bet · GG01SfU7 · 1993-03-25 00:00:00 — Utskottet utgick från att regeringen vidprövningen av asylansökningar av sökande från de baltiskarepublikerna, liksom i övriga fall, noga beaktade deförhållanden som råder i sökandens hemland.Utskottet vill också erinra om att det inte ankommer påriksdagen att uttala sig om tolkningen av gällande lag.Utskottet utgår från att de asylprövande myndigheterna gör ennoggrann bedömning av grunderna för uppehållstillstånd.I sakfrågan om hjälp till de kvinnor som våldtagits och gjortsgravida till följd av systematiska våldtäkter bl.a. motmuslimska kvinnor i har utskottet hörtläkarna om situationeni delar av det . arbetar där på uppdragav , , och Wetterdal har besöktKroatien på uppdrag av Internationella Röda korset för attbedöma behovet av insatser.Wetterdal har redogjort bl.a. för det program för psykosocialtstöd bland flyktingar som Internationella Röda korset ochkroatiska Röda korset driver tillsammans. Programmet skullebehöva förstärkas med flera socialarbetare, psykologer ochpsykoterapeuter och med sjuksköterskor och/eller barnmorskor.Den viktigaste uppgiften för denna personal är att identifieramänniskor som behöver , kvalificerat stöd och att setill att de får det stöd de behöver, av lokala läkare,psykologer, gynekologer, barnläkare eller ibland psykiatrer.Stödet kan bara ges i en atmosfär av ömsesidig respekt,förståelse och förtroende. Det betyder att personalen måste varaväl förtrogen med flyktingens språk, traditioner och kultur, ochhuvudsakligen lokal personal kan därför användas. Kroatiska Rödakorset är övertygat om att det inte är några svårigheter att fåtag på sådan personal på grund av den höga arbetslösheten ilandet.Doctare har berättat mera utförligt om situationen i dettidigare och gjort liknande bedömningar avhjälpbehovet. Hon har också berättat om det officiella muslimskasamhällets åtgärder för att stödja kvinnor som våldtagits ikriget. Fetwa innebär att upprepas beslutet attdessa kvinnor är hjältinnor i kriget och att deras barn ärmuslimska barn som skall tas om hand inom det muslimskasamhället. -- har påpekat att inte bara kvinnor, utanockså barn och män, utsatts för våldtäkt och tortyr, och hon harframhållit att för att de skall kunna få hjälp behövs att manarbetar på flera nivåer. Den första gäller att skapa ökad allmänkunskap om förhållandena, den andra gäller mera specifikakunskaper i frågan och den tredje att kunna bedöma vilka avoffren som riskerar svåra följder senare i livet -- kvinnor attta livet av sig, barn att kriminaliseras eller prostitueras. --Hjälp behövs på plats. Företrädare för både den kroatiska ochbosniska regeringen har sagt att de vill ha hjälp på plats.Välutbildad vårdpersonal finns, och arbetslösheten bland dem ärmycket stor. Personell hjälp utifrån kan behövas i fråga omorganisation och management, i övrigt behövs huvudsakligenekonomisk hjälp. Många av de drabbade kvinnorna, barnen ochmännen varken vill eller orkar fly vidare. De grupper som valtatt fly utanför är givetvis tacksamma att blimottagna, men bedömer att det är mycket svårt för devåldtagna kvinnorna att ange sina upplevelser som grund förasylansökan. Däremot kan möjlighet till överföring till Sverigeav flyktingar vara av stort värde.Statsrådet besvarade iriksdagens kammare en fråga om vilka åtgärder som regeringen ärberedd att vidta för att också skall lämna bidrag tillvård och stöd för massvåldtäkternas offer. I svaret uppgavstatsrådet bl.a. att använt 320miljoner kronor av katastrofmedel för humanitärabiståndsinsatser i det , att stödet främst ärinriktat på FN:s och Röda korsets verksamhet och att det iförsta hand gällt akuta insatser för de ca tre miljonerflyktingarna i regionen med särskilda tyngdpunkter påBosnien-Hercegovina. Efter rapporter om massvåldtäkt mot kvinnorhar regeringen i kontakt med och Rödakorset understrukit vikten av att hjälpverksamheten särskiltinriktas på vård och stöd till dessa. Röda korset i harett projekt under utveckling