bet · GG01SoU16 · 1993-02-25 00:00:00 — På andra håll, där man varit litet efter, är det bra fått en spark i baken.Lokalt är det rimligt att kunna utvärdera och säga vad somblivit bättre och vad som blivit sämre, men det går inte attsvara generellt.Förhoppningsvis är det fler fördelar än nackdelar.Bo Holmberg: frågade omutbyggnaden av sociala nätverk skulle kunna bli ett viktigtkomplement till professionen och bidra till att höjalivskvaliteten.Bengt : Svaret är ja! Om jag får ge ett råd tillutskottet skulle det vara att satsa några miljoner på en kampanjsom skulle heta "Rör min gamle kompis! "Låt oss bryta den svenska kulturtraditionen att var och enskall sitta och häcka i sin egen stuga! Låt oss söka oss tillvarandra, låt oss hjälpa människor! Att vi inte traditionellthar ett frivilligt hjälpprogram i beror naturligtvistill viss del på blyghet, men också till viss del på övertron påsocial ingenjörskonst -- tron att vi kunde organisera alltingför varandra med samhällets resurser.Jag har sett exempel på hur duktiga fackföreningsmänniskor somhjälpt till på ålderdomshem och långvård blivit beskyllda avandra fackliga företrädare för att ta jobbet ifrån dem. De harblivit så chockerade att de har upphört med den sociala hjälpsom gjorde nytta för långvården och för personen i fråga genomatt hålla henne aktiv.Detta är ett mönster som vi skall bryta. Jag tror att en storsamhällelig viljeinsats kan göra nytta. Om den skall kanaliserasvia Röda korset, scoutkårer, kyrkan, fackföreningar ellernågonting annat är en smaksak.Bo Holmberg: Det är väl också så, att ni inom denmedicinska professionen inte alltid varit . Ta demotsättningar som fanns inom psykiatrin, där dessaorganisationer från början sågs som ett hot. ses de som enmöjlighet. Du är inte psykiatriker, men...: Det står att jag är expert här, och detär jag mycket hedrad av. Min gamle överläkare i långvårdsmedicinskulle varit väldigt stolt om han hade sett det.Jag kan i och för sig inte svara på din fråga, men jag vet juatt kvalitetskrav ibland har ställts så högt i sjukvården attdet har omöjliggjort lekmannahjälp.Sten : Vi konstaterade i vår utredning att det ärväldigt viktigt att den sociala dimensionen finns med ipsykiatrin. Eljest får vi inte full effekt av de medicinska ochbiologiska åtgärderna. Jag ser det sambandet tydligt.Jag vill gärna bolla över den fråga tog upptill . Vad kan åstadkommas just för att fådet sociala nätverket att fungera på detta sätt?Gun-Britt : Innan jag svarar på det, skulle jagvilja säga att det finns en annan förklaringsgrund till att viinte har haft dessa frivilliginsatser.När den sociale ingenjören, som många tycker illa om, en gångbörjade sitt arbete och lade sten på sten för att skapa dettabygge, var det precis det som behövdes. Människor hade eneländig tillvaro och man hade fullt upp med att slita så att manfick mat för dagen. har världen förändrats, mycket genom densociala ingenjörskonsten. Det är dags igen att öka delaktighetengenom frivilliginsatserna.Som svar på fråga vill jag säga att det vi påKommunförbundet arbetar med är att verkligen se till att byggaupp ett frivilligarbete tilllsammans med organisationerna.En sådan organisation är Att åldras är att växa. Det ärviktigt att ta tag i det man gör där, det som PRO gör och detsom SPF gör när man bygger upp sina väntjänstkedjor.Jag tror också att det är en fråga om att skapa något slagsgoodwill i samhället för frivilliginsatser, och på ett klartsätt tala om att det inte handlar om att ta jobbet ifrån någon.Det handlar om att göra livet bättre för dem som fått det manhar rätt att kräva av sjukvård och socialmyndigheter.Nils Carlshamre: ville ge utskottet ettråd. Jag är mer blygsam och vill nöja mig med en vädjan.När vi talar om anhörigvård nämner vi väldigt ofta t.ex.döttrar och svärdöttrar som offrar egen karriär och egnainkomster för att hjälpa någon gammal människa. Men kom ihåg,när ni sysslar med dessa frågor, att den mest typiska och denmest tragiska anhörigvårdssituationen är en gammal, sjukmänniska som försöker vårda en människa som är ännu äldre ochännu sjukare, tills den så kallade vårdaren kollapsar före denvårdade. Detta är den dagliga situationen i tusentals fall.Dessa anhörigvårdare vill inte slippa det ansvaret. De villgöra allt de någonsin kan, men de orkar inte om de inte fårhjälp. Det är ofta inte så särskilt märkvärdig hjälp som behövs:lite avlösning, lite stöd med de svåraste