bet · GG01BoU17 · 1993-04-01 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i regeringensbudgetproposition om anslag till länsstyrelserna m.m. samt enredovisning av inriktningen av länsstyrelsernas verksamhet.Dessutom behandlas under allmänna motionstiden väckta motionerom länsstyrelserna, den regionala indelningen m.m. Förslaget omverksamhetsinriktningen vid länsstyrelserna godkänns.Regeringens förslag till länsstyrelseanslag tillstyrks. Samtligai betänkandet behandlade motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats en reservation (s) samt enmeningsyttring av suppleant (v).TRETTONDE HUVUDTITELN Regeringen har i proposition 1992/93:100 bilaga 14() föreslagit att riksdagen1. godkänner den inriktning av länsstyrelsernas verksamhet somförordats i propositionen under ,2. till Länsstyrelserna m.m. för /94 anvisarett ramanslag på 1 . I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1993väckta motionerna1992/93:Bo301 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom läns- och landstingsindelningen i Skåne.1992/93:Bo302 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en successiv avveckling av länsstyrelserna.1992/93:Bo303 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en regional myndighet med ansvar förmiljö- och näringsfrågor inom jord- och skogsbruket.1992/93:Bo304 av m.fl. (m, s, fp, c, kds)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fördelning av anslag tillstatliga regionala myndigheter med automatiskt hänsynstagandetill förändringar av befolkningen i betjäningsområdet.1992/93:Bo305 av Per m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dimensioneringen och fördelningen avresurserna m.m. hos länsstyrelserna i och Malmöhuslän för att klara de planerings- och andra administrativauppgifter som förestår med hänsyn till förestående upprustningav infrastrukturen i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en strukturplan för ,3. att hos regeringen begär förslag till ändring iregelsystemet för lekmannastyrelsen i så attledamöterna kan initiera ärenden i enlighet med vad som anförtsi motionen.1992/93:Bo306 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bildandet av regionala resurscentra förkvinnor.1992/93:Bo307 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tilläggsdirektiv tillRegionberedningen angående socken- och landskapsindelning föratt möjliggöra framtida forskning.1992/93:Bo308 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en västsvensk region.1992/93:Bo309 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bildande av ett regionalt kvinnligtresurscentrum i Jönköping.1992/93:A267 av m.fl. (s) vari yrkas22. att beslutar om inrättande av ettkunskapscentrum för kvinnligt företagande vid varje länsstyrelseenligt vad som anförts i motionen.1992/93:A401 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelning av medel inom länsstyrelsernasregionalekonomiska ram för särskilda satsningar på kvinnorsutbildning och arbetsmarknad.1992/93:A810 av m.fl. (s) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala/länsvisa resurscentra.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om länsstyrelsernas handläggning av kvinnligtföretagande.1992/93:Fi213 av m.fl. (v) vari yrkas7. att till Länsstyrelserna för /94anslår mindre än vad regeringen föreslagit enligtvad i motionen anförts om utvecklingen mot regionala parlament.1992/93:K502 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida regionala indelningen.YttrandenBostadsutskottet har berett justitie-, lag-, försvars-,social-, kultur-, utbildnings-, trafik-, jordbruks-, närings-och arbetsmarknadsutskotten tillfälle att yttra sig överförslagen i budgetpropositionen om länsstyrelserna jämte vissamotioner. Yttranden har avgivits av försvars-, kultur-,jordbruks- och arbetsmarknadsutskotten. Dessa yttranden har sombilagor fogats till detta betänkande. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande förslag ibudgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 14 s. 32--78) omanslag till länsstyrelserna m.m. samt en redovisning avinriktningen av länsstyrelsernas verksamhet. Dessutom behandlasunder allmänna motionstiden väckta motioner om länsstyrelsernaoch den regionala indelningen m.m.Riksdagen fattade beslut om en ny statlig regionalförvaltning -- den s.k. samordnade länsförvaltningen (se1989/90:BoU4, BoU9). Reformen genomfördes dåockså en ny länsstyrelseinstruktion (1990:1510) trädde i kraft.Omfattningen av länsstyrelsernas verksamhet är emellertidföremål för en fortgående omprövning. Exempelvis ficklänsstyrelserna fr.o.m. nya uppgifter inomkonkurrensområdet. Länsstyrelserna svarar bl.a. för frågorom regionala utvecklingsinsatser, näringslivsutveckling,främjande av konkurrensen, kommunikationer, utbildning,lantbruk, rennäring, fiske, livsmedelskontroll och djurskydd,hälsoskydd, miljö- och kulturmiljövård, planväsende ochhushållning med naturresurserna, naturvård, social omvårdnad,civil beredskap och fredsräddningstjänst samt polisverksamhet.Ytterligare förändringar avseende länsstyrelsernasverksamhetsområde har aktualiserats. Inom riksdagenbereds f.n. regeringens proposition 1992/93:172 med förslag ombl.a. den regionala administrationen av statens stöd förbostadsfinansiering. I propositionen föreslås bl.a. attlänsbostadsnämnderna läggs ned och att uppgifterna i ställetläggs över på länsstyrelserna. Även på andra områden kan enligtbudgetpropositionen en utvidgning av länsstyrelsernasansvarsområde komma att aktualiseras under detta år.Länsförvaltningsreformen har således medfört omfattandeförändringar. har emellertid diskussionerförts om behovet av ännu mer långtgående förändringar i denoffentliga verksamhetens regionala uppbyggnad. Två utredningar-- och -- avgav underförra året sina betänkanden i frågor om bl.a. länsindelning ochfördelning av arbetsuppgifter mellan central, regional och lokalnivå. presenterade i sitt betänkande (SOU1992:63) en analys av tre alternativ för uppbyggnaden av denoffentliga verksamheten. I utredningen anförs att övervägandeskäl talar för att det nu är dags att se över länsindelningen.Utredaren förordar ett fortsatt beredningsarbete som siktar insig på en indelning av landet i 8--12 regioner.Samtidigt med presenterades betänkandetVästsverige -- region i utveckling (SOU 1992:66). I betänkandetföreslås att kommunerna och landstingen i bildar ettregionförbund med ansvar för den övergripande planeringenavseende näringslivsutveckling, kommunikationer, högreutbildning och forskning, kultur, miljö, marknadsföring ochinternationell samverkan.På förslag av civilministern beslöt regeringen den 27 augusti1992 att tillkalla en beredning -- Regionberedningen -- meduppgift att utforma förslag om den offentliga verksamhetensuppbyggnad och indelning på regional nivå på grundval av deanalyser som gjorts av och övrigt aktuelltutredningsmaterial. Beredningen har parlamentarisksammansättning.I Regionberedningens uppdrag ingår att överväga enframställning om försöksverksamhet med ändrad regionaluppgiftshantering i . Vidare har regeringen genom ettbeslut överlämnat Västsverigeutredningensbetänkande och remissyttranden över utredningen tillRegionberedningen för fortsatta överväganden. Enligtregeringsbeslutet bör beredningen redovisa sina övervägandenavseende Västsverigefrågan och frågan om en försöksverksamhet iSkåne . I övriga frågor bör beredningenenligt sina direktiv redovisa resultatet av sitt arbete senastden 1 mars 1994.Inriktningen av länsstyrelsernas verksamhetLänsstyrelserna har varit föremål för enfördjupad verksamhetsprövning i enlighet med den nyabudgetprocessen. Verksamhetsprövningen avses ligga till grundför den övergripande styrningen av länsstyrelsernas verksamhetunder planeringsperioden /94--1994/95. Som grund förprövningen har funnits en särskild rapport och en fördjupadanslagsframställning från varje länsstyrelse. Slutsatserna