bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — "Storanfallet" framstår inte längre som en rimlig utgångspunktför planeringen. Det är i stället det "strategiska överfallet"med begränsade stridskrafter och ett invasionshot med ett årsförvarning som är startpunkten för planeringen. Det gör detmöjligt att minska antalet beslutsnivåer. Det handlar iframtiden om stor rörlighet, snabba tidsförlopp, större områden,snabb samordning och hög tillgänglighet. Den relativa betydelsenav kvalificerade flyg- och sjöstridskrafter har ökat. Den snabbautvecklingen i fråga om sambands- och ledningssystem, liksomatt antalet kvalificerade förband minskar, gör det nu möjligtatt avskaffa militärområdesnivån.Den civila samhällsutvecklingen går tydligt i riktning motstörre organisationsenheter. Gränserna för den gamlalänsindelningen sprängs nu på område efter område även inomtotalförsvarets civila delar. Det militära försvaret släparefter. Det får inte vara så att militära byråkratier bevaras avsysselsättningsskäl.Med bifall till partimotion Fö316 (s) yrkande 7 anserutskottet att bör ge regeringen till känna vad som härhar anförts.dels att utskottets hemställan i moment 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande uppdelningen i tre militärområdenatt med bifall till motion 1992/93:Fö316 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,6. Ändring i krigsmateriellagstiftningen (mom. 31)(nyd) anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 44börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "yrkande14" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning attkrigsmateriellagstiftningen bör ändras. Med den av motionärernaförordade inriktningen skulle industrin i större utsträckning fåhandla på eget ekonomiskt och moraliskt ansvar. Man skulledärigenom komma ifrån nuvarande krångliga tillståndsbyråkrati,underlätta försvarsindustrins exportansträngningar och på siktuppnå besparingar inom försvarsbudgeten.Riksdagen bör därför med bifall till motion Fö315 (nyd)yrkande 14 hos regeringen begära förslag till sådan ändring ikrigsmateriellagstiftningen att det generella förbudet motexport upphävs och ersätts med en generell rätt för de svenskaföretagen att sälja och utveckla försvarsmateriel, oavsett detsvenska försvarets behov av produkten, dock med vissanmälningsplikt.dels att utskottets hemställan i moment 31 bort haföljande lydelse:31. beträffande ändring i krigsmateriellagstiftningenatt med bifall till motion 1992/93:Fö315 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,7. Behovet av värnpliktsutbildning (mom. 42), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s.51börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "utan bifall" bortha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det sedan fem brigader (om varderaca 5000 man) lagts ned eller kommer att läggas ned dennärmaste tiden finns ett stort antal brigadutbildadevärnpliktiga. Denna reserv bör självfallet utnyttjas i de 16brigader som kvarstår. Att krigsplacera dem iterritorialförsvaret innan de uppnått den ålder då detta normaltsker vore att slösa med nedlagt utbildningskapital.Eftersom det redan finns ett stort antal brigadutbildadevärnpliktiga bör armén avstå från attutbilda fler än vad som verkligen behövs i de 16 brigaderna. Enbrigad förnyas med en åttondel av sitt personalbehov varje år.Regeringens förslag att avstå från att utbilda 2000värnpliktiga under innevarande försvarsbeslutsperiod innebär attbara en mindre del av den brigadutbildade värnpliktsreserventillvaratas i brigadorganisationen.