avveckling förutsatte en utveckling av det statligabetalningssystemet. Regeringen avser att ge RRV i uppdrag att bygga ut detstatliga koncernkontosystemet CassaNova så att det även kan kommunicera medbanksystemet.En annan fråga som togs upp i förra årets finansplan var frågan om Postgirotsverksamhetsområde. En avreglering av den kvarvarande ensamrätten på de statligabetalningarna bör göras på ett sätt som säkerställer konkurrensen mellan de tvåförekommande betalningssystemen, Postgirot och Bankgirot, anfördes det ipropositionen. Denna konkurrens har bidragit till att det svenskabetalningssystemet är mycket effektivt med internationella mått mätt. Det ärangeläget, anfördes det i propositionen, att denna konkurrens främjarutvecklingen av det svenska betalningssystemet även . I förra åretsfinansplan anfördes att frågan om vilka förutsättningar som säkerställerPostgirots möjligheter att konkurrera på betalningsmarknaden behöver utredasytterligare och bli föremål för samlad prövning.I årets budgetproposition, bilaga 7 , anförs attutvecklingen av den svenska girerings- och betalningsmarknaden mot ökadkonkurrens och förbättrad effektivitet bäst torde uppnås genom att två olikabetalningssystem, Postgirot och bankerna/Bankgirot, bevaras. Emellertid börbefintliga barriärer mellan de båda systemen reduceras för att uppnå enkonkurrens på jämbördiga villkor. Som exempel på barriärer nämns dels densubventionering som Postgirot uppbär genom den kvarvarande ensamrätten tillstatliga betalningar, dels de svårigheter som Postgirot har att erbjudaautogirolösningar till privatpersoner eftersom man inte tillåts få tillgångtill alla affärsbankers lönekonton.I årets finansplan (s. 134) sägs att den översyn som gjorts visar attPostgirot inte är i behov av utökade befogenheter att driva verksamhet för attkonkurrera på betalningsmarknaden. De minskade intäkter som kan bli följden avökad konkurrens om statliga betalningar bör kunna kompenseras med ökadeavgiftsintäkter. I den mån postgirorörelsen anser sig behöva kompletterabetalningsförmedlingstjänsterna med andra rena banktjänster, bör detta lösas isamarbete med andra banker, anförs det i finansplanen.Postgirot har vid uppvaktning inför utskottet och i skrivelse påtalat att enförutsättning för konkurrens på lika villkor inom betalningsförmedlingen är attPostgirot garanteras tillgång till bankernas konton för autogirotjänster.Autogirot betraktas av både Postgirot och bankerna som en av framtidens mesteffektiva betalningsrutiner för både betalare och betalningsmottagare. EnligtPostgirot har bankerna redan monopol på löneutbetalningarna tillprivatpersoner. Om Postgirot inte får tillträde till bankernas autogirolösninguppstår ett nytt monopol på privatpersoners betalningar till företag viaautogiro. Överläggningarna mellan Postgirot och bankerna har enligt Postgirotvarit resultatlösa. Postgirot har vidare begärt ändringar i så att möjlighet skapas att lämna 360-dagars checkräkningskredit,ränta och betalningsutjämningskrediter för privatpersoner.I motion T819 av m.fl. (s) hävdas att förslagen ibudgetpropositionen innebär att Postgirot får svårare att konkurrera påbetalningsmarknaden. Postgirot har begärt att få utvidgade verksamhetsramar föratt kunna utforma och erbjuda exakt den typ av tjänster som statligamyndigheter kommer att efterfråga. Denna begäran avvisas emellertid avregeringen. Med hänsyn till den ökade konkurrensen om de statliga betalningarnabör förutsättningar skapas för en konkurrens på lika villkor. Postgirotsbegäran om utökade verksamhetsförutsättningar bör därför tillgodoses eller ivart fall genomgå en förnyad prövning, anför motionärerna.I motion Fi212 (v) yrkas att Postgirots monopol på statliga betalningarinte skall upphöra och att regeringen inte skall bemyndigas att genomföra deförändringar av det statliga betalningssystemet som regeringen föreslagit ipropositionen.Utskottet vill med anledning av vad som här redovisats om det statligabetalningssystemet anföra följande. Genom en avveckling av Postgirotskvarvarande monopol på statliga betalningar skapas förutsättningar för ökadkonkurrens på betalningsmarknaden, vilket gynnar effektiviteten. Effektivkonkurrens förutsätter emellertid jämbördiga villkor. Som påpekas ibudgetpropositionen (bil. 7 s. 146) hämmas effektiviteten i betalningssystemetav att vissa systemlösningar, exempelvis sådana som förutsätter att Postgirotfår rätt att verkställa betalningar genom debiteringar på banklönekonton, intehar kunnat genomföras.Utskottet anser det vara av stor vikt från konkurrenssynpunkt att Postgirotkan förmedla betalningar till och från banksystemet genom krediteringar ochdebiteringar av bankkonton. Regeringen har givitRiksrevisionsverket i uppdrag att i samband med upprättande av avtal om statensbetalningsförmedling beakta denna aspekt och utan fördröjning rapportera tillregeringen om hinder för den avsedda utvecklingen uppkommer. Utskottet anseratt regeringen i kompletteringspropositionen bör redovisa för hurdessa frågor utvecklas. Syftet med avvecklingen av Postgirots monopol påstatliga betalningar är att skapa ökad konkurrens som främjar effektiviteten isystemet. Denna konkurrens måste ske på lika villkor. Frågan om Postgirotsmöjligheter att ge 360-dagars krediter och ränta på innestående medel även tillprivatpersoner bör kunna övervägas när