avregeringens prövning av länsstyrelsernas verksamhet redovisas ibudgetpropositionen (bil. 14 s. 37--78). Redovisningen avserbåde verksamheten inom olika sakområden och merövergripande frågor. Regeringen hemställer att skallgodkänna den inriktning av länsstyrelsernas verksamhet somförordas under rubriken i respektive avsnitt.Enligt redovisningen i budgetpropositionen bör de övergripandemålen för länsstyrelserna ligga fast. Länsstyrelsernashuvuduppgifter är att fullfölja de nationella målen, att främjalänets utveckling och att bedriva en effektiv förvaltning. Underden kommande tvåårsperioden föreslås länsstyrelserna koncentrerasina övergripande utvecklingsinsatser till att:inom sina verksamhetsområden utveckla formerna för uppföljningoch utvärdering av den nationella politikens genomslag,ytterligare utveckla sitt tvärsektoriella arbetssätt,ytterligare utveckla sitt arbete med förvaltningsärenden såatt det sker på ett rättssäkert, effektivt och serviceinriktatsätt samt med en tydlig koppling till de nationella målen inomolika samhällsektorer.Efter redovisningen av regeringens syn på de övergripandemålen för länsstyrelsernas verksamhet följer ibudgetpropositionen en omfattande genomgång av i princip allasakområden som länstyrelserna har uppgifter inom, samt enredovisning av vissa organisatoriska och administrativa frågor.Denna genomgång skall här inte återges, utan utskottetkonstaterar endast att redovisningen i huvudsak kan ses som enuppsummering av den verksamhetsinriktning som följer av beslutfattade inom länsförvaltningsreformens ram. tari sina överväganden om inriktningen av länsstyrelsernasverksamhet främst upp frågor som diskuteras i yttranden sommed anledning av budgetpropositionen och motioner i den aktuellafrågan avgivits från andra utskott.Bostadsutskottet vill inledningsvis uttrycka sin uppskattningöver den samlade redovisning av länsstyrelsernas verksamhet somåterfinns i budgetpropositionen. För länsstyrelsernas funktionsom självständig myndigheter är det givetvis av betydelse attsambanden mellan verksamhetens olika delar understryks. Det ärockså av värde att en verksamhet som genomgår så storaförändringar som varit fallet inom länsstyrelserna under desenaste åren, med jämna mellanrum blir föremål för enuppsummerande genomgång och analys. Redovisningen ibudgetpropositionen torde därvidlag kunna fylla en funktion bådesom ett underlag för länsstyrelsernas interna arbete och som enredovisning för beslutsfattare på olika nivåer.Redovisningen inom flertalet sakområden som tas upp ibudgetpropositionen har underställts de utskott som berederfrågor inom resp. samhällsområde. Av de nio utskott som berettstillfälle att yttra sig har fyra avgivit yttrande tillbostadsutskottet. Vad gäller de inkomna yttrandena återgerutskottet nedan kortfattat synpunkterna från resp. utskott.Jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande (1992/93:JoU3y)dels redovisningen i budgetpropositionen avseende frågor som rörareella näringar, veterinära frågor, djurskydd samt miljö- ochnaturvård, dels förslag i motion Bo303 (s) om samlat ansvar påregional nivå för de areella näringarna. Enligt vad som anförs idenna motion bör till en regional statlig myndighet förasarbetsuppgifter från och länsstyrelsenslantbruksfunktion. Ett alternativt sätt att åstadkomma ensamordning beträffande miljö- och näringsfrågor inom de areellanäringarna är enligt motionärerna att föra skogsvårdsstyrelsensuppgifter till länsstyrelsen.Jordbruksutskottet framhåller i sitt yttrandelänsstyrelseorganisationens ansvar för en ändamålsenligmarkanvändning i länet med beaktande av de mål som statsmakternaställt upp och anför vidare:För att kunna uppfylla ansvaret krävs både helhetssyn ochkunnande. Behovet av samordnade och enhetliga lösningar är stortnär det gäller t.ex. frågor om lantbruk ochlandsbygdsutveckling, omställning av jordbruksmark,landskapsvård samt miljö- och regionalpolitiska