bet · GG01SkU34 · 1993-05-18 00:00:00 — Halten polycykliskaaromatiska kolväten får inte överstiga 0,1 volymprocent ochmåttet på den naturliga tändvilligheten (cetanindex) får inteunderstiga 47.Till miljöklass 3 hör övriga oljor. Miljöklass för bränsle som avses i andra stycket bestäms med ledning av hela bränsleblandningens egenskaper.Denna lag träder i kraft den 1 augusti 1993.1 Senaste lydelse 1984:994.2 Senaste lydelse 1991:675.Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskattHärigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1990:582) omkoldioxidskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1Koldioxidskatt skall betalas Koldioxidskatt skall betalastill staten enligt denna lag till staten enligt denna lagför bränslen som anges i för bränslen som anges ibilaga till lagen. bilaga till lagen och för bränsleblandningar som avses i 1§ andra stycket lagen (1957:262) om allmän energiskatt.Koldioxidskatt skall vidare betalas för de varuslag som ärskattepliktiga enligt 1§ lagen (1961:372) om bensinskatt,med undantag för metylalkohol (metanol). Undantaget gälleräven metanol eller etylalkohol (etanol) som ingår i sådantannat motorbränsle som avses i 1§ första stycket a) eller c)nämnda lag. 2 §2Koldioxidskatt tas ut för Koldioxidskatt tas ut, om intebränslen som avses i 1§ annat följer av andraförsta stycket med i stycket, för bränslenbilagan angivet belopp för som avses i 1§ förstavikt- eller volymenhet. För stycket med i bilagan angivetvaruslag som är belopp för vikt- ellerskattepliktiga enligt 1§ volymenhet. För varuslagandra stycket tas skatt ut med som är skattepliktiga74 öre per liter. enligt 1§ andra stycket tas skatt ut med per liter. För skattepliktiga bränsleblandningar skall skatt dock inte tas ut för den del av bränslet som består av vegetabiliska eller animaliska fetter eller oljor eller metyl- eller etylestrar av fettsyror från sådana fetter eller oljor. För blandningen i övrigt tas skatten ut med belopp som anges i bilagan för oljeprodukter.Denna lag träder i kraft den 1 augusti 1993.1 Senaste lydelse 1991:1822.2 Senaste lydelse 1992:880.Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:587) om svavelskattHärigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1990:587) omsvavelskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §Skatt skall betalas till Skatt skall betalas tillstaten enligt denna lag för staten enligt denna lag försvavelinnehållet i 1. svavelinnehållet i 1.kolbränsle (ur tulltaxenr kolbränsle (ur tulltaxenr27.01, 27.02 eller 27.04 27.01, 27.02 eller 27.04tulltaxelagen (1987:1068), 2. tulltaxelagen (1987:1068), 2.torvbränsle (ur tulltaxenr torvbränsle (ur tulltaxenr27.03 tulltaxelagen), 3. 27.03 tulltaxelagen), 3.motorbrännolja och motorbrännolja ocheldningsolja (ur tulltaxenr eldningsolja (ur tulltaxenr27.10 tulltaxelagen). 27.10 tulltaxelagen), 4. sådana bränsleblandningar som avses i 1§ andra stycket lagen (1957:262) om allmän energiskatt. 2 §För kolbränsle och torvbränsle tas svavelskatt ut med 30kronor per kilogram svavel i bränslet.För motorbrännolja och För motorbrännolja ocheldningsolja tas svavelskatt eldningsolja samtut med per bränsleblandningar somkubikmeter olja för varje avses i 1§ 4. tastiondels viktprocent svavel i svavelskatt ut med 27 kronorsådan olja. Svavelskatt tas per kubikmeter olja förinte ut om oljans varje tiondels viktprocentsvavelinnehåll är svavel i sådan olja.högst 0,1 viktprocent. Vid Svavelskatt tas inte ut ombestämning av skatten på oljans svavelinnehåll ärgrund av svavelinnehållet, högst 0,1 viktprocent. Vidmätt som viktprocent svavel bestämning av skatten påi oljan, skall avrundning grund av svavelinnehållet,göras uppåt till mätt som viktprocent svavelnärmaste tiondels i oljan, skall avrundningviktprocent. göras uppåt till närmaste tiondels viktprocent.Svavelhalten för skattskyldighetens inträdeskall ligga till grund för beräkningen av skatten.Denna lag träder i kraft den 1 augusti 1993.dels avslår det inledningsvis redovisade (prop.1992/93:124) förslaget till9. