bet · GG01SkU21 · 1993-03-23 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antal under denallmänna motionstiden väckta motioner omföretagsskattefrågor. Utskottet avstyrker motionerna ochhänvisar beträffande flera av motionsyrkandena till denberedning av företagsskattefrågorna som äger rumi regeringskansliet.Vid betänkandet fogas åtta reservationer (nyd), ett särskiltyttrande (s) och en meningsyttring av suppleant (v). 1992/93:Sk301 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådana ändringar iskattelagstiftningen att omarronderingar i underlättas.1992/93:Sk303 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om att frågan ommöjligheterna till en snabbare skattemässig avskrivning avföretagens tillgångar i form av byggnader, markanläggningar,maskinell utrustning och inventarier blir föremål för enregionalpolitisk utredning.1992/93:Sk304 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande ianspråktagande av medel somfonderats på skogskonton för investeringar i ny skogsindustri,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande uppskjuten beskattning av medelsom från skogskonton ianspråktagits för investeringar i nyskogsindustri.1992/93:Sk321 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av stimulansåtgärder föratt öka företagens FoU-investeringar.1992/93:Sk326 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående ändringar i skattelagstiftningen.1992/93:Sk327 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av ändringar i inkomst- ochföretagsbeskattningen angående beskattning av småföretag,införande av kvittningsrätt och införande av s.k.projektkapitalfonder.1992/93:Sk332 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ändrade regler för beskattning avegenföretagare.1992/93:Sk333 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om brutet räkenskapsår.1992/93:Sk336 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av skattereglerna för svenskayrkesfiskare.1992/93:Sk349 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändrade regler för den skattemässiga behandlingen av förlustpå värdepapper i samband med konkurs.1992/93:Sk353 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom sänkning av skatten på skogskonton.1992/93:Sk362 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avkastningen på satsat kapital börbeskattas som kapitalinkomst vad gäller egenföretagare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beskattningen av egenföretagaresavsättning till expansionskonto bör likställas med vad somgäller för aktiebolag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vad gäller egenföretagare ta bortreglerna om den schablonmässigt beräknade räntan då det egnakapitalet i verksamheten är negativt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kapitalunderlag för beräkning avskatteutjämningsreserv bör nollställas i samband med förslagensinförande,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvittning av underskott inäringsverksamhet mot tjänste- och kapitalinkomster,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av periodiseringsfonder,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge företag möjlighet till en vissavsättning av lönesumman till en obeskattad lönereserv,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att företag skall kunna periodiseravalutaförluster.1992/93:Sk363 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en utredning om bestämmelserna för skogsavdrag, avdragsrättvid omarrondering samt statliga bidrag vid frivilligomarrondering.1992/93:Sk364 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om befrielse från moms, egenavgifter och skattpå medel som tilltvingats genom rån.1992/93:Sk384 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till ettsystem för avsättning till skördeskadekonto.1992/93:Sk387 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring i lagen omsärskild löneskatt, så att endast kommunalskatt utgår på uttagfrån skogskonto upp till ett basbelopp, i enlighet med vad somanförts i motionen.1992/93:Sk388 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga6. att hos regeringen begär att en utredning om deneffektiva bolagsskatten tillsätts enligt vad i motionen anförtsunder avsnitt /93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genom beskattningsregler skapa bättreförutsättningar för småföretagare.1992/93:Jo210 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag tillstärkande av företag som är beroende av naturens nycker ienlighet med vad i motionen anförts.1992/93:L805 