bet · GH01TU9 · 1993-12-08 00:00:00 — Av utredningen framgick enligtutskottet att förutsättningarna för statsmakternas kontroll,insyn och styrning ändrar karaktär vid en bolagisering och attdet politiska inflytandet i vissa avseenden begränsas.Konstitutionsutskottet konstaterade vidare att expertgruppenhade kommit till slutsatsen att det från konstitutionellautgångspunkter inte fanns några hinder för en bolagisering.Utskottet instämde i detta men beklagade att redovisningen ipropositionen av de principiella skillnaderna mellanassociationsformerna liksom av de alternativa vägar som stårtill buds för att säkerställa att olika politiskt angelägnahänsyn beaktas vid en bolagisering var summariskt utformad.Emellertid framkom enligt utskottet ingenting i redovisningen avTeleverkets förändrade verksamhetsform som motsadeexpertgruppens generella slutsats.I en avvikande mening anförde konstitutionsutskottetssocialdemokratiska ledamöter kritik mot propositionen. Deanförde till en början att en förändring av televerksamheten ienlighet med regeringens förslag har stor betydelse förkonstitutionella frågor som rör medborgarnas rätt till insyn ochhandhavandet av den statliga förmögenheten. De menade attregeringen trots en omfångsrik proposition inte hade kunnatprestera ett acceptabelt beslutsunderlag.Kritiken gällde också ärendets handläggning. Någraparlamentariska överväganden av de konstitutionella aspekternapå en bolagisering av affärsverken, i enlighet med Riksdagensrevisorers begäran, hade enligt de socialdemokratiskaledamöterna inte ägt rum. De pekade på att expertgruppens tunnapromemoria som utgjort underlag för regeringens övervägandeninte hade blivit föremål för sedvanlig remissbehandling. Vidareanmärkte de att propositionen saknade ordentligakonsekvensanalyser, trots att vid olikatillfällen framhållit det nödvändiga i att sådana analyserpresenteras. De anförde att det av propositionen borde haframgått utförligt vilka konsekvenserna blir av att verksamhet,som bedrivs i affärsverksform, överflyttas till bolagsform.De socialdemokratiska ledamöterna anförde vidare attbolagiseringen av innebär atttryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingarsoffentlighet inte längre blir tillämpliga och att den kontrollsom utövas av JO, JK och RRV endast ersätts av den kontroll somutövas av de på bolagsstämman valda revisorerna. Detta ansåg deinte vara tillräckligt.Enligt de socialdemokratiska ledamöterna motsvaradepropositionen inte de krav som hadeställt på att regeringen noga ska beakta och redovisa dekonstitutionella frågorna vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken. De fann att den ipropositionen centrala slutsatsen att så långt det ärmöjligt bör verka under samma förutsättningar som icke statligtägda aktiebolag var dåligt underbyggd. De menade att de närmarevillkor genom vilka skall utöva kontroll enligttelelagen var otillfredsställande belysta och att denuppföljning som äger rum i form av ett statligt aktiebolagsårliga redovisning till har ett begränsat värde.De socialdemokratiska ledamöterna fann att propositionen varbehäftad med så många brister och oklarheter att den inte kundebifallas i berörda delar. De ansåg att regeringen bordetillsätta en parlamentarisk kommitté för att ta fram ettfullgott underlag till de viktiga konstitutionella frågor somärendet aktualiserade.Konstitutitionsutskottets bedömning i det nu aktuella ärendetDetta ärende har stora likheter med det ärende om bolagiseringav som utskottet yttrade sig i under föregåenderiksmöte. kan konstatera att regeringensförslag fullföljer den strategi att överföra Postverketsverksamhet i bolagsform som har godkänt. mening förekommer inte heller i det nu aktuellaärendet några konstitutionella hinder mot en bolagisering.Utskottet har således inga erinringar mot regeringens