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,dels antar de inledningsvis redovisade (prop. 1992/93:124)förslagen till10. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69),11. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m.,12. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),13. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),14. lag om ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked itaxeringsfrågor,15. lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) förskatte- och avgiftsprocessen,16. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift,17. lag om ändring i tullagen (1987:1065)dels antar det inledningsvis redovisade (prop.1992/93:187) förslaget till13. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter, meddels den ändringen att 1 kap. 1§ erhåller följandelydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag 1 kap.1 §Denna lag gäller för skatter och avgifter som tas ut enligt1. lagen (1928:376) om skatt 1. lagen (1928:376) om skattpå lotterivinster, lagen på lotterivinster, lagen(1941:251) om särskild (1941:251) om särskildvaruskatt, lagen (1957:262) om varuskatt, lagen (1957:262) omallmän energiskatt, lagen allmän energiskatt, lagen(1961:372) om bensinskatt, (1961:372) om bensinskatt,lagen (1961:394) om lagen (1961:394) omtobaksskatt, lagen (1972:266) tobaksskatt, lagen (1972:266)om skatt på annonser och om skatt på annonser ochreklam, lagen (1972:820) om reklam, lagen (1972:820) omskatt på spel, lagen skatt på spel, lagen(1973:37) om avgift på (1973:37) om avgift påvissa dryckesförpackningar, vissa dryckesförpackningar,lagen (1973:1216) om lagen (1973:1216) omsärskild skatt för särskild skatt föroljeprodukter och kol, oljeprodukter och kol,bilskrotningslagen (1975:343), bilskrotningslagen (1975:343),lagen (1977:306) om lagen (1977:306) omdryckesskatt, lagen (1978:69) dryckesskatt, lagen (1978:69)om försäljningsskatt om försäljningsskattpå motorfordon, lagen på motorfordon, lagen(1978:144) om skatt på (1978:144) om skatt påvissa resor, lagen (1982:691) vissa resor, lagen (1982:691)om skatt på vissa om skatt på vissakassettband, lagen (1982:1200) kassettband, lagen (1982:1200)om skatt på om skatt påvideobandspelare, lagen videobandspelare, lagen(1982:1201) om skatt på (1982:1201) om skatt påviss elektrisk kraft, lagen viss elektrisk kraft, lagen(1983:1053) om skatt på (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa omsättning av vissavärdepapper, lagen värdepapper, lagen(1983:1104) om särskild (1983:1104) om särskildskatt för elektrisk kraft skatt för elektrisk kraftfrån kärnkraftverk, från kärnkraftverk,lagen (1984:351) om lagen (1984:351) omtotalisatorskatt, lagen totalisatorskatt, lagen(1984:355) om skatt på (1984:355) om skatt påvissa dryckesförpackningar, vissa dryckesförpackningar,lagen (1984:405) om lagen (1984:405) omstämpelskatt på aktier, stämpelskatt på aktier,lagen (1984:410) om avgift lagen (1984:410) om avgiftpå bekämpningsmedel, på bekämpningsmedel,lagen (1988:1567) om lagen (1988:1567) ommiljöskatt på inrikes miljöskatt på inrikesflygtrafik, lagen (1990:582) flygtrafik, lagen (1990:582)om koldioxidskatt, lagen om koldioxidskatt, lagen(1990:587) om svavelskatt, (1990:587) om svavelskatt,2§ första stycket 6 2§ första stycket 6lagen (1990:661) om lagen (1990:661) omavkastningsskatt på avkastningsskatt påpensionsmedel, lagen pensionsmedel, lagen(1990:662) om skatt på (1990:662) om skatt påvissa premiebetalningar, lagen vissa premiebetalningar, lagen(1990:1087) om lagerskatt (1990:1087) om lagerskattpå vissa oljeprodukter, på vissa oljeprodukter,lagen (1990:1427) om lagen (1990:1427) omsärskild premieskatt för särskild premieskatt förgrupplivförsäkring, grupplivförsäkring,m.m., lagen (1991:1482) om m.m., lagen (1991:1482) omlotteriskatt, lagen lotteriskatt, lagen(1991:1483) om skatt på (1991:1483) om skatt påvinstsparande m.m., lagen vinstsparande m.m., lagen(1992:1479) om lagerskatt (1992:1479) om lagerskattpå viss bensin, på viss bensin, lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning av vissa oljeprodukter, lagen (1992:1439) om lagerskatt på dieselolja,2. lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område,lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område, lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel, lagen (1990:615) omavgifter på vissa jordbruksprodukter m.m., lagen (1990:616) ominförande av lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m.Har i författning som anges i första stycket eller iförfattning som utfärdats med stöd av sådan författninglämnats bestämmelse som avviker från denna lag gäller dock denbestämmelsen.dels den ändringen att 1 kap. 2 § erhåller följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap.2 §12 § Vissa bestämmelser i 2 § Vissa bestämmelser idenna lag gäller också denna lag gäller ocksåför överlastavgift, för överlastavgift,vägtrafikskatt, fordonsskatt,växtförädlingsavgift, växtförädlingsavgift,tillfällig tillfälligförmögenhetsskatt och förmögenhetsskatt ochmiljöavgift enligt vad som miljöavgift enligt vad somföreskrivs i lagen föreskrivs i lagen(1972:435) om (1972:435) omöverlastavgift, överlastavgift,vägtrafikskattelagen vägtrafikskattelagen(1973:601), utsädeslagen (1973:601), utsädeslagen(1976:298) och lagen (1976:298) och lagen(1986:1225) om tillfällig (1986:1225) om tillfälligförmögenhetsskatt för förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag, livförsäkringsbolag,understödsföreningar och understödsföreningar ochpensionsstiftelser, pensionsstiftelser,vägtrafikskattelagen fordonsskattelagen (1988:327)(1988:327) samt lagen samt lagen (1990:613) om(1990:613) om miljöavgift miljöavgift påpå utsläpp av utsläpp av kväveoxiderkväveoxider vid vid energiproduktion.energiproduktion. 1 Senaste lydelse enligt 1991:702. dels den ändring i ingressen som föranleds härav, dels den ändringen att ikraftträdandebestämmelsen erhåller följande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslagDenna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . . Hänvisningen i 1 kap. 1§ och 2 kap. 3§ till lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel tillämpas dock först fr.o.m. den 1 januari 1994.res. 1 (s) - delvisStockholm den 18 maj 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (), (nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Sänkt skatt på dieselolja, m.m. (mom. 1 och 23), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionerna" bort ha följande lydelse:I propositionen föreslås skattesänkningar för den tungatrafiken i syfte att anpassa skattenivån till vad som gällerinom EG. Fordonsskatten sänks med och dennyligen beslutade dieseloljeskatten sänks med per liter.Dieseloljeskatten träder i kraft ochersätter då kilometerskatten.Utskottet anser att det finns skäl att noga följa utvecklingenav trafikbeskattningen inom EG och dess medlemsländer men göri motsats till regeringen bedömningen att det inte föreliggerett behov av att sänka dieseloljeskatten till EG:sskattenivåer. Det totala skatteuttaget på dieselolja somanvänds för biltrafik är visserligen högre i vårt land än iflera av , men variationerna inom EG är relativtstora. Dessutom har EG enbart beslutat om miniminivåer sominte får underskridas. Det totala skatteuttaget på dieseloljai miljöklass 1 efter den av regeringen förslagna sänkningenmotsvarar i stort sett EG:s miniminivå för dieselolja. Någotstörre behov av en omedelbar skattesänkning på denna typ avdieselolja kan således inte anses föreligga.När det gäller beskattningen av den tunga trafiken erinrarutskottet om att kilometerskatten