bet · GH01SkU17 · 1993-12-07 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet de förslag som regeringenhar lagt fram i propositionen om vissa fastighetsskattefrågorm.m. och de motioner som väckts med anledning av förslagen.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna.Vid betänkandet har fogats fem reservationer, ett särskiltyttrande samt en meningsyttring. Regeringen () föreslår i proposition1993/94:91 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt.I propositionen föreslås att fastighetsskatten på bostäder ihyreshusenheter sänks från till avtaxeringsvärdet.Vidare föreslås att fastighetsskatten på en hyreshusenhet medbyggnad som innehåller bostäder, efter ansökan av denskattskyldige, skall reduceras om det taxeringsvärde som utgörunderlag för fastighetsskatten har höjts till följd av en om-eller tillbyggnad.Slutligen föreslås också rätt till avdrag för reparations- ochunderhållskostnader hänförliga till större mangårdsbyggnad pålantbruksenhet genom att sådan privatbostadsfastighet eftersärskild framställan räknas som näringsfastighet.De nya reglerna föreslås träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering.LagförslagenDet förslag om en ändring i 46 § 1 mom. kommunalskattelagen(1928:370) som läggs fram i den nu aktuella propositionen börsamordnas med de förslag om ändringar i samma lagrum som läggsfram i proposition 1993/94:50 om fortsatt reformering avföretagsbeskattningen och behandlas därför i skatteutskottetsbetänkande /94:SkU15.Med de ändringar som föranleds av det anförda har lagförslagenföljande lydelse.2.1 Förslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att 5 § kommunalskattelagen (1928:370)skall ha följande lydelse.STÅENDE TEXT se prop. 1993/94:Sk27 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att tillägget till 5 § kommunalskattelagenskall ges den utformning som anförts i motionen.1993/94:Sk28 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den bristande kostnadsneutralitetenmellan yngre och äldre årgångar av lägenheter iflerfamiljshus,2. att avslår regeringens förslag att ge ägarna avstörre mangårdsbyggnader en möjlighet att beskatta dessabyggnader i inkomstslaget näringsverksamhet, som därigenomerhåller avdragsrätt för bl.a. reparations- ochunderhållskostnader på dessa byggnader.1993/94:Sk29 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en proportionering efter kalenderår såvälav underlaget för fastighetsskatt som tillämpade skattesatserför företag med brutet räkenskapsår.1993/94:Sk30 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av skattereglerna ävenför kulturhistoriskt intressanta byggnader och miljöer vidsidan av slott, herresäten och större mangårdsbyggnader.1993/94:Sk31 av i m.fl. (nyd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en frysning av taxeringsvärdena iavvaktan på att dessa kan sänkas,2. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om att värderingsenheten delas in i två enheter, enför påbyggnaden och en för ursprunglig fastighet, och attpåbyggnaden påförs fastighetsskatt i enlighet med annannyproduktion medan ursprungliga värderingsenheten beskattasefter befintliga regler.Yttrande från annat utskottBostadsutskottet har yttrat sig i ärendet. Yttrandet(1993/94:BoU3y) fogas som bilaga till detta betänkande. Sänkt fastighetsskatt för hyreshusI propositionen föreslår regeringen att fastighetsskatten förbostäder i hyreshus sänks från till den nivå som gällerför villor, dvs. Taxeringsvärdet per kvadratmeter ivillor ligger betydligt högre än i hyreshus, och det ärdetta förhållande som är anledningen till att skattesatsernaskiljer sig åt. allmänna fastighetstaxering väntasleda till en bättre överensstämmelse på denna punkt och detfinns därför anledning att nu sänka fastighetsskatten tillsamma nivå som gäller för villor. Härigenom upprätthålls ocksåfortsättningsvis principen om skattemässig neutralitet mellanolika boendeformer.