förslagoch avstyrker därför motionerna T21 och T25 samt det i motionT24 framförda yrkandet om avslag på förslaget om bolagisering avPostverket.Som framgår av det föregående förekommer uttrycket"postverket" i både tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Frågan om en redaktionell ändring igrundlagarna med anledning av förslaget om bolagiseringen avPostverket bör kunna tas upp på initiativ av utskottet i sambandmed beredningen i utskottet av de grundlagsförslag som beräknasbli lämnade i december 1993.I föreskriften i 19 § 3 i regeringens förslag till postlagom tystnadsplikt bör hänvisningen till utformasså att den inte bara avser kvarhållande av försändelser utanockså beslag av försändelser. Utskottet föreslår attföreskriften får följande lydelse: "3. uppgift som hänför sigtill åtgärd att kvarhålla eller beslagta försändelser enligtbestämmelserna i 27 kap. "Datalagens (1973:289) regler om förande av personregister påADB-medium gäller för såväl som det nya postbolaget.Den i motion T27 väckta frågan om vilka uppgifter frånflyttningsanmälningar som får registreras får således avgörasmed ledning av datalagen. Motionen tar också upp frågorna omförsäljning av personuppgifter och folkbokföringens behov avuppgifter från postbolaget. Lagens bestämmelse om förbud attutan tillstånd i lag, förordning eller särskilt regeringsbeslutsälja uppgifter ur personregister utan medgivande av denregistrerade riktar sig dock bara mot myndigheter och kansåledes inte tillämpas på det nya postbolaget. Föreskrifter omskyldighet för bolaget att lämna uppgifter tillfolkbokföringsregister måste meddelas genom lag. En alternativväg att gå när det gäller att reglera försäljning ochuppgiftslämnande till folkbokföringsregister kan, som anförs imotion T27, vara att träffa avtal med det nya bolaget. Utskottetutgår från att regeringen följer frågorna med beaktande avintegritetsskyddsintressena. Något tillkännagivande medanledning av motionen är därför inte erforderligt. Motionenavstyrks.Några motioner tar upp det förhållandet att bolagiseringenav medför att postbefordran av tidningar beläggs medmervärdesskatt. Som anförs i motion T23 kan detta i vissa fallfå konsekvenser som motverkar syftet med det statligapresstödet. Regeringen har beslutat att en utredningskall tillkallas för att undersöka behovet av direkta ochindirekta statliga stödåtgärder till dagspressen. Frågorna ommervärdesskatt ingår i utredningens arbete. Intill dess attställning tas på grundval av förslag från utredningen bör, somanförs i motionen, någon form av övergångsreglering införas närdet gäller avgifterna för befordran av de tidningar som drabbasav kostnadshöjningar till följd av mervärdesskattepåslaget.Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkersåledes motion T23.Stockholm den 18 november 1993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), (), (), (),(nyd), (m), LisbethStaaf-Igelström (s), (), (),von der Esch (m), () och IngelaMårtensson (fp).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Fråga om avslag på propositionenThage G , , , , , () och UllaPettersson (alla s) anser att den del av utskottets yttrandesom har tagits in under rubriken i det nu aktuella ärendet bort ha följande lydelse:Liksom i fråga om förändringen av televerksamheten har enbolagisering av stor betydelse för konstitutionellafrågor som rör medborgarnas rätt till insyn och hur den statligaförmögenheten skall handhas. Som framgått av det föregående harkonstitutionsutskottet krävt att regeringen noga skall beaktaoch redovisa de konstitutionella frågorna vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken. Den nu aktuellapropositionen uppfyller inte detta krav utan företer mångaallvarliga brister.Till en början vill utskottet peka på att propositionen integrundas på några parlamentariska överväganden