tingen.Anhörigvårdarna utgör en resurs, som helt enkelt inte kommeratt orka, om vi inte tar till vara den och hjälper till. Dethandlar om tusentals och åter tusentals gamla par i Sverige.Bo Holmberg: Kan svara på tvåfrågor om huruvida det är för låg vårdnivå i, som jag uppfattadedet, demensvården och vad man kan göra där i sociala nätverk föratt höja livskvaliteten?Bengt : Jag tycker att den andra frågan var meststimulerande för mig. Kan vi vinna något genom att minskariskfaktorerna?Jag skall ta den första frågan om vårdnivå och resurser först.Den knyter an till vad både och varitinne på.Vi har , när det gäller äldrevården, få instrument föratt kunna se hur vi skall fördela och prioritera resurser mellanolika patienter, patientgrupper eller vårdavdelningar. Här finnsnya studier, bl.a. avhandling omresursfördelningsinstrument inom äldrevården.Det är inte alls så lätt som med DRG, dvs. Det ärså mycket annat. Man skall kanske t.ex. skriva hem, och skriverdå till en make/maka som inte finns eller där kanske kärlekeninte finns kvar längre, eller som själv är fysiskt skröplig osv.Jag tror att vi, med bättre bedömning av patienterna, kommeratt kunna koppla rätt resurser till dem på ett helt annat sätt.Här krävs det mycket forskning.Den andra frågan gällde hur vi kan stimulera våra patienteratt vara dementa på rätt sätt. Du tog upp riskfaktorer somsvält, och då tänkte du inte på nutrition och vitaminer utan merpå fysisk och psykisk svält.Jag kan säga att vi inom sjukvården är väldigt bra på attbedöma patienternas tillstånd fysiskt och psykiskt. Vi bristermer när det gäller det andliga och det kulturella. Det finnsgenerationsskillnader, och vi är ofta rädda att ta upp dennaproblematik i diskussionen med våra patienter.Vi kan ge mycket genom utbildning av vår personal just när detgäller att bemöta den äldre i frågor som kulturella och andligaintressen. Där brister vi mer; vi är bättre på att ställa fysiskoch psykisk diagnos.Jag måste ändå komma tillbaka till detta med nutrition. Jagtror att det hos de dementa finns en svält som är mer uttalad ihemboendet än när de väl kommer in på institution. I den fas avsjukdomen då man närmar sig institutionsboende har man svårt attklara mattillförseln, dvs. matvalet och att komponera måltiden.Här betyder naturligtvis och kommunens insatseroerhört mycket. Ändå går vi ibland fel. Vi ser att man kankorrigera vitaminbristtillstånd med så enkla medel som två ellertre lagade mål mat per dag.Övriga riskfaktorer tror jag det behövs mer studier kring. Jagvill ändå peka på att vi har tecken som tyder på att vissayrkesgrupper är mer utsatta för demens, och att en riskfaktorför Alzheimers sjukdom delvis kan vara ett måttligt ökatalkoholintag. Här kommer nya rön med de fina, traditionella,svenska, longitudinella, epidemiologiska studierna. Dessa skallvi värna om som en oerhörd forskningsresurs.Bo Holmberg: Kan ställa en mycket kortfråga?Johan : Jag kan avstå med tanke på tiden.Bo Holmberg: Vi tackar för alla bidrag för att hållatiden.Får jag avslutningsvis framföra socialutskottets tack till ersom har kommit hit. Jag tror att det har givit oss väldigtmycket information om de äldres situation och om hurresonemangen går.Det är viktigt att vi kan utveckla forskning och kunskap helatiden. Man märker att vi tappar något väldigt viktigt i Sverigeom vi drar ner på ambitionsnivån. Vi är i stort behov av att haolika yrkesgrupper som kan se till olika delar av människan såatt vi får ihop det till en helhet.Vi tar till oss detta material. Ni har bidragit till att ökavår kunskap. Det skall ni ha ett stort tack för.Därmed förklarar jag denna hearing för avslutad. Sammanfattning1Femte huvudtiteln1Proposition 1992/93:100 bil. 61Motioner2Utskottet3Mål och inriktning för äldreomsorgen3Propositionen3Regeringsförklaringen m.m.5Motioner6Utskottets bedömning8Stimulansbidrag inom äldreomsorgen (E 1)10Propositionen10Motionen10Bakgrund11Utskottets bedömning11Bidrag till pensionärsorganisationer (E 6)11Övriga motioner om äldreomsorgen12Äldreombudsman och äldreminister12Motioner12Utskottets bedömning13Vård och rehabiliteringsinsatser för äldre13Motioner13Socialstyrelsen14EG:s cancerprogram15Utskottets bedömning15Äldre invandrares situation15Motioner15Bakgrund16Tidigare behandling17Utskottets bedömning17Hemtjänst på sjukhem17Motion17Utskottets bedömning18Hemställan18Reservation19Analys av äldreomsorgen19Bilaga: från utfrågningen