insatser.Utskottet vill därför peka på de förbättrade möjligheterna tillsamordnade och effektiva insatser inom berördaverksamhetsområden som följer av omorganisationen av denstatliga regionala förvaltningen. Som framhålls i propositionenblir dessutom länsstyrelsernas uppgift alltmer att följa upp ochutvärdera politikens genomslag. Länsstyrelsernas verksamhetförskjuts därmed från traditionell myndighetsutövning till meraav en stödjande funktion baserad på kunskap. Med det anfördaföreslår jordbruksutskottet att propositionen lämnas utanerinran i berörda delar.Vad gäller förslaget i motion Bo303 (s) erinrarjordbruksutskottet även om att förslag om den framtidaskogspolitiken behandlas av (prop.1992/93:226) och att de organisatoriska frågorna omfattas avRegionberedningens arbete. I avvaktan på resultatet av denfortsatta beredningen i dessa frågor anser jordbruksutskottetatt motion Bo303 (s) bör lämnas utan någon vidareåtgärd.Bostadsutskottet delar jordbruksutskottets uppfattning vadgäller länsstyrelsernas uppgifter inom de areella näringarnam.m. Propositionen bör således i berörda delar godkännas ochmotion Bo303 (s) avstyrkas.Arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig (1992/93:AU3y) överavsnittet "Regional ekonomi och näringslivsutveckling" ipropositionen samt över vissa motioner om stöd till kvinnligtföretagande. Utskottet föreslår vad gäller det aktuellaavsnittet i propositionen att bör godkänna denföreslagna inriktningen av länsstyrelsernas arbete.Bostadsutskottet har inte skäl att göra någon annan bedömningän arbetsmarknadsutskottet i den aktuella frågan. Huvuddelen avarbetsmarknadsutskottets yttrande ägnas motionsförslagen om stödtill kvinnligt företagande. I denna fråga återkommer utskottetnedan.Kulturutskottes yttrande (1992/93:KrU7y) avser det avsnitt ibudgetpropositionen som rör länsstyrelsernas uppgifter påkulturmiljövårdens område. I yttrandet konstaterar utskottet attden verksamhetsinriktning som länsstyrelserna föreslås få står iöverensstämmelse med de övergripande uppgifterna för denstatliga kulturmiljövården och tillstyrker propositionen iaktuell del. I övrigt erinrar kulturutskottet bl.a. om följdenav att vissa arbetsuppgifter föreslås delegeras frånRiksantikvarieämbetet till länsstyrelserna. Detta anses ledatill att länsstyrelserna kommer att få bättre möjligheter att taett samlat ansvar för kulturmiljövården i länet. uppfattning är det angeläget att den planeradedelegeringen av ansvar och resurser till länsstyrelserna följsupp av en årlig resultatredovisning och inrapportering tillRiksantikvarieämbetet.Avslutningsvis i kulturutskottets yttrande framhålls vad som ipropositionen anförts om att länsstyrelserna bör beaktamöjligheterna att göra prioriteringar av arbetsinsatser tillkulturmiljövårdens fördel.Bostadsutskottet instämmer med vad i propositionen och i detaktuella yttrandet anförts om att det är angeläget att beaktamöjligheterna till insatser för bl.a. vård av byggnader ochfornlämningar. Vad gäller frågan om samspelet mellanlänsstyrelserna och den centrala myndigheten inomkulturmiljövården som diskuteras i yttrandet, får detförutsättas att erforderliga kontakter upprätthålls i syfte attbibehålla ett fungerande samspel inom detta område.I sitt yttrande (1992/93:FöU6y) över vad som ibudgetpropositionen anförts om länsstyrelsernas uppgifteravseende civil beredskap och räddningstjänst framhållerförsvarsutskottet inledningsvis att länsstyrelserna har enmycket viktig roll inom totalförsvaret. anför:Utskottet anser att regeringens förslag till inriktning avlänsstyrelsernas verksamhet inom området civil beredskap ochräddningstjänst överensstämmer med försvarsbeslut. Medhänsyn till att dessa uppgifter bör fullgöras med rimlig grad avsäkerhet anser utskottet att vad som anförts om kompetensbristoch bristande balans mellan uppgifter och resurser inomlänsstyrelserna är klart oroande.Försvarsutskottet hänvisar till de