om dekonstitutionella aspekterna av en bolagisering av affärsverken.Propositionen innehåller inte heller några ordentligakonsekvensanalyser trots att vid olikatillfällen har framhållit att sådana analyser behövs i deförslag som regeringen förelägger . Det saknas sålundaen utförlig redovisning av vilka följderna blir då verksamheteni ett affärsverk förs över till ett bolag. Exempel på sådanaföljder ges i en del av de motioner som har väckts med anledningav propositionen. Så berör några av dem det förhållandet attbolagiseringen av medför att postbefordran avtidningar beläggs med mervärdesskatt. Som anförs i motion T23kan detta i vissa fall få konsekvenser som motverkar syftet meddet statliga presstödet. I motion T27 väcks frågor om vilkapersonuppgifter som det nya bolaget får föra på ADB-medium,försäljning av sådana uppgifter och om folkbokföringens behov avnya adressuppgifter från posten. Det rör sig här om uppgifter omett mycket stort antal människor. Redan detta ger upphov tillvissa integritetsskyddsfrågor som får en särskild betydelse viden bolagisering av verksamheten. Propositionen förbigåremellertid dessa frågor.Den i propositionen centrala slutsatsen att sålångt det är möjligt bör verka under samma förutsättningar somicke statligt ägda aktiebolag är dåligt underbyggd.Den föreslagna bolagiseringen av innebär atttryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingarsoffentlighet endast blir tillämpliga på de mycket begränsadeområden där bolaget får myndighetsuppgifter. JO och JK har intelängre någon tillsyn. Den kontroll som utövas av de påbolagsstämman valda revisorerna är enligt utskottets mening intetillräcklig. Detsamma gäller den årliga redovisningen tillriksdagen om de statliga företagens verksamhet.Utskottet finner sålunda att regeringens förslag är behäftatmed så många brister och oklarheter att det inte kan bifallas inågon del. Utskottet avstyrker sålunda propositionen ochtillstyrker därmed motionerna T21 och T25 samt det i motion T24framförda yrkandet om avslag på förslaget om bolagisering avPostverket.2. Ökade kostnader för vissa tidningarHarriet (nyd) anser att sista stycket i den del avutskottets yttrande som har tagits in under rubrikenKonstitutionsutskottets bedömning i det nu aktuella ärendetbort ha följande lydelse:Några motioner tar upp det förhållandet att bolagiseringenav medför att postbefordran av tidningar beläggs medmervärdesskatt. Utskottet anser inte att tidningar skallsärbehandlas och avstyrker den begäran om övergångsreglering somförs fram i motion T23. Motionen avstyrks följaktligen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Jag instämmer i den avvikande mening som de socialdemokratiskaledamöterna har avgivit.Finansutskottets yttrande1993/94:FiU1yBilaga 4Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m.(prop. 1993/94:38)Till trafikutskottetTrafikutskottet har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1993/94:38 Postlag ochen förändrad verksamhetsform för , m.m. jämte motioneri de delar propositionen och motionerna berör finansutskottetsberedningsområde.Avgränsning av yttrandetFinansutskottet behandlar i detta yttrande tilltrafikutskottet de förslag i propositionen och motionerna somrör dels Postgirots verksamhet och ombildning tillbankaktiebolag, dels det statliga betalningssystemet ochhuvudmannaskapet för statens koncernkontosystem CassaNova.BakgrundVåren 1992 gav regeringen rätt att besluta omavveckling av Postgirots ensamrätt till de statligabetalningarna (prop. 1991/92:100 bil. 1, bet. FiU20,rskr. Innan en avveckling kunde ske behövde det statligabetalningssystemet dock utvecklas i vissa avseenden, och fråganom vilka förutsättningar som säkerställer Postgirots möjligheteratt konkurrera på betalningsmarknaden behövde utredasytterligare.Regeringen har därefter återkommit