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran motdetta förslag, utan tillstyrker propositionen i denna del.Fastighetsbeskattningens utformningI propositionen tar regeringen upp frågan om kommandeförändringar i fastighetsbeskattningen. Regeringen har idecember 1992 tillkallat en särskild utredare med uppdrag attutreda frågan om beskattning av fastigheter (dir. 1992:111).Huvuduppgiften för utredningen är att på ett grundläggandesätt analysera och beskriva de principiella utgångspunkter sombör gälla för beskattningen av fastigheter och att med ledningav dessa överväganden redovisa vilka förändringar i dennuvarande beskattningen som bör företas. Utredningen skallutgå från de i skattereformen bärande tankegångarna om neutraloch likformig beskattning och behandla samtliga typer avfastigheter. Utredningen behandlar bl.a. frågan om ett systemmed kontinuerlig omräkning av taxeringsvärdena, s.k. rullandefastighetstaxering. Enligt propositionen har regeringen föravsikt att förelägga ett förslag om rullandefastighetstaxering från år 1995.I motion Sk28 yrkande 1 av m.fl. (s) anförmotionärerna att beslut att minska räntebidragenmed --1996 ensidigt drabbar yngrehyreshus, och motionärerna begär ett tillkännagivande om attperioden med skattefrihet bör förlängas för dessa hus.I motion Sk31 yrkande 1 av i m.fl.(nyd) anför motionärerna att fastighetsskatten bör avvecklaspå sikt. Fram till och med bör dock fastighetsskattenenligt motionärerna kunna höjas med motsvarande 1 miljardkronor på villor, fritidshus och lantbruk under förutsättningatt mesta möjliga neutralitet erhålls. De begär etttillkännagivande med detta innehåll.Enligt utskottets mening finns det anledning att avvakta medställningstaganden till frågor som dessa tills resultatetföreligger av det arbete som bedrivs inomFastighetsskatteutredningen. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.I motion Sk29 av m.fl. (s) anförs att reglernaom fastighetsskatt leder till orättvisor för företagare medbrutet räkenskapsår vid ändrade taxeringsvärden ochändringar av skattesatsen. De begär ett tillkännagivande omatt såväl underlaget som skattesatsen bör proportioneras vidbrutet räkenskapsår.I sitt yttrande anför bostadsutskottet att starka skäl talarför en förändring i enlighet med vad motionärerna föreslår.Enligt vad utskottet har erfarit kommerFastighetsskatteutredningen att överväga hur uttaget avfastighetsskatt för företag med brutet räkenskapsår bör varautformat. Enligt utskottets mening bör resultatet avFastighetsskatteutredningens arbete med denna fråga nuavvaktas. Någon åtgärd från sida är inte påkallad,och utskottet avstyrker därför motionen.Reducerad fastighetsskatt vid om- och tillbyggnad av hyreshusRiksdagen har begärt att regeringen lägger framett förslag som innebär att skattebefrielsen för nybyggda huskompletteras med en motsvarande skattebefrielse vid om- ochtillbyggnad (1992/93:SkU33).I propositionen lägger regeringen fram det begärda förslaget.När en om- eller tillbyggnad av ett hyreshus har föranlett enhöjning av husets taxeringsvärde skall en särskildreduceringsfaktor beräknas. Denna motsvarar skillnaden mellandet åsatta taxeringsvärdet och det taxeringsvärde som skulleha bestämts om om- eller tillbyggnaden inte hade genomförts.Vid beräkningen av fastighetsskatt skall taxeringsvärdetminskas med hela reduceringsfaktorn under de första fem årenoch med halva reduceringsfaktorn under de följande fem åren.Av praktiska skäl har vissa begränsningar måst införas. Enförutsättning för reduktionen är därför att kostnaderna förom- eller tillbyggnaden har uppgått till ochatt taxeringsvärdet har höjts med i förhållandetill närmast föregående taxering. Bestämmelserna tillämpas påkostnader som nedlagts efter utgången av år 1992.I motion Sk31 yrkande 2 av i m.fl.(nyd) föreslår motionärerna en annan teknisk utformning somsyftar till att göra det möjligt att ackumulera om- ochtillbyggnader tills den sammanlagda höjningen avtaxeringsvärdet överstiger 20 %.Enligt utskottets bedömning innebär den föreslagna lösningenen rimlig avvägning mellan behovet att snabbt få till ståndskatteregler som inte diskriminerar om- och tillbyggnadsarbeteoch kravet på praktiska och hanterbara skatteregler. En mindrejustering av lagtexten bör dock genomföras i syfte att undvikatolkningsproblem när det gäller samordningen med övriga reglerom skattebefrielse. Med denna justering tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet.Mangårdsbyggnader på lantbrukI propositionen föreslår regeringen att det införs enmöjlighet för ägare av större kulturhistoriskt intressantamangårdsbyggnader på lantbruk att redovisa dessa ijordbruksnäringen. Härigenom blir det möjligt för ägaren attdra av kostnader för underhåll och reparation. Förslagetgäller mangårdsbyggnader som har ett nybyggnadsår före år 1930och en yta om . Någon möjlighet tillkvittning av ett underskott i en sådan fastighet mot inkomstav tjänst skall inte föreligga. Förslaget berör cirka 600fastigheter och skattebortfallet beräknas till högst 15miljoner kr.I motion Sk28 yrkande 2 av m.fl. (s) motsättersig motionärerna förslaget eftersom det enligt motionärerna ipraktiken innebär