sänktsmed för att kompensera näringen för denmiljödifferentierade försäljningsskatt som skulle ha införtspå dessa fordon. Trots att försäljningsskatten skjutits påframtiden kvarstår denna kompensation (jfr 1992/93:SkU13reservation 3). genomfördes ytterligare ensänkning av kilometerskatten. Denna är en kompensation för denhöjning av koldioxidskatten som belastade bl.a.transportsektorn i samband med årets omläggning av industrinsenergi- och miljöskatter. Dessa förändringar innebär lättnaderför den tunga trafiken och leder till en visskonkurrensförstärkning gentemot utländska transportföretag.Utskottet konstaterar att det inom EG ännu saknas bindandebeslut om att harmonisera fordonsskatten mellan de olikamedlemsländerna.Utskottet anser att starka statsfinansiella skäl talar mot attnu genomföra skattelättnader för biltrafiken. Förslageninnebär ett skattebortfall med ca /94 och /95.Det är enligt utskottets mening anmärkningsvärt attpropositionen saknar förslag om hur denna budgetförsvagningskall finansieras.Förslaget om skattesänkningar för den tunga trafikenharmonierar dåligt med trafikpolitiska beslut om ettsamhällsekonomiskt och miljömässigt utformat kostnadsansvarför olika trafikslag. Utskottet noterar att det helt saknas enanalys av den föreslagna skattesänkningens miljöeffekter.Med det anförda avstyrker utskottet propositionen.dels att moment 1 och moment 23 i utskottets hemställanbort ha följande lydelse:1. beträffande sänkt skatt på dieselolja, m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:Sk50 och1992/93:Sk51 beslutar avslå proposition 1992/93:192,23. beträffande lagförslag såvitt nu är i frågaatt med anledning av vad utskottet anfört ochhemställtdels gör den ändringen i utskottets förslag till lag omändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användningav vissa oljeprodukter att i 5§ orden ""ersätts med orden "",dels avslår de inledningsvis redovisade (prop. 1992/93:192)förslagen till2. lag om ändring i lagen (1992:1439) om lagerskatt pådieselolja,3. lag om ändring i lagen (1992:1440) om ändring ivägtrafikskattelagen (1988:327),4. lag om ändring i lagen (1992:1442) om ändring i lagen(1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon.2. Sänkta skatter på bilområdet (mom. 9)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrker motionen"bort ha följande lydelse:Den svenska bilindustrin står inför mycket stora svårigheter.Nybilsförsäljningen i har redan halkat ned till50-talssiffror. Som lök på laxen har bensinskatten höjts tillEuropatoppnivå. Därigenom motverkas nybilsförsäljningenytterligare.Svensk Bilindustri har varslat tusentals arbetare ochtjänstemän om avsked. Bland våra verkstadsföretag är detbilindustrin och dess underleverantörer som det går sämst för.För varje anställd på räknar man med att det finnsytterligare tre anställda hos underleverantörer som drabbasvid eventuella friställningar. har flera miljarder iackumulerad förlust. Om inte bilindustrins nedgång motarbetaskan de negativa konsekvenserna bli stora. Förutom attarbetslösheten ökar kommer priset i form av sämre miljö attbli märkbart.För varje ny bil som ersätter en gammal så minskas utsläppenav de skadliga ämnena kväveoxid (NO), kolväten (HC) ochkoloxid (CO) med vid normal drift.Trafiksäkerheten vinner också på att vi får en större andelnya bilar på våra vägar. Nyare bilar är säkrare vid olyckor.Har de dessutom luftkudde blir skillnaden än mer påtaglig.Allt talar för att alla skulle tjäna på attnybilsförsäljningen får ny fart. Och det går att få till stånden sådan utveckling.En stor del av nybilsförsäljningen sker i form avtjänstebilar. Den allmänna beskattningen av tjänstebilar ärför hög såväl för tjänstebilinnehavaren som för företaget. Fören anställd som står i valet och kvalet mellan tjänstebileller privatbil där ersättning utgår för körningen åtföretaget, blir valet alltför ofta privatbilen. Privatbilenhar