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag av innebörden, att de närmaste årensöverflöd av brigadutbildade värnpliktiga tillvaratas ibrigaderna, så att ytterligare några tusen värnpliktiga intebehöver inkallas. Det kan leda till betydande engångsbesparingarsom ökar arméns förmåga att klara sin ansträngda budget.Utskottet förutsätter vidare att den ändradevärnpliktslagens både bokstav och anda följs i detta sammanhang.Med bifall till partimotionen Fö316 (s) yrkande 11 och denenskilda motionen Fö201 (fp) yrkande 2 bör vad som här haranförts ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan i moment 42 bort haföljande lydelse:42. beträffande behovet av värnpliktsutbildningatt med bifall till motionerna 1992/93:Fö201 yrkande 2och 1992/93:Fö316 yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,8. Storgarnisoner för brigadutbildning (mom. 51), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s.60börjar med "En förbandsnedläggning" och slutar med "omdubbelbrigadregementen" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till det förslag tilltvåbrigadutbildning som framförs i den socialdemokratiskapartimotionen Fö316. Det är en allmänt omfattad åsikt attförsvarsanslagen inte kommer att räcka till för att utrusta 16moderna armébrigader . Genom att rationaliserafredsorganisationen kan dock betydande summor frigöras förmaterielinköp.Genom att utbilda huvuddelen av våra sexton brigader inom åttastora armégarnisoner kan hundratals miljoner kronorfrigöras för andra ändamål. Försvarsminister hadenyligen följande att säga om förslaget i ett tal i (): "Besparingseffekten kan uppskattas till cirka 300miljoner kronor fr.o.m. Försvarsministern hade dåkalkylerat med tio garnisonsorter och han motsatte sigsjälvfallet det socialdemokratiska förslaget.I realiteten torde besparingen bli större. De ÖB-kalkyler somtidigare refererats torde baseras på siffermaterial frånArméstaben. Flera av de fredsorganisatoriska förändringar somarméchefen föreslagit har haft till syfte attförsvåra tvåbrigadsutbildning inom storgarnisoner. Det främstamedlet har varit att göra stora investeringar i samlokaliseringav utbildningsförband ur specialtruppslagen medbrigadproducerande regementen.Östersund är en av de orter där tvåbrigadsutbildning medfördel skulle kunna genomföras. Exempel på andra garnisonsortermed ledig kapacitet, och där därför investeringarna blir lågavid tvåbrigadsutbildning, är och Linköping.En parallell med en privat företagskoncern kan dras. Vilkenföretagsledare skulle avstå från rationaliseringar iproduktionen som ger besparingar på flera hundra miljoner kronorper år? Trots det allt besvärligare ekonomiska läget, där hårdanedskärningar görs även inom högprioriterade samhällsområden,tycks arméchefen och försvarsministern leva i en värld för sig.Utskottet anser att regeringen utan dröjsmål bör låta utarbetaen långsiktig plan för fredsorganisatoriska förändringar inomarmén. En av målsättningarna bör vara att två brigader utbildasinom samma garnison. På bör även i fortsättningen endasten brigad utbildas. I enlighet med vad som anförs i densocialdemokratiska partimotionen Fö316 bör investeringsprojekt inärtid som skulle kunna binda den framtida handlingsfrihetenbeträffande fredsorganisationens struktur uppskjutas.Utskottet anser att med bifall till partimotionernaFö316 (s) yrkande 3 och Fö315 (nyd) yrkandena 3 och 8 bör geregeringen till känna vad som ovan anförts omtvåbrigadsutbildning.dels att utskottets hemställan i moment 51 bort haföljande lydelse:51. beträffande storgarnisoner för brigadutbildning attriksdagen med bifall till motionerna 1992/93:Fö315 yrkandena 3och 8 och 1992/93:Fö316 yrkande 3 samt med avslag på motion1992/93:Fö308 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört,9. Luftvärnets grundorganisation (mom. 54), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 64börjar med "När det" och på s.65 slutar med "motion Fö329 (m)"bort ha följande lydelse:Utskottet noterar med beklagande att regeringens förslag införförsvarsbeslutet att flytta Lv 6 i till Halmstadbyggde på bristfälliga utredningar. De ekonomiska fördelarna medförslaget "överdrevs" med flera tiotal miljoner. Förslagetbyggde inte heller på en samlad bedömning av en lämpligfredsorganisation för luftvärnsutbildningen i Södramilitärområdet.Den socialdemokratiska reservationen (1991/92:FöU12, res. 16)innebar att Lv 6 skulle bli kvar i och att armén borde"avstå från nyinvesteringar i avvaktan på den översyn avluftvärnets struktur som skall göras i samband med attluftvärnet ombeväpnas senare ". Regeringen kundedock med stöd av Ny demokrati genomdriva sin linje.Ett drygt halvår senare föreslog så regeringen överraskandeoch utan ingående beredning