tillriksdagen i frågan. Vid det senaste tillfället, (prop. 1992/93:150, bet. FiU30, rskr. 447), anförde utskottetbl.a. En avveckling av Postgirots särställning i detstatliga betalningssystemet måste ske på ett sådant sätt attkonkurrens skapas som främjar effektiviteten ibetalningssystemet. För detta krävs en konkurrens på likavillkor. När Postgirots särställning i det statligabetalningssystemet upphör kommer privatpersoner, företag ochmyndigheter att fritt kunna välja betalningsförmedlare vidbetalningar till och från staten. För att detta val skall ske pårationella grunder måste de båda systemen ha samma möjligheteratt kunna erbjuda tjänster. Som utskottet tidigare redovisatinnebär detta att man måste överväga att ge Postgirotmöjligheter att kunna erbjuda 360-dagars krediter och ge räntapå innestående medel även till privatpersoner. Det är ocksåönskvärt, som utskottet tidigare uttalat, att avtal kan träffasmellan Postgirot och affärsbankerna om att ge Postgirot rätt attverkställa betalningar genom debiteringar på banklönekonton.Regeringen bör återkomma till och redovisa hur dessafrågor utvecklas och vid behov lämna förslag som bidrar till attupprätthålla konkurrens i betalningsförmedlingen och främjaeffektiviteten.PropositionenI proposition 1993/94:38 föreslås att Postgirot ombildastill ett bankaktiebolag som blir ett dotterbolag till till de statliga betalningarna kommer i sambanddärmed att upphävas. I propositionen konstateras att frågan omPostgirot kommer att kunna förmedla betalningar till ochfrån banksystemet genom debiteringar och krediteringar av andrabankers konton ännu inte är löst. Verksamhetsförutsättningarnaföreslås bli vidgade så att Postgirot får ge ränta och360-dagars krediter till både fysiska och juridiska personer isamband med betalningsförmedling. Begränsningar kommer dock attgälla för totala kredit- resp. inlåningsvolymen. Traditionellkreditgivning får inte ske, men det nya bankaktiebolagetföreslås få rätt att tillhandahålla checkar, kontokort och attdriva valutahandel. Möjligheterna att ge koncernbidrag bestämsav bankrörelselagen och måste godkännas av Finansinspektionen.Bankaktiebolaget ges också rätt att låna i riksbanken.I propositionen sägs att regeringen inte bör göra ändringari bolagsordningen som innebär ändrade verksamhetsförutsättningarutan att först höra riksdagen.I propositionen föreslås vidare att statenskoncernkontosystem CassaNova skall ägas och tekniskt förvaltasav . Det är enligt RRV en oskiljaktig del avPostgirots bokföringssystem och därmed en integrerad del avPostgirot. Att förlägga driften någon annanstans än i Postgirotär enligt RRV en praktisk omöjlighet. Staten skall genom RRV hafull insyn och beslutanderätt i frågor som rör statensbetalningssystem. Postgirot får ingen ersättning förförvaltningen. Informationen som hanteras inom systemet skallvara förbehållen staten genom RRV.MotionernaUtskottet behandlar i detta yttrande följande motioner som tarupp frågan om bolagisering av och Postgirot, nämligenT21 av m.fl. (v), T24 av ()och T25 av m.fl. (s).I motion T25 av m.fl. (s) avvisas förslagetom bolagisering av Postgirot. Det är enligt motionärernaoacceptabelt att upphäva Postgirots ensamrätt till de statligabetalningarna utan att något avtal med bankerna omautogirofrågan finns. Förslaget innebär risk för försämradbetalnings- och kassaservice i glesbygd. En utvidgning avverksamhetsförutsättningarna kan enligt motionärerna ske inombefintlig verksamhetsform. Regeringen bör återkomma med nyttförslag med oförändrad associationsform som garanterar attPostverket kan upprätthålla en rikstäckande betalnings- ochkassaservice.I motion T21 av m.fl. (v) yrkas avslag påhela förslaget om ändrad verksamhetsform för Postverket.Motionärerna framhåller att genom naturliga monopol ochsammanhållna system har det varit möjligt att uppnå högeffektivitet och en rättvis fördelning. Affärsverken med sinspeciella form för insyn och kontroll har varit garanten för attensamrätten inte missbrukats och de samhälleliga målenuppfyllts. Korssubventioneringen har möjliggjort en heltäckandepostservice. Denna möjlighet försvinner med bolagiseringen.