av () vari yrkas, såvitt nu är ifråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ersättningar, royalties,förslagsbelöningar m.m. skall bedömas som inkomst av kapital.1992/93:Kr312 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om kulturfonder, avdragsrättvid inkomsttaxering för sponsring och direkta bidrag tillkulturen bör utredas.1992/93:N280 av m.fl. (nyd) vari yrkas,såvitt nu är i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genom en ändrad skattelagstiftning --för enskilda och företag -- medge avdrag i deklarationen försatsningar i innovationsprojekt och riskkapitalbolag. Företagsbeskattningens allmänna utformningDen skattereform som beslutade innebar omfattandeförändringar i företagsbeskattningen års taxering.Reformen bygger på sänkt skattesats i förening med slopade ellerbeskurna reserveringsmöjligheter. Härigenom har grunden lagtsför en ekonomiskt effektiv och internationellt konkurrenskraftigföretagsbeskattning. En studie som gjorts inom under 1991bekräftar också att den svenska företagsbeskattningen ärkonkurrenskraftig vid en jämförelse med företagsskattesystemen ide andra OECD-länderna.I ett viktigt avseende kvarstår fortfarande ett angelägetreformbehov. Det var för skattereformen intemöjligt att göra en genomgripande omläggning också avbeskattningen av fysiska personers näringsverksamhet. Ettfortsatt utredningsarbete kring dessa frågor har avslutats ochligger nu till grund för beredning i . Iutredningens betänkande Neutral företagsbeskattning (SOU1992:100) har lagts fram förslag om ett nytt system förbeskattning av enskild näringsverksamhet och handelsbolag.Förslaget innebär bl.a. att egenföretagare skall få sammamöjlighet till att expandera verksamheten som aktiebolag. Iavvaktan på att nya regler skall träda i kraft har riksdagenunder och beslutat om särskildaåtgärder som innebär att skatteuttaget lindras tillfälligt(prop. 1992/93:131, SkU15 och prop. 1992/93:100, bilaga 8,SkU19).Med hänsyn till ytterligare utredningsbehov rörande vissa andraföretagsskattefrågor och nödvändigheten av att följa deninternationella utvecklingen, främst inom EG, påbörjadessommaren ytterligare en utredning. Denna utredning, 1992års företagsskatteutredning, har i delbetänkandet Fortsattreformering av företagsbeskattningen (SOU 1992:67) lagt framförslag som rör grundläggande delar i företagsbeskattningen.Bl.a. har föreslagits ett slopande av systemet medskatteutjämningsreserv i kombination med sänkt bolagsskattesatsoch utvidgade möjligheter till förlustutjämning.Företagsskatteutredningen skall i sitt fortsatta arbete se överdubbelbeskattningen av aktiebolag och skall i den delen varaklar till sommaren 1993.I motionerna Sk332 av m.fl. (fp, m, c), Sk362yrkandena 1--4 och Fi211 yrkande 6 i denna del av IanWachtmeister m.fl. (nyd) har tagits upp sådana frågor som direktingår i beredning av det ovan nämndautredningsförslaget om nya skatteregler för enskildnäringsverksamhet och handelsbolag. behandlingen av i verksamheten insatt kapital ochavkastningen på detta. Av finansplanen i budgetpropositionenframgår att regeringen kommer att lägga fram enproposition till om egenföretagarnas beskattning.Riksdagen kommer att ta ställning till hur nyaregler för egenföretagarna skall vara utformade. Med anledninghärav bör utskottet nu avvakta med att ta ställning till defrågor som tagits upp i motionerna. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.Utskottet finner mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan inteheller skäl att överväga de förslag till utvidgningar iresultatutjämnings- och reserveringsmöjligheterna inäringsverksamhet som föreslagits i ett antal motioner.Utskottet avstyrker förslaget om reserveringar för attunderlätta vissa kapitalkrävande investeringar i motion Sk326 avElving (), förslagen om periodiseringsfonder ochlönebaserade reserveringar i motion Sk362 yrkandena 7 och 8 ochFi211 yrkande 6 i denna del av m.fl. (nyd).Detsamma gäller de förslag som lagts fram om skördeskadekonto imotion Sk384 av och () ochyrkandet i motion Jo210 av m.fl. (m) om attinföra någon form av obeskattad reserv eller andraskattelättnader för klimatberoende företag.Beträffande den fråga om periodisering av valutakursförlustersom tagits upp i motion Sk362 yrkande 10 och Fi211 yrkande 6 idenna del av m.fl. (nyd) vill utskottet nämnaatt regeringen beslutat att överlämna en framställan idenna fråga från till dekommittéer som gör en översyn av bl.a.likvidations- och redovisningsreglerna, nämligenAktiebolagskommittén (Ju 1990:08) och (Ju1991:07). Med hänvisning härtill avstyrker utskottet ävenmotionerna Sk362 yrkande 10 och Fi211 yrkande 6 i denna del.Det förslag om slopande av skatteutjämningsreserven som finns imotion Sk388 yrkande 6 av m.fl. (v) syftar tillatt åstadkomma en höjning av den effektiva bolagsskatten.Utskottet har avstyrkt yrkandenfrån om en skärpning av företagsbeskattningen.Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrkerföljaktligen även motion Sk388 yrkande 6.Ett primärt syfte med skogskontot är att utjämna inkomstermellan olika inkomstår. Mot denna bakgrund har utskottettidigare avstyrkt förslag liknande det som förts fram imotion Sk304 av (). Den friare användningav obeskattade skogskontomedel som efterlyses i motionen skullei princip innebära en ny reserveringsform. Utskottet avstyrkermotionen, liksom förslaget i motion Sk387 av () att särskild löneskatt inte skall tas ut på uttag frånskogskonto upp till ett basbelopp. Utskottet vill i sammanhangeterinra om att den särskilda löneskatten fr.o.m. den 1 januari1993 har sänkts från 21,till 17,69%.I motion Sk353 har () yrkat att källskatten påränta på skogkonto skall sättas ned från till medhänvisning till den nedsättning som ägt rum i fråga omavkastningsskatten på privata pensionsförsäkringar. Utskottetvill framhålla att nivån på källskatteuttaget har avvägts medhänsyn till flera olika faktorer. Även de förändringar somkommer att göras i beskattningen av fysiska personersnäringsverksamhet kan vara av betydelse i detta sammanhang.Utskottet finner inte skäl att på grund av vad som anförts imotionen ta ställning för en sänkning av källskatten påskogskonto och avstyrker motionsyrkandet.I tre motioner har tagits upp fråga om kvittning av underskotti enskild näringsverksamhet mot intäkter i andra inkomstslag.Enligt motionerna Sk362 yrkande 6 och Fi211 yrkande 6 i dennadel av m.fl. (nyd) bör kvittning av sådantunderskott få ske mot tjänste- och kapitalinkomster. I motionSk327 i denna del av och ()yrkas på en möjlighet till kvittning i viss omfattning avunderskott i näringsverksamhet mot tjänsteinkomster.Företagsskatteutredningen har i enlighet med sina direktivpresenterat en teknisk lösning för en ordning med kvittning avunderskott i aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst.Frågan ingår i den beredning av företagsskattefrågorna som nupågår i . Utskottet anser att beredningsarbetetbör avvaktas och avstyrker därför de nämnda motionsyrkandena.I några motioner har föreslagits vissa särskildaskattestimulanser för att stärka möjligheterna till utvecklingav ny teknik och igångsättande av innovativa projekt.I motion Sk321 av och ()yrkas stimulanser i form av avdragsrätt ellerreserveringsmöjlighet som motsvarar 1--av omsättningen förforskning och utveckling. Enligt motion Sk327 av () i denna del skall det införasmöjlighet till skatteavdrag för privatpersoner som placerarpengar i projektkapitalbolag/fonder enligt ett förslag somIndustriförbundet har presenterat. I motion N280 yrkande 3 avIan m.fl. (nyd) hemställs om avdragsrätt förenskilda och företag för satsningar i innovationsprojekt ochriskkapitalbolag. I motion L805 yrkande 2 av ()hemställs att patentersättningar, royalties ochförslagsbelöningar m.m. skall beskattas som inkomst av kapital.Det är enligt utskottets mening viktigt att skattesystemetallmänt har en sådan utformning att intresset av nyföretagandeoch tillgång till riskvilligt kapital tillgodoses. Jämsides medden pågående beredningen av frågor som gäller den allmännautformningen av företagsbeskattningen bereds vissa förslag,bl.a. det förslag av som nämns i en avmotionerna och som innefattar särskilda åtgärder för attstimulera kapitalförsörjningen till utveckling av nya projekt.Enligt utskottets mening bör det pågående arbetet avvaktas, ochutskottet avstyrker motionärernas förslag om tillkännagivandentill regeringen om skattesystemets utformning i dessahänseenden.I motion Sk333 av och () yrkasom ett återinförande av brutet räkenskapsår för enskildanäringsidkare. Den ovan nämnda ser förnärvarande över redovisningslagstiftningen. Frågan om bruteträkenskapsår behandlas i det sammanhanget. Utskottet anser attresultatet av kommitténs arbete bör avvaktas och avstyrkerdärför motionen.I motion Sk303 av och ()återkommer motionärerna till ett tidigare prövat förslag om enregionalpolitisk utredning om snabbare avskrivning i vissaregioner av byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier. Utskott har tidigare avvisat tanken på en regionaldifferentiering