ofta en hel del år på nacken och är normalt inte utrustadmed den effektiva katalytiska avgasreningen. Miljön ochtrafiksäkerheten blir därmed lidande.Företag får inte lyfta momsen vid inköp av tjänstebilar.Skattesystemet motverkar därigenom aktivt en snabbareförnyelse av bilparken. Och det handlar inte om småpotatis.Med den nuvarande 25-procentiga momsen handlar det om enmerkostnad för företaget på ca för en normalstortjänstebil.Något måste göras för att förbättra nybilsförsäljningen delsför att ge den svenska bilindustrin en skjuts, dels för att fåen bättre miljö och trafiksäkerhet.En sänkning av accisen, dvs. den speciella försäljningsskattenpå just bilar, skulle ge ökad försäljning. I Storbritanniensänkte man skatten på nya bilar två gånger -- imars från till och slopades den helt.Försäljningsökningen blev2,jämfört med . ökadeförsäljningen och med . För attfå en mer utjämnad siffra kan man se på hela fjärde kvartalet1992 då ökningen var 14%.Det går att få fart på nybilsförsäljningen, och det behövertroligen inte bli alltför stora ekonomiska avbräck förstatskassan. Om man klarar att få upp förra årets försäljningmed ytterligare 10000 bilar, skulle intäkterna från moms ochmiljöskatter bli ytterligare ca , jämförtmed prognosen . Accisintäkterna till statskassanskulle minska med ca . Utöver dennaförstärkning av statskassan skulle andelenarbetslöshetsunderstöd, socialbidrag m.m. på grund av färrefriställda bilarbetare minska, med motsvarande positivaekonomiska effekt.Det är hög tid för krafttag i syfte att få fart på en avSveriges viktigaste industrigrenar, bilindustrin. Sänktaskatter kan ge den effekten. Det bör därför enligt utskottetsmening utredas hur beskattningen av bilismen kanändras enligt ovan i syfte att få fart på nybilsförsäljningen.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande sänkta skatter på bilområdetatt med bifall till motion 1992/93:Sk628 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Skatter som motverkar hushållning (mom. 10), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse:Miljöavgifter och -skatter har införts eller finnssedan länge på ett flertal olika områden. Arbetet med attutveckla metodiken hölls samman inom miljöavgiftsutredningen.Några nya studier för att kartlägga principerna behöver därförinte göras. Nya avgifter och skatter kan införas när så bedömslämpligt.Det finns dock skäl att uppmärksamma frågan om ekonomiskastyrmedel mer systematiskt. Skattesystemet skall medverka långsiktigt hållbar utveckling. Endast en översiktligstudie av skattereformens miljöeffekter har gjorts.En systematisk genomgång behöver därför göras för attuppmärksamma skatter m.m. som alldeles uppenbart motverkarhushållning med naturresurser och god miljö, t.ex.förmånsbeskattningen av bilar.Utskottet föreslår att regeringen tillsätter en utredning varsuppdrag bör bli att studera hur utformningen av skattesystemetkan få en än mer miljöanpassad profil.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande skatter som motverkar hushållningatt med bifall till motion 1992/93:Jo630 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.4. Veteranbilar (mom. 13)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Dessa frågor" och slutar med "därför motionerna"bort ha följande lydelse:Upp emot 2 miljoner människor i är intresserade avhobbyfordon i någon form. Alla som håller på med hobbyfordonbör stödjas och uppmuntras i sin hobby. Här frodas kreativitetoch teknisk uppfostran på ett naturligt sätt.Ett problem för dem som sysslar med motorhobby är de skatteroch avgifter som är avsedda för fordon i bruk. Äldre bilar äri och för sig befriade från fordonsskatt men gränsen går vid1950 års modell.Utskottet anser att man bör införa en flytande 30-årsgräns ochatt denna skall gälla generellt. Detta innebär att man tarbort alla skatter och införselavgifter för fordon som är äldreän . När införselavgifterna innebär pålägg påköpeskillingen på 50--är det inte så många som har rådatt ta hem historiskt intressanta fordon.Inom har upprättats en rapport (Ds1993:19) Regler för hobbyfordon med förslag som går i dennariktning. Rapporten är nu föremål för regeringensöverväganden.Utskottet anser att det är viktigt med en skyndsam beredningav de förslag som lagts fram i rapporten och föreslår därföratt ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en rullande 30-årsregel för alla skatter ochinförselavgifter.