med denna inriktning, vilketfinansierats genom svenska Röda korset av biståndsmedel. FN:sflyktingkommissariat och har bådaaviserat att de kommer att presentera projekt för de drabbadekvinnorna i den FN-appell som presenteras i mars månad.Regeringen kommer att ge avsevärda bidrag till FN-appellen ochkommer därvid att särskilt uppmärksamma program för de drabbadekvinnorna. Regeringen är även beredd att stödja andra initiativ,från t.ex. enskilda organisationer, som kan komma attpresenteras.Utskottet, som nedan återkommer till möjligheterna att gehjälp genom överföring till inom ramen för den s.k.flyktingkvoten och att ge hjälp i närområdet, avstyrker med detanförda bifall till motionerna U627 yrkande 3 och U628yrkande11.I frågan om internationell samverkan och lösning avflyktingsituationer anser utskottet att frivillig repatriering iregel är den bästa lösningen, först och främst för flyktingensjälv men också för berörda fattiga asylländer. UNHCR och andrainternationella organ har en viktig roll att spela när detgäller insatser för återuppbyggnad som underlättar anpassningen.Sverige bör verka för ökad internationell samordning av insatserför frivillig repatriering. Repatriering av flyktingar är ocksådet huvudalternativ som UNHCR förespråkar och arbetar efter.Denna inriktning har klart markerats av den nuvarandeflyktingkommissarien vill vidare framhålla att det av regeringensskrivelse framgår att den nuvarande regeringen, liksom dentidigare, lagt stor vikt vid det internationella samarbetet inomflykting- och migrationspolitikens område och aktivt drivitdessa frågor. Utskottet utgår från att regeringen ävenfortsättningsvis kommer att spela en aktiv roll på detinternationella och nordiska planet.Som ovan framgår ligger överväganden om flyktingpolitiskainsatser internationellt också inom den parlamentariskakommitténs uppdrag. I direktiven betonas att behoven av eninternationell samordning av insatserna har blivit uppenbara,att ett omfattande samarbete pågår mellan de länder som mottarinvandrare och flyktingar, och att därutöver också ett samarbeteär under uppbyggnad mellan utvandrings- och invandringsländer. Idet senare perspektivet har det enligt direktiven ofta framförtsatt en inriktning bör ske av utvecklingssamarbetet på så sättatt också grundorsaker till påtvingad utvandring kan påverkas.Resultatet av kommitténs utredning bör enligt utskottets meningavvaktas. Med det anförda anser utskottet att motion Sf626yrkandena 2, 4 och 5 i denna del, Sf633 yrkande 5 samt Sf644yrkande 2 kan lämnas utan bifall.För /92 infördes ett anslag tillInternationell samverkan inom ramen för flykting- ochmigrationspolitiken m.m., från vilket betalas kostnader försärskilda migrationspolitiska projekt och för Sverigesdeltagande i internationellt samarbete med syfte att utvecklaoch tillämpa nya flykting- och migrationspolitiska strategier.Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen skall tillanslaget för /94 anvisas ett reservationsanslagpå . Anslagsförslaget har inte föranlett någotmotionsyrkande, och utskottet biträder förslaget.Överföring av flyktingar m.m.Som ovan anförts har haft ett avriksdagen beslutat system för kollektiv överföring av flyktingargenom s.k. flyktingkvoter. har kvoten varitgenerell, dvs. Kvoten skall användasför uttagning av flyktingar eller andra personer som befinnersig i en särskilt utsatt situation och/eller för att ta hand omfall där UNHCR har särskilda svårigheter att finna ett lämpligtplaceringsland. Antalet faktiskt överförda flyktingar varierarfrån år , eftersom uttagningsbeslut inte alltidomedelbart kan följas av utresetillstånd från det land därflyktingen befinner sig.Från ett särskilt anslag bekostas organiserad överföring tillSverige av flyktingar, bidrag enligt förordningen (1984:890) ombidrag till flyktingars resor från för bosättning iannat land samt bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidragtill flyktingar för kostnader för anhörigas resor