problem som man anser haruppstått till följd av minskade resurser inom länsstyrelsernaför arbetsuppgifter inom området civil beredskap ochräddnigstjänst och anför vidare:Uppgifterna för länsstyrelserna enligt försvarsbeslutoch de minskade resurserna för beredning av frågor rörande civilberedskap och räddningstjänst på länsstyrelserna kräver enligtutskottet att kraftfulla åtgärder vidtas för att motverka denbristande balansen. Området civil beredskap och räddningstjänstinom länsstyrelserna bör ges högre prioritet än och enhäremot svarande resurstilldelning. Utskottet anser vidare attåtgärder bör vidtas för att förbättra länsstyrelsernas kompetensinom området i fråga.Enligt bostadsutskottets uppfattning är det givetvisallvarligt om viktiga uppgifter inom länsstyrelsernasansvarsområde inte kan lösas tillfredsställande på grund avbrister i kompetens eller resurser. Som framgått av bl.a.kulturutskottets yttrande måste arbetsuppgifterna inom fler avlänsstyrelsernas ansvarsområden lösas med knappa resurser. Detfår emellertid förutsättas att de av försvarsutskottet påtaladeförhållandena är uppmärksammade på såväl central nivå som inomresp. Möjligheter till prioriteringar ocheffektiviseringar till förmån för ökade satsningar på eftersattaområden bör givetvis tas till vara. Enligt redovisningen ibudgetpropositionen planeras f.n. på det aktuella området enöverföring av uppgifter och ansvar från länsstyrelserna tillkommunerna. förutsätter att resursfrågor kommeratt aktualiseras även i detta sammanhang.Som framgått av de ovan redovisade yttrandena finns ingainvändningar mot de i budgetpropositionen presenteradeslutsatserna om verksamhetsinriktningen vid länsstyrelserna påde aktuella områdena. Dock framhålls en viss oro för bristanderesurser på vissa områden.Bostadsutskottet har inte några erinringar mot de slutsatsersom civilministern redovisar som resultat av den fördjupadeverksamhetsprövningen. Slutsatserna avseende såväl de olikasakområdena som mer övergripande frågor torde ligga väl i linjemed den verksamhetsinriktning som följer av besluten omlänsförvaltningsreformen och därefter fattade beslut inom olikaområden.Med hänvisning till vad som ovan anförts anserbostadsutskottet att bör godkänna den ibudgetpropositionen förordade inriktningen av länsstyrelsernasverksamhet för den närmaste tvåårsperioden. Utskottetförutsätter dock att förslag om ändrad inriktning under dennaperiod underställs på det sätt som varitbrukligt. Motion Bo303 (s) med förslag om en ny regionalmyndighet med ansvar för de areella näringarna avstyrks avutskottet.Stöd till kvinnligt företagandeUnder årets allmänna motionstid har ett antal motioner väcktsmed förslag om särskilda satsningar vid länsstyrelserna för attstödja kvinnligt företagande. har yttratsig över dessa motioner.I motionerna A267 (s) yrkande 22, A401 (s), A810 (s) yrkande14, A811 (c) yrkande 18 och Bo306 (s) förespråkas särskildasatsningar för att stödja kvinnligt företagande, varvid ettsärskilt resurscentrum eller liknande för kvinnor föreslåsinrättas vid varje länsstyrelse. I motion Bo309 (kds) föreslåsatt ett sådant centrum inrättas vid i Jönköpingslän.I motion A267 (s) hänvisas till de olika förslag om åtgärdertill stöd för kvinnligt företagande som Närings- ochteknikutvecklingsverket () har utarbetat och presenterat ien rapport till regeringen. I avvaktan på ett samlat grepp omdessa förslag anser motionärerna att ett börinrättas vid varje länsstyrelse.Även motionärerna i motion A811 (c) pekar på de förslag tillåtgärder som presenterats av och anser att de omedelbartbör beredas och genomföras. Länsstyrelserna som administrerardet regionalpolitiska stödet bör beakta behovet av särskildamottagningsenheter för kvinnor som vill bli egna företagare.Enligt vad som föreslås i motion A810 (s) bör medel förresurscentra för kvinnor öronmärkas i länsanslagen.I motionerna Bo306 (s) och Bo309 (kds) hänvisas till olikakvinnoprojekt som med framgång bedrivits med projektmedel iUppsala resp. och . Det finns enligtdessa motionärer anledning att stimulera övergången tillpermanenta resurscentra. För detta behövs särskilda, riktademedel till länsstyrelserna. I motion Bo309 (s) framhålls attfinansieringen av en grundplåt till ett resurscentrum kan skeinom ramen för anslaget till länsstyrelserna.