Även i motion T24 av () yrkas avslag påförslaget att bolagisera . bör tillsammansmed Postgirot få fullständiga bankrättigheter. Posten skulle dåkunna konkurrera med bankerna och pressa ned räntegapet.Utskottets övervägandenFinansutskottet anser som tidigare redovisats att enavveckling av Postgirots särställning i det statligabetalningssystemet måste ske på ett sådant sätt att konkurrensskapas som främjar effektiviteten i betalningssystemet. Fördetta krävs konkurrens på lika villkor mellan olikabetalningsförmedlare. Utskottet har därför framfört att man böröverväga att ge Postgirot möjligheter att vidga sinaverksamhetsramar på ett sådant sätt att krediter och ränta påinlånade medel kan erbjudas även till privatpersoner -- allt isyfte att genom att främja konkurrensen skapa en effektivbetalningsförmedling. Utskottet har också uttalat att det ärönskvärt att avtal träffas mellan Postgirot och affärsbankernaom att ge Postgirot rätt att verkställa betalningar genomdebiteringar på bankkonton. har hemställt attregeringen bör återkomma till med förslag som bidrartill att skapa konkurrens på lika villkor och främjareffektiviteten.Regeringen redovisar i föreliggande proposition om enförändrad verksamhetsform för också sina övervägandenvad gäller Postgirot. I samband med att Postgirot ombildas tillbankaktiebolag avser regeringen att avskaffa Postgirotsensamrätt inom det statliga betalningssystemet. Regeringensavsikt är att verksamhetsinriktningen för det nybildadebankaktiebolaget skall vara att bedriva eneffektiv betalningsförmedling av väsentligen den typ Postgirotbedriver . I syfte att skapa konkurrens på jämbördigavillkor mellan Postgirot och bankerna/bankgirot föreslårregeringen att verksamhetsförutsättningarna utvidgas i sambandmed ombildningen till bankaktiebolag. Sålunda föreslås attPostgirot dels får ge ränta även på fysiska personerspostgirokonton, dels får ge kredit i till bådefysiska och juridiska personer i samband medbetalningsförmedling. Enligt propositionen bör emellertid vissabegränsningar gälla för den totala ut- och inlåningsvolymen. Detsammanlagda beloppet av krediterna bör inte överstiga fyramiljarder kronor sett som genomsnitt under entolvmånadersperiod. Den totala räntebärande inlåningsvolymen börpå motsvarande sätt begränsas till 23 miljarder kronor.Utskottet anser i likhet med regeringen att de vidgadeverksamhetsförutsättningarna för Postgirot på ett verksamt sättkan bidra till att främja konkurrensen och göra det möjligt förde båda systemen att erbjuda tjänster. Utskottet vill ocksåunderstryka betydelsen av att en utvärdering görs på det sättsom föreslås i propositionen av vad de nu föreslagnabefogenheterna innebär för . Den bör ske senastföre utgången av 1995. Som nämns i propositionen bör då bl.a.beaktas hur begränsningarna i bankaktiebolagets befogenheter ochavregleringen av Postgirots ställning för de statligabetalningarna har påverkat bolagets ekonomi.Vad gäller frågan om kommer att kunnaförmedla betalningar till och från banksystemet genomkrediteringar och debiteringar av andra bankers kontonkonstateras i propositionen att den ännu inte lösts. Imotion T25 av m.fl. (s) anförs att sålänge inte detta skett är det oacceptabelt att upphävaPostgirots ensamrätt i det statliga betalningssystemet.I likhet med vad utskottet tidigare anfört är det önskvärtatt sådana avtal träffas. Med de vidgadeverksamhetsförutsättningar som kommer att geskommer emellertid möjligheterna att erbjuda konkurrenskraftigatjänster att väsentligen