till betalas också bidrag till resor från för vissaasylsökande som vill lämna landet innan asylärendet äravgjort.Regeringen ger budgetårsvis riktlinjer för kvotens användning.Statens invandrarverk har ansvaret för uttagning och överföringav flyktingar till . Uttagningarna sker i nära samverkanmed främst UNHCR. samråder de nordiskaregeringarna regelmässigt i policyfrågor inom ramen för dennordiska samrådsgruppen för flyktingfrågor.Kvoten uppgick och fram /91 till ca 1250 personer . /92 beslöt att öka kvoten till 2000personer (prop. 1990/91:192, SfU13, rskr. beslötriksdagen, som en tillfällig åtgärd med anledning avflyktingsituationen i och kring , att under budgetåretytterligare ca 1250 flyktingar och andra personer i behov avskydd fick föras över till . För innevarande budgetåruppgår anslaget till ett belopp som motsvarar en kvot om ca2000 personer.För /94 har regeringen angivit omfattningen avändamålet med anslaget annorlunda . Dels bör enligtregeringen ändamålet för åtgärder vidgas till att omfatta bidragtill lösningar av flyktingsituationer utanför också påannat sätt än genom organiserad överföring hit, dels, för attåstadkomma åsyftad flexibilitet, de medel som för närvarandefinns budgeterade på anslaget för överföring av flyktingarläggas samman med den del av ersättningarna till kommunerna somavser kvotflyktingar. Genom den ökade flexibiliteten imedelsanvändningen bör det enligt regeringen vara möjligt atthjälpa samma antal flyktingar till en lägre kostnad än . Ifråga om flyktingkvotens storlek anges i budgetpropositionen attnågon preciserad storlek inte kommer att anges på samma sätt somhittills, utan en avvägning skall göras mot andra angelägnainsatser som kan komma att initieras av bl.a. UNHCR. Överföringtill bedöms dock även fortsättningsvis komma att utgöraen betydelsefull flyktingpolitisk insats. Den egentligaöverföringskostnaden beräknas till , ochInvandrarverket bör som ett minimum planera för överföring av1250 personer under budgetåret. -- Sammanlagt begär regeringenatt till Överföring av och andra åtgärder för flyktingarm.m. anvisas ett förslagsanslag på 269960000 kr.Maj-Lis Lööw och () anför i motion Sf621 attdet är viktigt för trovärdighet och agerande på detinternationella planet att vi kan föregå med gott exempel närdet gäller flyktingkvotens storlek. Motionärerna anser att detvore tragiskt om, på grund av en passiv flyktingpolitik,människor med betydligt svagare skyddsbehov resursmässigttillåts tränga ut de angelägna kvotflyktingarna och att detmåste vara möjligt att inom ramen för det stora anslaget förflyktingmottagande omprioritera resurser för att ta emotytterligare 750 kvotflyktingar så att kvoten kan förbli 2000.De begär ett tillkännagivande om en flyktingkvot på 2000 perbudgetår. -- m.fl. (s) framför liknandesynpunkter i motion Sf644 och begär att flyktingkvoten medavslag på regeringens förslag fastställs till 2000(yrkande3).Utskottet konstaterar vid en jämförelse med beräkningen avanslaget för innevarande budgetår att den egentligaöverföringskostnaden i årets budgetproposition synes motsvara enöverföring av ca 1800 personer, vilket också är det antal somanges i beräkningen av kommunersättningen.Liksom motionärerna anser utskottet att bör visagenerositet i fråga om att ta emot flyktingar inom ramen för enorganiserad överföring av flyktingar. Utskottet har ingenerinran mot den föreslagna mer flexibla användningen avanslaget, huvudsakligen i samråd med UNHCR. Överföring tillSverige bedöms i budgetpropositionen även fortsättningsvis kommaatt utgöra en betydelsefull flyktingpolitisk insats, ochutskottet vill understryka den bedömningen. Utskottet anser attbehovet av en större flyktingkvot -- inte minst såvitt avsersituationen i det tidigare -- bör uppmärksammaskontinuerligt inom och utgår från att så skersamt att regeringen, om ytterligare medel behöver anvisas underanslaget, återkommer till med förslag i frågan. Meddet anförda tillstyrker utskottet bifall till regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrker bifall tillmotionerna Sf621 och Sf644 yrkande3.Handläggning av asylärendenAvvisning och utvisningEn utlänning som befinner sig i kan avlägsnas urlandet genom avvisning eller utvisning. En utlänning som inteuppfyller de formella krav som gäller för inresa och vistelse iSverige -- således när han i förekommande fall saknar pass,visering, uppehållstillstånd eller arbetstillstånd -- fåravvisas utan tidsgräns enligt 4kap. 1§ utlänningslagen.Vidare får en utlänning avvisas om han eller hon stannat kvarsedan den viseringsfria tiden eller viseringen gått ut. Ävenavlägsnande på grund av medellöshet och risk för brottsligverksamhet skall ske genom avvisning (4kap. Tidsgränsen är för dessa fall tre månader.En utlänning som haft uppehållstillstånd och stannar kvar ilandet efter det att uppehållstillståndet har gått ut elleråterkallats skall avlägsnas genom utvisning (4kap. Även avlägsnande på grund av brott skall skegenom utvisning (4kap. 7§ utlänningslagen).Ett beslut om avvisning eller utvisning får endast verkställasom det kan ske till ett land där utlänningen erbjuds visstskydd.Kontrollen av in- och utresande vid rikets gränser sköts iförsta hand av polismyndigheten. Det är också polismyndighetensom fattar beslut om avvisning i de fall där det inte alls ärfråga om asyl eller liknande.Statens invandrarverk, som är central förvaltningsmyndighetför invandrar- och medborgarskapsfrågor, skall som förstainstans fatta beslut i alla ärenden där behovet av asyl haråberopats (4kap. 4§ utlänningslagen). Detsamma skall gällaärenden som rör nära familjemedlemmar till asylsökande. Påstårutlänningen att han är att anse som flykting, krigsvägrare ellerde facto-flykting skall polismyndigheten således överlämnaärendet till verket för beslut. Detta gäller även om det förpolismyndigheten framstår som uppenbart att de åberopadegrunderna inte kan medföra rätt till asyl. Invandrarverketfattar också beslut i ärenden som rör en utlänning som harvistats i mer än i följd när frågan väcks omhans avvisning. -- I ärenden om avvisning som handläggs avInvandrarverket beviljas enligt 41§ rättshjälpslagen(1972:429) rättshjälp genom offentligt biträde.I flertalet övriga fall beslutar polismyndigheten omavvisning. skall dock överlämna sådanaärenden till om det enligt polismyndighetensbedömning är tveksamt om avvisning bör ske. Detta gäller t.ex.fall då det på grund av utlänningens personliga förhållandenfinns starka humanitära skäl för att låta honom få stanna. --Enligt före gällande utlänningslag kundepolismyndigheten i vissa fall besluta om avvisning även i defall då en utlänning anförde asylskäl. Om utlänningens påståendeom risken för att utsättas för politisk förföljelse eller föratt bli sänd till krigsskådeplats e.d. var uppenbart oriktigt,kunde enligt huvudregeln polismyndigheten själv besluta iärendet. Detsamma gällde om de skäl utlänningen åberopade föratt på grund av de politiska förhållandena i hemlandet intevilja återvända dit kunde lämnas utan avseende, eller om det varuppenbart att han inte löpte risk att sändas vidare tillhemlandet, när han skulle sändas till ett annat land. Ett avpolismyndigheten fattat avvisningsbeslut i dessa ärenden måstedock anmälas till och fick inte verkställasförrän verket hade förklarat att det inte övertog ärendet. övertog ärendet förföll polismyndighetensavvisningsbeslut.Invandrarverket får förordna om omedelbar verkställighet avsitt beslut om avvisning om det är uppenbart att det inte finnsgrund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller skallbeviljas på någon annan grund (8kap. 8§ utlänningslagen).Beträffande omedelbar verkställighet i asylärenden anfördes iproposition 1988/89:86 med förslag till ny utlänningslag attsådan möjlighet måste finnas om avvisning till ett förstaasylland skall kunna genomföras. Omedelbar verkställighet bordekunna ske bl.a. om utlänningen kan återsändas till ett land, därhan uppehållit sig