att avdrag medges för privatalevnadskostnader och dessutom öppnar möjligheter tillskatteplanering.I motion Sk27 av () föreslås att kravetpå visst nybyggnadsår ersätts med en hänvisning till plan- ochbygglagens bestämmelser om byggnader av kulturhistorisktvärde. Härigenom uppnås enligt motionären att ytkravet kansänkas från 400 till 350 kvadratmeter.I motion Sk30 av och (bådac) begärs ett tillkännagivande om att en översyn börgenomföras i syfte att underlätta förvaltningen också av andravärdefulla byggnader på lantbruk än slott och herresäten.I sitt yttrande har bostadsutskottet anslutit sig till detförslag som läggs fram i propositionen. Med hänsyn till attdet är fråga om en schablonartad avgränsning, och då det pålandsbygden kan finnas såväl andra mangårdsbyggnader somövriga byggnader som är av sådant värde att de bör omfattas avavdragsrätten finns det enligt bostadsutskottets meninganledning att överväga behovet av att utsträcka avdragsrättentill att avse också dessa byggnader. Det bör enligtbostadsutskottet ankomma på regeringen att överväga i vilkenutsträckning de uppsatta kriterierna för avdragsrätt kanbehöva ändras eller kompletteras för att syftet att bevara deaktuella byggnaderna skall uppnås. föreslåratt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Enligt skatteutskottets mening har Utredningen omförvaltningen av vissa kulturmiljöer i sitt betänkande Attförvalta kulturmiljöer (SOU 1991:64) visat att slotts- ochherrgårdsmiljöerna i stor utsträckning är hotade och att ettav de främsta hoten mot bevarandet av dessa miljöer är deförändringar som har skett i samband med skattereformen. Detär den schabloniserade beskattningen som ger upphov tillproblem i dessa fall, och det finns därför enligt utskottetsmening skäl att medge en återgång till den beskattning somgällde före skattereformen. Avgränsningen sker genom en enkeloch tydlig regel, och utskottet ser inte heller i övrigt någonanledning till erinran mot förslaget.Även om förslaget är ändamålsenligt utformat och syftet attförbättra förutsättningarna för bevarandet av dessa miljöerkommer att tillgodoses finns det enligt utskottets mening skälatt överväga ytterligare förändringar på detta område.Bostadsutskottet har i sitt yttrande pekat på att det kanfinnas andra byggnader som bör omfattas av avdragsrätten, ochskatteutskottet instämmer i vad bostadsutskottet anfört ombehovet av fortsatta överväganden. En alternativ lösning påproblemet med schablonbeskattningen av stora mangårdsbyggnaderär, enligt vad som anförs i propositionen, att genomföra enmer generell förändring av skattereglerna förmangårdsbyggnader på lantbruk. En sådan lösning skulle ocksåha fördelar ur kulturpolitisk synpunkt genom att bevarandetunderlättas även av andra kulturpolitiskt värdefulla miljöerinom jordbruket än de av slotts- och herrgårdskaraktär.Skatteutskottet anser att det är angeläget att de nu berördafrågorna prövas av regeringen. Det framgår av propositionenatt regeringen är av samma mening. Någon särskild åtgärd frånriksdagens sida behövs därför inte.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motionerna i den mån de inte är tillgodosedda genomvad utskottet anfört. beträffande sänkt fastighetsskatt för hyreshusatt bifaller propositionen i denna del,2. beträffande fastighetsbeskattningens utformningatt avslår motionerna 1993/94:Sk28 yrkande 1 och1993/94:Sk31 yrkande 1,res. 1 (s)res. 2 (nyd)3. beträffande brutet räkenskapsåratt avslår motion 1993/94:Sk29,res. 3 (s)4. beträffande reducerad fastighetsskatt vid om- ochtillbyggnadatt med avslag på motion 1993/94:Sk31 yrkande 2bifaller propositionen i denna del,res. 4 (nyd)5. beträffande mangårdsbyggnader på lantbrukatt med avslag på motionerna 1993/94:Sk27,1993/94:Sk28 yrkande 2 och 1993/94:Sk30 bifallerpropositionen i denna del,res. 5 (s) - delvis6. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt antar de inledningsvis redovisade förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt, med den ändringen att 4 § sista stycketerhåller följande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslagNär en reduceringsfaktor När en reduceringsfaktorhar bestämts skall skatt har bestämts skall skattenligt 3 § första enligt 3 § förstastycket b beräknas på stycket b beräknas påtaxeringsvärdet som där taxeringsvärdet som däravses minskat med avses minskat medreduceringsfaktorn under de reduceringsfaktorn under deförsta fem åren som det första fem åren som dethöjda taxeringsvärdet höjda taxeringsvärdetligger till grund för ligger till grund förfastighetsskatten