Postgirots kvarvarande monopol påstatliga betalningar avskaffats.Vad utskottet nu anfört innebär att yrkande 2 i motion T819 (s) i huvudsak ärtillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen är därför intepåkallad, varför den avstyrks av utskottet.Utskottet avstyrker motion Fi212 (v) yrkandena 19 och 20 med hänvisning tillvad utskottet anfört ovan om avveckling av Postgirots monopol på statligabetalningar.Utskottet har i detta sammanhang inte tagit upp frågan om vilken betydelsePostgirots förändrade konkurrenssituation kommer att få för Postens möjligheteratt ge rikstäckande betalningsservice. förutsätter att dessafrågor behandlas av trafikutskottet i samband med beredningen av anslaget tillErsättning till för rikstäckande betalningsservice.Budgetkonsekvenser av EES-avtaletRedovisningen i finansplanen av budgetkonsekvenser av (avsnitt 3)föranleder inte något uttalande från utskottets sida. Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande internationellt samarbeteatt avslår motion 1992/93:Fi203 yrkande 5,res. 1 (s)2. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna1992/93:Fi203 yrkande 1,1992/93:Fi204 yrkandena 1 och 2,1992/93:Fi207,1992/93:Fi208,1992/93:Fi210,1992/93:Fi211 yrkandena 1, 5 och 13,1992/93:Fi212 yrkandena 1 och 21 samt1992/93:Sk388 yrkande 8godkänner vad som förordats iproposition 1992/93:100 bilaga1 yrkande1 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 2 (s)res. 3 (nyd)men. (v) - delvis3. beträffande den ekonomiska demokratinatt avslår motion 1992/93:Fi715,men. (v) - delvis4. beträffande ROT-programatt med bifall till vad utskottet anförtoch med anledning av motionerna1992/93:Fi209 och 1992/93:Fi212 yrkande 16beslutar om åtgärder för att stimulera till ökad ROT-verksamhet under åren1993 och 1994 och som sin mening ger regeringen detta till känna,men. (v) - delvis5. beträffande reparation och underhåll av kommunala fastigheteratt till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /93 under tionde huvudtiteln -- utöver avriksdagen tidigare anvisade medel (1992/93:FiU1, rskr. 134) -- anvisar ettreservationsanslag på samt som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. beträffande löneram för avtalsrörelsenatt avslår motion1992/93:Fi201,7. beträffande penning- och valutapolitikenatt avslår motionerna1992/93:Fi211 yrkandena 2 och 3 samt1992/93:Fi212 yrkande 4,res. 4 (nyd)men. (v) - delvis8. beträffande statsskuldspolitikenatt godkänner de riktlinjer för statsskuldspolitiken somförordats i proposition 1992/93:100 bilaga1 yrkande 4,9. beträffande utredning om utvecklingen på de finansiella marknadernaatt avslår motionerna1992/93:Fi205,1992/93:Fi206 och1992/93:K207 yrkande 3,res. 5 (nyd)men. (v) - delvisBudgetpolitiken10. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på motionerna1992/93:Fi203 yrkandena 2 och 4,1992/93:Fi212 yrkande 2,1992/93:A267 yrkande 24,1992/93:Bo238 yrkande 4,1992/93:Sf268 yrkande 1,1992/93:Sf269 yrkande 1 och1992/93:Sf512 yrkande 1godkänner vad som förordats iproposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 6 (s)men. (v) - delvis11. beträffande besparingsprogram för åren 1994--1996att med avslag på motionerna1992/93:Fi203 yrkande 3 och1992/93:Fi212 yrkande 3godkänner det program för budgetförstärkningar på i1994 års priser för åren 1994--1996 som förordats i proposition 1992/93:100bilaga 1 yrkande 3,res. 7 (s)men. (v) - delvis12. beträffande inventering av statliga utgifteratt avslår motion 1992/93:Fi202,13. beträffande redovisning av strukturellt saldoatt lägger proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 14 tillhandlingarna,Framtida former för budgetering och redovisning av statens verksamhet14. beträffande bruttoredovisning och redovisning avsocialförsäkringssektornatt avslår motion 1992/93:Fi705,15. beträffande framtida former för budgetering och redovisning av statensverksamhetatt lägger proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 16 tillhandlingarna,16. beträffande redovisning av investeringar i statsbudgetenatt avslår motionerna1992/93:Fi203 yrkande 7,1992/93:Fi701,1992/93:Fi704 och1992/93:Fi717 yrkandena 1 och 2,res. 8 (nyd)17. beträffande statsutgifternas förmögenhetseffekteratt lägger proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 15 tillhandlingarna,18. beträffande lån till investeringar för förvaltningsmyndighetersanläggningstillgångaratt med bifall tillproposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkandena 9 och 10dels godkänner riktlinjerna för finansiering av myndigheternasinvesteringar för förvaltningsändamål,dels bemyndigar regeringen att besluta om lån i Riksgäldskontorettill investeringar för myndigheternas anläggningstillgångar upp till ett beloppav ,19. beträffande myndigheternas lånebehov för finansiering avanläggningstillgångaratt lägger proposition 1992/93:100 bilaga1 yrkande21 tillhandlingarna,20. beträffande utformningen av budgetpropositionenatt avslår motionerna1992/93:Fi203 yrkande 6 och1992/93:Fi712,res. 9 (s)21. beträffande statliga garantieratt lägger proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 17 tillhandlingarna,22. beträffande översyn av kommunernas ekonomi och begränsning avrundgången i ekonominatt avslår motion 1992/93:Fi203 yrkande 9,res. 10 (s)Styrning av statsförvaltningen och de finansiellaförutsättningarna för myndigheterna23.