att Lv 4 i skulle flyttas tillHalmstad och slås samman med Lv 6. Bristerna i beslutsunderlagetvar nu ännu mer uppenbara. Arméns högste ansvarige förtruppslaget, luftvärnsinspektören, avgick underuppseendeväckande former. Regeringen tvingades beordra Chefenför armén att tillsätta en snabbutredning för att få framtillförlitligare underlag för sitt förslag.Resultatet har blivit att regeringspartierna nu efter enpolitisk uppgörelse med Ny demokrati drar tillbaka förslaget attflytta Lv 4 från . Beslutet att flytta Lv 6 till Halmstadkvarstår dock.Utskottet noterar att den socialdemokratiska partimotionenFö316 instämmer i regeringens förslag att slå samman de tvåluftvärnsregementena i Södra militärområdet. En sådansammanslagning skulle innebära betydande besparingarutan att den i försvarsbeslutet prioriterade luftvärnsfunktionenförsvagas. Motionen tog i avvaktan på den pågående utredningeninte ställning till frågan om lokaliseringsort.Utskottet finner att den i regeringens förslag liksom ipartimotionen Fö316 (s) och i motion Fö315 (nyd) förordadesammanslagningen av bör genomföras.Den av Chefen för armén tillsatta utredningen redovisade attde överlägset bästa övningsbetingelserna för luftvärnet finnsvid Lv4 i . Där finns också redan moderna övningshallaroch logement i tillräcklig mängd för ett sammanslagetluftvärnsregemente. Det enda som krävs är att ett femtiotalluftvärnsofficerare flyttar till från det nedlagda Lv6.Genom en sådan lokalisering behöver armén inte investera närmare140 miljoner i logement och övningshallar i . Därmeduppnås väsentliga besparingar och en ökad rationalitet iluftvärnsutbildningen i Södra militärområdet.Utskottet avvisar därmed regeringens förslag att flytta Lv 4från . Utskottet förordar vidare att riksdagsbeslutet ijuni 1992 att flytta Lv 6 från till integenomförs utan att Lv 6 i stället flyttas till och därslås samman med Lv 4.Detta innebär bifall till partimotionen Fö316 (s) yrkande 10samt till motionerna Fö306 (s) yrkandena 1 och 2, Fö309 (m, fp,c, kds) yrkande 1, Fö315 (nyd) yrkande 5, Fö319 (m) och Fö330(c, fp, kds) yrkande 1, delvis bifall till motionerna Fö309 (m,fp, c, kds) yrkande 2 och Fö330 (c, fp, kds) yrkande 2 samtavslag på propositionen i denna del och motionerna Fö317 (s),Fö321 (s) och Fö329 (m), vilket bör ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan i moment 54 bort haföljande lydelse:54. beträffande luftvärnets grundorganisationatt med bifall till motionerna 1992/93:Fö306yrkandena 1 och 2, 1992/93:Fö309 yrkande 1, 1992/93:Fö315yrkande 5, 1992/93:Fö316 yrkande 10, 1992/93:Fö319 och1992/93:Fö330 yrkande 1, med anledning av motionerna1992/93:Fö309 yrkande 2 och 1992/93:Fö330 yrkande 2 samt medavslag på propositionen i denna del och motionerna1992/93:Fö317, 1992/93:Fö321 och 1992/93:Fö329 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört,10. Bemyndigande rörande Arméförband: Anskaffning av materiel(mom. 63), , , ,, och (alla s) anserdels att utskottets anförande på s. 68, efter andrastycket, bort följas av:Inom det bemyndigande på som regeringenbegär för beställningar av materiel för armén m.m. ochutvecklingsarbete för arméförband ligger pengar för ett planeratköp av moderna stridsvagnar med ett belopp på ca 5 miljarderkronor. Enligt vad som uppgivits för utskottet avser regeringenatt i en första omgång köpa 120 stridsvagnar med option påytterligare 80. Totalt torde den av regeringen planeradeanskaffningen av stridsvagnar för pansarbrigaderna komma attkosta mer än 10 miljarder kronor.Utskottet nödgas i detta sammanhang beklaga attregeringspartierna stödda av Ny demokrati avvisadedet socialdemokratiska förslaget (1991/92:FöU12 res. 8) sominnebar följande:Regeringen bör ge Överbefälhavaren i uppdrag att göra ensamlad bedömning av pansarvärnsförmågan ochmekaniseringsproblematiken varvid inte bara behovet avstridsvagnar skall beaktas utan även behovet av lättarestridsfordon, pansarbrytande vapen samt pansarvärnshelikoptrar.De senaste årens snabba internationella utveckling på dettaområde gör det nödvändigt att göra en ny total utvärdering avdet svenska försvarets behov av nya stridsvagnar. För attupprätthålla