av skatterna genom bl.a. särskildaavskrivningsregler för olika regioner. Utskottet avstyrker ävendet nu förevarande yrkandet.Vissa avdragsfrågor, m.m.I motion Sk349 av () yrkas att företag skallkunna få avdrag för förlust på aktier m.m. som utgöranläggningstillgångar redan vid konkursutbrottet när dessablivit värdelösa genom utställarens konkurs.Gällande regler infördes genom skattereformen och innebär attreaförlusten skall vara slutgiltig för att avdrag skall medges,dvs. vid konkurs att denna skall vara avslutad. Motionären harframhållit bl.a. att antalet konkurser ökat och attkonkursutredningarna ofta drar ut . De problem somnuvarande regler kan medföra har aktualiserats iFinansdepartementet genom en skrivelse från Industriförbundet.Utskottet anser att den beredning av frågan som pågårlämpligen bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionen.I motion Sk364 av m.fl. (nyd) har tagits uppfråga om avdragsrätt m.m. vid kapitalförlust i samband medrån. Enligt motionen bör befrielse från inkomstskatt,egenavgifter och mervärdesskatt medges på medel som förloratsvid rån.Skatteutskottet har vid behandling av liknande motioner förnågra år sedan inte varit främmande för att nuvarande regler kanbehöva omprövas. Vid behandlingen av frågan (bet.1990/91:SkU30) konstaterade utskottet att Regeringsrätten i endom godtagit avdrag för pengar som förlorats vid rån ibankverksamhet. Även om det torde kunna förväntas att avdragskall kunna medges enligt nuvarande regler även i andranäringsverksamheter än bankverksamhet ansåg utskottet atttillämpningen av reglerna fortfarande måste anses som oklar.Utskottet uttalade att detta förhållande på nytt aktualiseradefrågan om en lagändring borde genomföras. Utskottet förutsatteatt regeringen skulle uppmärksamma de uppkommandeskatteproblemen och, om det behövdes, i lämpligt sammanhangåterkomma till i frågan.Utskottet utgår ifrån att dess tidigare uttalande beaktas isamband med den översyn av olika skattefrågor som pågår.Utskottet anser det därför inte vara nödvändigt med etttillkännagivande till regeringen och avstyrker motion Sk364.I motionerna Sk301 av () och Sk363 av UlfBjörklund (kds) har tagits upp frågor om avdrag för attunderlätta omarrondering av mark i . Enligt densistnämnda motionen bör även fråga om statliga bidrag vidfrivillig omarrondering utredas.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid upprepadetillfällen och har avstyrkt förslag om att höja avdragsutrymmetför skogsavdraget. Beträffande avdrag för förrättningskostnaderhar utskottet erinrat om att lantmäterikostnaderna vid ettrationaliseringsförvärv räknas in i underlaget förskogsavdraget, vilket innebär att avdrag för sådana kostnaderkan medges mot skogsinkomster av den totala kostnaden.Samtidigt har utskottet hänvisat att denna fråga aktualiseratsav i betänkandet SOU1990:9.Utskottet har inte funnit anledning att frångå de tidigareställningstagandena och avstyrker motionerna. Utskottet villemellertid nämna att en kommitté tillsatts som skallbehandla frågor om organisationen inomfastighetsbildningsområdet och hur verksamheten skallfinansieras (dir. 1993:11). Denna utredning berör även deförslag som tidigare lagtfram.I motion Sk336 av m.fl. (fp) tas upp frågor kringyrkesfiskarnas kostnadsavdrag. Motionärerna vill få enöversyn av skattereglerna för yrkesfiskare. Utskottet ärmedvetet om de speciella problem som råder för yrkesfiskarna ochförutsätter att regeringen prövar frågan i samband med denkommande småföretagarpropositionen. Utskottet finner därför inteanledning att nu föreslå ändrade regler i enlighet med vad somföreslagits i motionen och avstyrker följaktligen denna.I motion Kr312 yrkande 14 av m.fl. (nyd) hartagits upp fråga om utredning av avdragsrätt för sponsring ochdirekta bidrag till kulturen. Motionärerna vill också utredainrättande av kulturfonder.Utskottet har vid prövning av liknande frågor om avdrag avstyrkten utvidgning i avdragsrätten. Utskottet har erinrat om att medhänsyn till det reklamvärde och goodwillvärde somsponsorverksamhet kan ha för ett företag kan sponsring i vissafall dock vara avdragsgilla driftkostnader. Beträffande fråganom kulturfonder vill utskottet hänvisa till att kulturutskottetbehandlar bl.a. denna fråga i betänkande 1992/93:KrU17 somriksdagen skall ta ställning till inom kort.Mot bakgrund av det anförda avstyrker skatteutskottet motionKr312 yrkande 14. beträffande enskild näringsverksamhet och handelsbolagatt avslår motionerna 1992/93:Sk332, 1992/93:Sk362yrkandena 1--4 och 