förbättras. blir ettbankaktiebolag med samma möjligheter som andra banker att träffaaffärsmässiga avtal med varandra. Det kommer att finnasmöjlighet att ta upp hur denna fråga skall utvecklas i dennämnda utvärderingen. Utskottet ser därför inte anledning attsom föreslås i motionen avvakta med den tänkta bolagiseringen avPostgirot utan ser den snarare som en förutsättning för attkunna skapa likvärdiga konkurrensförhållanden.I motionen T25 (s) liksom i motionerna T21 av GudrunSchyman m.fl. (v) och T24 av () uttrycksen stor oro för att den rikstäckande betalnings- ochkassaservicen inte skall kunna upprätthållas om ochPostgirot ombildas till aktiebolag respektive bankaktiebolag,eftersom möjligheterna till utjämning av över- och underskottinom koncernen minskar därmed. Motionärerna avstyrker därförförslaget om en bolagisering av . Man kan däremottänka sig förändringar av verksamhetsförutsättningarna förPostgirot men anser att det bör kunna ske inom en oförändradassociationsform.Det ankommer i på trafikutskottet att göra denövergripande sammanvägningen av vilken servicegrad som Postenskall tillhandahålla. vill dock från deutgångspunkter utskottet har att bedöma starkt betona att enrikstäckande kassa- och betalningsservice är av mycket storbetydelse för att åstadkomma en jämn fördelning av denekonomiska tillväxten i hela landet. Det är dock frånprincipiella utgångspunkter riktigare att kostnaderna för dennasamhälleliga uppgift regleras genom avtal mellan staten ochPosten AB än att de döljs av Postgirots kostnader för atthantera de statliga betalningarna. tillstyrkerdärför från de utgångspunkter utskottet har att beakta att ettanslag anvisas över statsbudgeten för att täcka kostnaderna förden rikstäckande kassa- och betalningsservicen.Med det anförda tillstyrker finansutskottet vad ipropositionen anförs om Postgirot och avstyrker motionerna T21(v), T24 (c) och T25 (s) i här berörda delar.Vad i propositionen anförs om statens betalningssystem ochfortsatt huvudmannaskap för statens koncernkontosystemCassaNova föranleder inte någon erinran från utskottets sida.Stockholm den 16 november 1993På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), GöranPersson (s), (), (), RolandSundgren (s), (), Per (),(), Tom (), (), IanWachtmeister (nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningGöran , , Per , , , och (alla s) anserdels att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Utskottets överväganden börjar med "Utskottet anser"och slutar med "bolagets ekonomi" bort utgå,dels att den del som börjar med "I likhet" och slutar med"utskottets sida" bort ha följande lydelse:I likhet med vad ett enigt finansutskott tidigare anfört ärdet önskvärt att sådana avtal träffas. Att sådana överkommelserfinns är en förutsättning för att fritt kunna väljabetalningsförmedlare. Utskottet anser därför i likhet med vadsom anförs i motion T24 av m.fl. (s) attPostgirots ensamrätt till de statliga betalningarna inte böravskaffas förrän sådana avtal har träffats. Utskottet ställersig däremot positivt till att Postgirotsveksamhetsförutsättningar vidgas. Det bör dock kunna ske inomden befintliga verksamhetsformen.Utskottet vill också för trafikutskottet starkt understrykavikten av att kan upprätthålla en rikstäckandebetalnings- och kassaservice. Detta är av mycket stor betydelseför att kunna åstadkomma en jämn fördelning av den ekonomiskatillväxten i hela landet. Det är utskottets uppfattning attdenna statliga uppgift underlättas om Postgirot behållernuvarande verksamhetsform.Utskottet avstyrker med det anförda propositionens förslag idessa delar och tillstyrker förslaget i motion T24 (s) attregeringen bör återkomma till med ett nytt förslag medoförändrad associationsform för Postgirot som garanterar attPostverket kan upprätthålla en rikstäckande betalnings- ochkassaservice.