och minskat fastighetsskatten och minskatmed halva reduceringsfaktorn med halva reduceringsfaktornde därpå följande fem de därpå följande femåren. Har omständighetdet att en reduceringsfaktor inträffat som gör att 3bestämts åsatts § andra stycket ärsådant värdeår att 3 tillämpligt skall vid§ andra stycket är beräkningen avtillämpligt skall vid fastighetsskatten hänsynberäkningen av inte tas tillfastighetsskatten hänsyn reduceringsfaktor sominte tas till tidigare bestämts före det att 3bestämd reduceringsfaktor. § andra stycket blev tillämpligt.res. 5 (s) - delvisStockholm den 7 december 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), AnitaJohansson (s), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Fastighetsbeskattningens utformning (mom. 2), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Den ökning av taxeringsvärdena för hyres- och bostadsrättshussom kan förväntas vid fastighetstaxering gör enjustering av fastighetsskatten nödvändig. Den av regeringenförordade generella sänkningen av fastighetsskattesatsen från2,till måste dock kompletteras med ytterligareåtgärder för vissa årgångar.De bostadspolitiska åtgärder som vidtagits hari mycket stor utsträckning drabbat det yngre bostadsbeståndet.Ett slående exempel på detta är den nedskärning avräntebidragen med ytterligare under åren1994--1996 som regeringen föreslagit och nyligenfattat beslut om. Vad som erfordras är därför inte åtgärdersom ytterligare drabbar de senaste årgångarna av bostäder utanåtgärder som medverkar till en kostnadsutjämning mellan olikaårgångar. Mot denna bakgrund är det enligt skatteutskottetsmening önskvärt att sänkningen av fastighetsskatten kan bidratill en sådan utjämning. Erfarenheterna från den hittillsgenomförda provtaxeringen ger dock vid handen att det kommeratt kvarstå betydande skillnader i skatteuttaget mellan yngreoch äldre hus även efter den nu föreslagna sänkningen avfastighetsskatten. Det innebär att yngre årgångar av bostäder,trots stora skatterabatter, kommer att belastas av ett högreskatteuttag per kvadratmeter jämfört med äldre hus.Mot bakgrund av det nu anförda finns det enligt utskottetsmening skäl att förlänga perioden av skattefrihet för deårgångar som främst drabbas av den extra nedtrappningen avräntebidragen i enlighet med förslaget i motion Sk28. Det börankomma på regeringen att göra de närmare överväganden somerfordras för att råda bot på den bristandekostnadsneutraliteten mellan yngre och äldre årgångar avlägenheter i flerbostadshus.Vad utskottet nu med anledning av motion Sk28 yrkande 1 anförtom kostnadsneutralitet i boendet bör som sin meningge regeringen till känna. Motion Sk31 yrkande 1 avstyrks.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande fastighetsbeskattningens utformningattriksdagen med bifall till motion 1993/94:Sk28 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1993/94:Sk31 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Fastighetsbeskattningens utformning (mom. 2)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:De negativa effekterna av fastighetsskatten är välkända. Beskattningen av fastighetsbeståndet bidrar till atthålla uppe hyrorna och försvåra en rationell och ekonomisktsund fastighetsförvaltning. bör därförfastighetsskatten helt tas bort. Den av regeringen föreslagnasänkningen av fastighetsskatten är därför ett steg i rättriktning. Det är dock bara ett första steg som måste följas avytterligare åtgärder i avvaktan på att fastighetsskatten kanavvecklas.Som ett led i den fortsatta avvecklingen av fastighetsskattenbör redan nu besluta att det aviserade systemet meds.k. rullande fastighetstaxering inte skall införas. Ienlighet med förslaget i motion Sk31 bör taxeringsvärdena istället frysas i avvaktan på att de kan sänkas. Vad utskottetnu med anledning av motionens yrkande 1 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande fastighetsbeskattningens utformningattriksdagen med anledning av motion 1993/94:Sk31 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1993/94:Sk28 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Brutet räkenskapsår (mom. 3), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt vad" och slutar med "därför motionen" bortha följande lydelse:Det bör ankomma på regeringen att skyndsamt vidta de åtgärdersom erfordras för att en proportionering av fastighetsskattenskall kunna tillämpas redan fr.o.m. . anfört bör med anledning av motion Sk29som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande proportionering av fastighetsskattenattriksdagen