före ankomsten till och där han ärskyddad mot förföljelse och mot att sändas till ett land där hanriskerar förföljelse. I propositionen angavs också attförordnande om omedelbar verkställighet får meddelas endast närdet är uppenbart att grund för asyl inte föreligger. Enbedömning måste alltid göras av omständigheterna i det enskildafallet. Ett annat fall när det är uppenbart att en asylansökanskall avslås kan vara att det står klart att utlänningensuppgifter är osanna i alla väsentliga delar. Så snart några meringående överväganden behöver göras om tilltron till sådanauppgifter som kan vara asylgrundande är det emellertid uteslutetatt förordna att avvisningsbeslutet får verkställas direkt. Detskall också vara uppenbart att uppehållstillstånd inte börbeviljas av andra skäl, t.ex. anknytning eller humanitära skäl.En polismyndighets beslut om avvisning och Invandrarverketsbeslut om avvisning med förordnande om omedelbar verkställighetskall verkställas möjligt. I andra fall skall enutlänning som har avvisats lämna landet efterdet att beslutet vunnit laga kraft, om inte annat bestäms ibeslutet (8kap. 12§ utlänningslagen). Vid utvisning ärutresefristen . Om utlänningen inte lämnar landetinom föreskriven tid eller det med säkerhet måste antas att haninte tänker göra det frivilligt, skall polismyndighetenverkställa beslutet så snart det kan ske.Tre motioner rör möjligheterna till snabbare avvisning. IanWachtmeister och (nyd) anför i motion Sf22 bl.a.att skrupelfria människosmugglare sätter i land illegaltasylsökande utmed våra kuster och att vi måste sätta stopp fördetta. Exempel måste statueras bl.a. genom att flyktingarnaomedelbart avvisas och återförs till sitt ursprungsland ellertransitland, och motionärerna begär ett tillkännagivande härom(yrkande3 delvis). Liknande synpunkter framförs i motion Sf619av och (nyd), i vilken begärs attförutsättningar skapas för direktavvisning avpersoner som kommer till illegalt (yrkande1). I motionSf639 av m.fl. (nyd) kritiserasasylprövningssystemet främst med hänvisning till kostnaderna förrättshjälpen. För att minimera dessa kostnader bör man enligtmotionärerna införa undantagsbestämmelser för vissagrupper som kommer från områden som gör det tveksamt om de harasylskäl; en helhetssyn bör tillämpas som syftar till enbedömning att det inte finns skäl att påbörja asylutredningenligt gällande regler och att beslut om avvisning kan fattasdirekt efter den s.k. grundutredningen. Den besparing somhärigenom skulle kunna göras borde enligt motionärerna överförastill en fond till stöd för brottsoffer. I motionen begärstillkännagivanden om att undantagsbestämmelser bör införas förvissa grupper av asylsökande (yrkande1) och om att 100miljoner kronor av rättshjälpsanslaget bör föras över till enbrottsofferfond som inrättas och förvaltas av staten(yrkande2). och (nyd) kritiserari motion Sf22 också kostnaderna för rättshjälp inomasylprövningssystemet och anser att en översyn bör ske. Enmöjlighet är enligt motionärerna att begränsa målgruppen så attasylsökande som uppenbarligen inte kommer att få stanna iSverige skulle få rättshjälp endast om det finns synnerliga skältill det, och möjligheten att gång på gång få anföra nya skälför att stanna kvar i bör stoppas. Motionärerna begärett tillkännagivande om det anförda (yrkande7).Utskottet vill till en början erinra om att det inte ärillegalt att söka asyl, oavsett om de skäl som sökanden har attåberopa vid en prövning inte bedöms utgöra asylskäl. Som ovanredovisats får förordna om omedelbarverkställighet av ett avvisningsbeslut om det är uppenbart attdet inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd inteheller skall beviljas på någon annan grund. I fråga omundantagsbestämmelser för vissa grupper av asylsökande, förvilka asylutredning inte skulle behöva påbörjas, vill utskottet,frånsett principiella betänkligheter, uttala viss tveksamhet omvärdet av sådana bestämmelser i praktiken. I fråga ommöjligheterna till