1992/93:Fi211 yrkande 6 i denna del,res. 1 (nyd)2. beträffande resultatutjämnings- ochreserveringsmöjligheternaatt avslår motionerna 1992/93:Sk326, 1992/93:Sk362yrkandena 7, 8 och 10, 1992/93:Sk384, 1992/93:Fi211 yrkande 6 idenna del, 1992/93:Sk388 yrkande 6 och 1992/93:Jo210,res. 2 (nyd)men. (v) - delvis3. beträffande skogskontotatt avslår motionerna 1992/93:Sk304 yrkandena 1 och 2,1992/93:Sk353 och 1992/93:Sk387,res. 3 (nyd)4. beträffande kvittning av underskott i enskildnäringsverksamhetatt avslår motionerna 1992/93:Sk362 yrkande 6,1992/93:Sk327 i denna del och 1992/93:Fi211 yrkande 6 i dennadel,res. 4 (nyd)5. beträffande vissa särskilda skattestimulanseratt avslår motionerna 1992/93:Sk321, 1992/93:Sk327 idenna del, 1992/93:N280 yrkande 3 och 1992/93:L805 yrkande 2,res. 5 (nyd)6. beträffande brutet räkenskapsåratt avslår motion 1992/93:Sk333,7. beträffande snabbare avskrivning i vissa regioneratt avslår motion 1992/93:Sk303,8. beträffande förlust på aktier m.m.att avslår motion 1992/93:Sk349,9. beträffande kapitalförlust i samband med rånatt avslår motion 1992/93:Sk364,res. 6 (nyd)10. beträffande avdrag för att underlätta omarronderingatt avslår motionerna 1992/93:Sk301 och1992/93:Sk363,men. (v) - delvis11. beträffande yrkesfiskarnas kostnadsavdragatt avslår motion 1992/93:Sk336,res. 7 (nyd)12. beträffande avdragsrätt för sponsring och direkta bidragtill kulturenatt avslår motion 1992/93:Kr312 yrkande 14.res. 8 (nyd)den 23 mars 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), (), () ochMartin ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Enskild näringsverksamhet och handelsbolag (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Av finansplanen" och slutar med "därför motionsyrkandena"bort ha följande lydelse:Skattereglerna måste snabbt ändras för att ge enskildapersoner som driver företag själva eller i handelsbolag enrimlig skattesituation. Det utredningsförslag som finns, SOU1992:100, innehåller förslag som går i rätt riktning, men intetillräckligt långt. I motionerna Sk362 och Fi211 föreslås attskattereglerna ges en bättre utformning än vad utredningenföreslagit när det gäller avkastningen på satsat kapital ochavsättningar till expansionskonto. Det behövs heller inte någraregler om negativt eget kapital. Vidare bör gamla negativakapitalunderlag nollställas vid ingången till det nya systemet.Utskottet anser att skall ge regeringen till känna vadsom anförts i motionerna.dels att utskottet under moment 1 bort hemställa:1. beträffande enskild näringsverksamhet och handelsbolagatt med bifall till motionerna 1992/93:Sk362yrkandena 1--4 och 1992/93:Fi211 yrkande 6 i denna del och medanledning av motion 1992/93:Sk332 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i motionerna 1992/93:Sk362 och1992/93:Fi211 om bättre utformade skatteregler för enskildnäringsverksamhet och handelsbolag.2. Resultatutjämnings- och reserveringsmöjligheterna (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet finner" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Det är viktigt, framför allt för de små företagen, attreglerna medger företagen att kunna spara av vinsten tillframtida investeringar. Detta skulle göra företagen mindreberoende av externa finansiärer som banker ellerriskkapitalbolag. Enligt motionerna Sk362 och Fi211 bör avårsvinsten kunna sättas av till periodiseringsfonder. Dettaförslag bör genomföras. För att ge de minsta företagen enbuffert i lågkonjunkturer och öka företagens soliditet börenligt motionsförslaget också få reserveras av lönesummanupp till 90 basbelopp. när kronan flyter bör vidare reglernagöras om så att valutakursförluster inte skall leda tilltvångslikvidationer. Utskottet tillstyrker samtliga dessaförslag i motionerna Sk362 och Fi211. I ytterligare någramotioner har lagts fram bra förslag om utvidgade möjlighetertill resultatutjämning och reservering som också bör tas in iberedningen av företagsskattefrågorna.dels att utskottet under moment 2 bort hemställa:2. beträffande resultatutjämnings- ochreserveringsmöjligheternaatt riksdagena) med bifall till motionerna 1992/93:Sk362 yrkandena 7, 8och 10 och 1992/93:Fi211 yrkande 6 i denna del och med anledningav motionerna 1992/93:Sk326, 1992/93:Sk384 och 1992/93:Jo210 somsin mening ger regeringen till känna vad i motionerna1992/93:Sk362 och 1992/93:Fi211 anförs om införande avperiodiseringsfonder, lönebaserade reserveringar, periodiseringav valutakursförluster och reserveringsmöjligheterna i övrigt,b) avslår motion 1992/93:Sk388 yrkande 6.3.