med anledning av motion 1993/94:Sk29 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Reducerad fastighetsskatt vid om- och tillbyggnad (mom. 4)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Med den utformning fastighetsbeskattningen har i dagomöjliggörs i många fall välmotiverade om- och tillbyggnaderav bostadshus. Starka skäl talar sålunda för att dessa hinderbör undanröjas -- detta i avvaktan på att fastighetsskattenkan avvecklas helt. Även enligt skatteutskottets mening börsålunda fastighetsskatten reduceras vid om- och tillbyggnaderi enlighet med vad regeringen har föreslagit.Den av regeringen föreslagna metoden för reducering avfastighetsskatten i om- och tillbyggnadsfallen innebär bl.a.att mindre och successiva ombyggnader i många fall inte kommeratt få den eftersträvade skattelättnaden. Detta är enligtutskottets mening en brist i förslaget, och regeringen börsnarast återkomma med ett förslag till komplettering somåtgärdar detta problem.Vad utskottet anfört i denna del bör som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande reducerad fastighetsskatt vid om- ochtillbyggnadatt med anledning av motion1993/94:Sk31 yrkande 2 bifaller propositionen i denna del ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Mangårdsbyggnader på lantbruk (mom. 5 och 6), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Enligt skatteutskottets" och på s. 12 slutar med"utskottet anfört" bort ha följande lydelse:Det finns enligt skatteutskottets mening all anledning attvärna om de byggnader i vårt land som har ett kulturhistorisktvärde. Som framhålls i propositionen medverkar ocksåstatsmakterna på många sätt till att göra det möjligt attbevara sådana byggnader. Det sker bl.a. genom skattelättnaderi vissa fall liksom genom direkta bidrag. Trots dessa insatserkan det föreligga ett behov av ytterligare åtgärder för atttrygga såväl enskilda byggnader som byggnadsmiljöer som harkulturhistoriskt värde. En förutsättning är givetvis attåtgärderna ges en sådan utformning att de når sitt avseddasyfte.Den av regeringen förordade avdragsrätten för vissa störremangårdsbyggnader m.m. på landsbygden fyller enligt utskottetsmening inte kraven på ett kulturhistoriskt motiverat stöd. Dekriterier som grundar rätten till avdrag är så schablonartadeatt de närmast är att betrakta som ett allmänt stöd till demsom bor i ett hus som svarar mot dem. Som framhålls i motionSk28 torde avdragsrätten i praktiken närmast komma att bli enskattesubvention till privata levnadskostnader. Konstruktionenav avdraget är dessutom sådan att den sätter väsentliga delarav skattereformen ur spel som utrymme lämnas förökad skatteplanering.De invändningar som enligt utskottets mening kan riktas motden av regeringen föreslagna avdragsrätten gäller i än högregrad de i motionerna Sk27 och Sk30 framförda förslagen. Dekulturhistoriska motiven har här fått en helt undanskymd roll.I dessa fall synes avdragsrätten syfta till att ge ettgenerellt stöd till alla dem som bor i en mangårdsbyggnad påen jordbruksfastighet. Att på detta sätt helt urholkaskattereformen för vissa grupper är naturligtvis inteacceptabelt.Med bifall till förslaget i motion Sk28 yrkande 2 avstyrkerutskottet regeringens förslag till avdragsrätt för vissareparationer m.m. liksom förslagen i motionerna Sk27 och Sk30.dels att moment 5 och moment 6 i motsvarande del iutskottets hemställan bort ha följande lydelse:5. beträffande mangårdsbyggnader på lantbrukattriksdagen med bifall till motion 1993/94:Sk28 yrkande 2 ochmed avslag på motionerna 1993/94:Sk27 och 1993/94:Sk30 avslårpropositionen i denna del,6. beträffande lagförslagen såvitt avser mangårdsbyggnaderpå lantbrukatt till följd av vad utskottet ovananfört och hemställt avslår det i propositionen redovisadeförslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370).Särskilt yttrandeMangårdsbyggnader på lantbruk (mom. 5)(nyd) anför:Skattereformens schablonbeskattning av bostäder på landet hargjort att det knappast är möjligt för en lantbrukare attsörja för ett tillfredsställande underhåll av sin bostad. Vihar påtalat detta missförhållande och har framhållit att detidigare reglerna bör återinföras, åtminstone i fråga omkulturbyggnader. Vi ser med tillfredsställelse att regeringennu lägger ett sådant förslag.Enligt vår mening bör schablonbeskattningen av bostäder pålantbruk slopas helt. I bostadsutskottets yttrande framhållsatt det finns anledning att överväga behovet att utsträckaavdragsrätten för att syftet att bevara kulturhistorisktvärdefulla byggnader skall nås.