rättshjälp och om möjligheten att anföra nyaskäl vill utskottet erinra om att i de ovan nämnda direktivenför översynen av vissa delar av utlänningslagstiftningen m.m.särskilt anges institutet ny ansökan. Möjligheten att göra en nyansökan om uppehållstillstånd efter ett lagakraftvunnetavlägsnandebeslut infördes genom utlänningslag isamband med att möjligheten att överklaga verkställighetsbesluttogs bort och var avsedd endast för undantagsfall. Utvecklingenhar emellertid blivit en annan, och nya ansökningar är snarareregel än undantag. Utredaren bör därför enligt direktivenundersöka vad som kan göras för att institutet skall komma tillanvändning i den omfattning som förutsattes när detintroducerades. I anslutning till detta bör det enligtdirektiven också undersökas om gällande rättshjälpsregler harbidragit till det stora antalet nya ansökningar. -- Ettdelbetänkande i denna del avlämnas, som ovan nämnts, .-- Utskottet vill i övrigt erinra om att dessa frågor kan kommaupp inom den parlamentariska kommittén, som bl.a. har attöverväga frågor som kan komma att aktualiseras av en svenskEuropaintegration.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf22 yrkande 3 i denna del och yrkande 7, Sf619 yrkande 1 ochSf639 yrkandena 1 och 2.Gudrun m.fl. (v) påpekar i motion Sf633 att enligtInvandrarverkets statistik beslut om avvisning med omedelbarverkställighet fattas beträffande av dem som sökerasyl. Andelen är enligt motionärerna uppseende- och oroväckande,och de begär ett tillkännagivande om att en av uppgifterna förden kommande utredningen bör bli att granska praxis på dettaområde (yrkande9). Motionärerna anför vidare att en värdigavvisning efter avslag på en asylansökan är lika viktig som envärdig flyktingmottagning och att behovet av att utarbetafungerande regler och rutiner för hur avvisning bör ske ärmycket angeläget. Den kommande utredningen bör ges i uppdrag attutarbeta förslag om detta, och motionärerna begär etttillkännagivande även om detta (yrkande14).I direktiven för översyn av vissa delar avutlänningslagstiftningen m.m. påpekas att den frist som lagenger utlänningen att frivilligt lämna landet efter ettavlägsnandebeslut utnyttjas för att skapa förutsättningar förett undanhållande som försvårar eller omöjliggör ett tvångsvisavlägsnande och att mot detta skall vägas utlänningenssjälvklara rätt att på ett värdigt sätt få lämna landet och gestillfälle att ta farväl av anhöriga och vänner. Utredaren böröverväga om den nuvarande regleringen kan ersättas av en sombättre tillgodoser de nu angivna skilda intressena. --Utredningen beräknas i denna del vara klar under våren 1993.Utskottet anser att resultatet av utredarens överväganden böravvaktas och anser att något tillkännagivande med anledning avmotion Sf633 yrkandena 9 och 14 inte behövs.Handläggningen av asylärenden skall normalt ske vid någon avInvandrarverkets permanenta utredningsslussar. För dennahandläggning svarar en tillståndsbyrå/enhet som ingår i verketsavdelning för tillstånds- och medborgarskapsfrågor. -- Fr.o.m.juli 1992 har utredningsansvaret i asylärenden överförts frånpolismyndigheterna till . Uppgiften att genomföraden s.k. grundutredningen ligger dock kvar hospolismyndigheterna. Genom överföringen av utredningsansvaretavsågs få ett samlat ansvar förtillståndsverksamheten och ökade möjligheter till rationellsamordning av handläggningen av asylärenden.Gudrun m.fl. (v) anser i motion Sf633 attfortsättningsvis endast klara fall och rutinärenden skall prövasav , medan asylprövningsnämnder inrättas i defyra regionerna som första instans. Nämnderna bör fungera underdomstolsliknande former med muntlig förhandling och störreöppenhet, och motionärerna begär ett tillkännagivande om sådananämnder (yrkande7).Utskottet har tidigare (se /92:SfU10) avstyrktbifall till motioner av liknande innebörd och därvid hänvisattill de införda reglerna om handläggning av asylärenden,varigenom alla sådana ärenden skulle handläggas avInvandrarverket.