kompetensen och utveckla utbildningen vidpansarskolan i bör ett mindre antal moderna stridsvagnaranskaffas i slutet av försvarsbeslutsperioden.Närmare har gått utan att denna översyn inletts.Regeringen har i stället låtit genomföra tester av tre typer avmoderna stridsvagnar från , och USA.Försvarsminister har för avsikt att några månaderföre nästa val, , skriva under kontrakt om köpav en av dessa stridsvagnstyper.Det blir det största enskilda vapenköp i utlandet som Sverigenågonsin genomfört. Detta sker i ett läge då alla andraeuropeiska länder kraftigt reducerar sina försvarsbudgetar ochgenomför drastiska minskningar i den militära organisationen.Genomförandet av innebär en skrotning avtiotusentals stridsvagnar speciellt i de tidigareWarszawapaktsländerna.Utskottet understryker önskvärdheten av den samlade översyn avvårt behov av stridsvagnar, pansarbrytande vapen,attackhelikoptrar och andra vapensystem som redan i fjolbegärdes av Socialdemokraterna.Utskottet understryker vidare det önskvärda i att upprätthållakompetensen och att utveckla systemkunnandet även på dettacentrala område inom armén. Därför bör ett mindre antal modernastridsvagnar anskaffas . Utskottet anser att endasthälften av det planerade beloppet på 5 miljarder nu bör användasför anskaffande av en modern stridsvagnstyp.Den samlade översyn utskottet begär liksom den framtidasäkerhetspolitiska utvecklingen får sedan avgöra hur mångastridsvagnar ytterligare armén bemyndigas inköpa.De ca som på detta sätt frigörs inombemyndigandet säkrar finansieringen av andra angelägnamaterielobjekt inom armén.Utskottet anser att bör ge regeringen till känna vadsom ovan anförts samt i anslutning därtill bemyndiga regeringenatt medge beställningar inom den begärda kostnadsramen.dels att utskottets hemställan i moment 63 bort haföljande lydelse:63. beträffande bemyndigande rörande Arméförband:Anskaffning av materielatt riksdagendels i enlighet med propositionen bemyndigar regeringenatt medge att beställningar av materiel m.m. ochutvecklingsarbete för arméförband får läggas ut inom enkostnadsram av ,dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört,11. Sammanslagning av flottan och kustartilleriet (mom. 65), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 70börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att den process som inletts inte får blilång och utdragen till men för den verksamhet Marinen har attbedriva. Det är också angeläget att även på detta område sökaefter besparingar och rationaliseringar. Enligt utskottet bördärför med bifall till partimotion Fö316 (s) yrkande 5och med anledning av motion Fö315 (nyd) yrkande 11 hosregeringen begära att frågan om sammanslagning av flottan ochkustartilleriet utreds, så att beslut om en sådanstrukturförändring kan fattas under år 1994.dels att utskottets hemställan i moment 65 bort haföljande lydelse:65. beträffande sammanslagning av flottan ochkustartillerietatt med bifall till motion 1992/93:Fö316 yrkande 5och med anledning av motion Fö315 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,12. Muskövarvets bolagisering (mom. 68), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 72börjar med "Utskottet anser" och slutar med "härmed avslås"bort ha följande lydelse:Utskottet kan inte instämma i regeringens förslag som öppnarmöjligheten för ett privat aktiebolag att överta Muskövarvet.Med hänsyn till de speciella omständigheter som råder vidMusköanläggningen och den betydelse den har för Marinens rentmilitära verksamhet anser utskottet att Muskövarvet bör förblien av staten kontrollerad verksamhet. Detta utesluter givetvisinte att varvsverksamheten bedrivs av ett statligt bolag. Medbifall till partimotion Fö318 (v) yrkande 4 bör geregeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan i moment 68 bort haföljande lydelse:68. beträffande Muskövarvets bolagiseringatt med bifall till motion 1992/93:Fö318 yrkande 4och med anledning av propositionen som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört,13. Flygkommandon (mom. 76), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s.75börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "därföravslås" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att