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande veteranbilaratt med bifall till motionerna 1992/93:Sk621yrkande 2 och 1992/93:Sk655 och med anledning av motion1992/93:Sk621 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en rullande 30-årsgräns,5. Industrins energiskatter (mom. 17), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Ett viktigt" och slutar med "avstyrker motionerna"bort ha följande lydelse:I år sänktes energiskatterna med ca förindustrin och växthusnäringen. Denna skattesänkningfinansieras genom en motsvarande höjning avenergibeskattningen för övriga sektorer.Utskottet anser att en generell skattesänkning för industrinhar flera nackdelar. För det första är träffbilden dålig. Överhälften av nedsättningen (ca ) går tillföretag med låga energikostnader som därför har ett litetbehov av dessa skattelättnader. För det andra ärmiljöstyrningen dålig. Skatteskillnaderna mellan olikabränslen minskar dramatiskt vilket innebär att de ekonomiskaincitamenten för industrin att använda rena bränslenförsvinner. För det tredje är metoden onödigt dyr.Utskottet anser att den generella nedsättningen av industrinsenergiskatter bör ersättas med ett energiskattetak på 0,6%av företagens omsättning. Den statsfinansiella kostnadenreduceras härigenom till ca vilket ger enlångsiktig budgetförstärkning med drygt 2miljarderkronor.Omläggningen innebär inte någon större ökning iskattebelastning för de energikrävande industriföretagen somarbetar under hård internationell konkurrens. med låga energikostnader en mindre kostnadsökning. Idenna grupp finns både företag inom exportsektorn och företagpå hemmamarknaden. Den förra gruppen har fått så kraftigkonkurrensförbättring genom kronans fallande värde att det merän väl uppväger effekterna av en mindre energiskattehöjning.För övriga företag med låga energikostnader uppvägs effekternaflerfaldigt av den arbetsgivaravgiftssänkning som även dessaföretag har erhållit.Sveriges handelspolitiska åtaganden utgör inte något hinderför en omläggning med denna inriktning.Utskottet anser att omläggningen bör genomföras ochtillstyrker därför motion Sk354 yrkande 15. Regeringen böråterkomma med ett skyndsamt förslag.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande industrins energiskatteratt med bifall till motion 1992/93:Sk354 yrkande15 och med avslag på motionerna 1992/93:Sk388 yrkandena 19och 20 och 1992/93:N432 yrkande 5 hos regeringen begär ettskyndsamt förslag till ett nytt energiskattesystem förindustrin i enlighet med vad utskottet anfört.6. Turistindustrins elskatt (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Utskottet är" och slutar med "därför motionen"bort ha följande lydelse:De höga energiskatterna i har gjort det nödvändigt attinföra särskilda skatteregler för den konkurrensutsattaindustrin. Tillverkningsindustrin betalar endast enfjärdedel av koldioxidskatten på bränslen och är helt befriadfrån skatten på elkraft. Detta är nödvändigt om vår industriskall klara den internationella konkurrensen från länder medlägre skatter.Också turistindustrin är utsatt för en hård internationellkonkurrens från länder med lägre skatter. Det är därför heltnaturligt att turistindustrin bör omfattas av denskattebefrielse som gäller för tillverkningsindustrin.Turistindustrin måste få samma villkor som annankonkurrensutsatt industri.