Även motion A401 (s) tar upp möjligheten att avregionalekonomiska medel satsa särskilt på kvinnors utbildningoch arbetsmarknad. Motionärerna framhåller olika projekt sombedrivits inom Bergslagsområdet. Det är enligt motionärernanödvändigt att länsstyrelserna avsätter särskilda medel förfortsatta satsningar på kvinnor.I sitt yttrande över de aktuella motionerna framhållerarbetsmarknadsutskottet att man undersenare år har behandlat frågor som rör kvinnors företagande.Senast i höstas i betänkandet 1992/93:AU1 underströk utskottetbetydelsen av kvinnors företagande och beskrev flera åtgärdersom vidtagits för att öka kvinnornas möjligheter tillföretagande. Bl.a. hänvisades till det uppdrag som regeringengett att tillsammans med berörda myndigheter och organsammanställa ett informationsmaterial riktat till kvinnligaföretagare. Vad gäller detta uppdrag anförarbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande:NUTEK:s uppdrag har resulterat i en rapporttill regeringen. I rapporten har lagt fram ett förslagtill program för kvinnligt företagande. Förslagen berörområdena rådgivning, ekonomiskt stöd, utbildning, nätverk ochforskning. I fråga om rådgivning konstaterar att bara varsjätte nyföretagare är kvinna men utgår från att antaletkvinnliga företagare kan öka väsentligt om den grundlägganderådgivningen på området byggs ut. Bl.a. föreslås att viss del avlänsstyrelsernas projektmedel används till att anställa enkvinnlig affärsrådgivare för kvinnliga företagare/nystartare ivarje kommun. En sådan rådgivare bör ta ansvar även förexempelvis utbildningar. I varje län bör dessutom en mentorpoolinrättas för att ge de kvinnliga företagarna ett "bollplank" förfortlöpande idé- och problemdiskussioner.Regeringen har beslutat att ge iuppdrag att genomföra ett handlingsprogram som skall främjakvinnligt företagande i det regionalpolitiska stödområdet.Programmet har sin bakgrund i den analys av möjligheter ochhinder för kvinnors företagande som redovisat i nyssnämndarapport. I uppdraget ingår att skall verka för attrådgivning lämnas av kommuner och regionala utvecklingsfonderm.fl. till kvinnor som vill starta företag. Olika medel fårprövas för att underlätta och stimulera kvinnors företagande.Den föreslagna verksamheten skall pågå . Förgenomförandet av programmet har beslutats om en ökning avNUTEK:s medelsram med 20 miljoner kronor.Enligt vad arbetsmarknadsutskottet vidare anför är detgivetvis viktigt att på allt sätt stödja kvinnors företagandegenom rådgivning och utbildning m.m. Det finns enligt utskottetgoda skäl att anta att den aktuella frågan om kvinnligtföretagande av olika anledningar ännu inte har fått tillräckliguppmärksamhet inom ramen för ordinarieverksamhet. anser dock att det i förstahand är varje länsstyrelses ensak att bedöma om ett särskiltorgan skall tillskapas för ändamålet eller om en verksamhet somövergår till att bli permanent skall kunna integreras i denordinarie verksamheten.Arbetsmarknadsutskottet anför avslutningsvis att man böravvakta resultatet av den programverksamhet som skall inledas avNUTEK innan man tar ställning till formerna för rådgivning tilloch utbildning av kvinnor som vill starta företag. Mot dennabakgrund föreslås de aktuella motionerna avstyrkas.Bostadsutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning omvikten av att på olika sätt ge stöd till kvinnligtföretagande. Insatser från länsstyrelsernas sida på dettaområde torde också ligga väl i linje med denverksamhetsinriktning som i propositionen anges för bl.a.områdena regional ekonomi och näringslivsutveckling.