övervägt antaletflygkommandon och därvid satt in dem i en helhetslösning förledningen på central och regional nivå. LEMO har därvid stannatvid att antalet flygkommandon bör överensstämma med antaletmilitärområden. Utskottet konstaterar vidare att LEMO:sbetänkande SOU 1991:112 lämnades till regeringen i december 1991och beslut fattades av . harväsentliga ingångsvärden förändrats som påverkar utformingen avden framtida ledningsorganisationen.Främst är det fråga om en ny säkerhetspolitisk situation.Därtill kommer förändringar i kvantitet och kvalitet på de inärområdet grupperade militära enheterna. Intressant isammanhanget är också de organisatoriska förändringarna i NATO:sområdesindelning. Många av dessa förändringar har genomförts ochkommer att genomföras med anledning av bl.a. erfarenheterna frånGulfkriget. Då LEMO:s förslag lämnades till regeringen varerfarenheterna av inte helt utvärderade och inteomsatta i de förändringar som genomförts vad avserorganisation, uppgifter, ansvar och områdesindelning inom NATOoch i Ryssland.Ovan nämnda utveckling i kombination med att våra flygförbandminskat i kvantitet medför att kravet på våra flygstridskrafterblivit betydligt större vad avser ett flexibelt utnyttjande ochmöjligheter att kraftsamla till olika delar av landet med kortatidsintervaller. Därutöver kommer den begränsade tillgången påkvalificerad ledningspersonal.Det är utskottets bestämda uppfattning, grundad bl.a. påsynpunkter från operativa och taktiska chefer i försvaret, attmilitärbefälhavarnivån är en nivå för mycket när det gällerledning av flygstridskrafter i krig. Samordningsfrågor kan lösasgenom samverkan direkt på flygkommandonivå utan omvägen via enmilitärbefälhavare. Därutöver medför det höga tempo, som enangripare kommer att utnyttja, stora krav på att vårastridskrafters omdisposition kan genomföras utan onödigstabsbehandling, överföring av ansvar, information m.m. Mot denbakgrunden måste antalet flygkommandon minimeras.Med hänsyn till ovanstående bör nuvarande förändringsarbetevad avser ledning av flygstridskrafterna i krig och fredinriktas mot ett centralt högkvarter/flygkommando. Detta börutvecklas ur den organisation som kommer att gälla den 1 juli1994 med Högkvarter/flygvapenledning, Första flygeskadern, detvå sydliga flygkommandostaberna samt ett nordligt flygkommando.Som alternativ bör ett Högkvarter och två flygkommandonprövas. I båda alternativen förutsätts att flygkommandosamverkar med marinkommandon och den territoriella nivån.Motiven för avveckling av militärbefälhavarna, dvs. den högreregionala nivån, framgår av LEMO:s förslag (SOU 1991:112). Därstår: "reduktion av antalet kvalificerade förband med högkvalitet och stor rörlighet i förening med kommunikations- ochinformationsteknikens utveckling skulle möjliggöra -- eller tilloch med göra det lämpligt -- att den operativa ledningen utövasenbart centralt. "Dessa motiv bedömdes dock inte tillräckliga för attavveckla militärbefälhavarnivån, och alternativet förkastadesutan att utredningen diskuterat detta (enligt dokumentationen).Enligt utskottets förmenande har dock motiven för avvecklingförstärkts avsevärt sedan utredningen avlämnade sitt betänkande.I dag, och än mera , är detta starka skäl föratt redan nu avskaffa militärbefälhavarnivån. Detsäkerhetspolitiska läget är dessutom lämpligt för en sådanåtgärd. Det mest betydelsefulla motivet för att förändraledningen är emellertid angriparens handlingsmöjligheter, vilkainte redovisas i LEMO:s betänkande. Det måste vara hotets kravsom, i kombination med våra möjligheter -- bl.a. resurser --utgör grundstenarna för att bygga upp vår ledningsorganisation.Då är militärområdesorganisation föråldrad. Det ärsåledes hög tid att vi anpassar oss till de krav som ett krigställer och . Med hänsyn till pågåendeförändringsarbete och redovisad inriktning bör den nyaorganisationen vara inrättad den 1 juli 1997.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att motiven för enförändrad ledningsorganisation, både vad avsermilitärområdesnivån och ledningen av flygstridskrafterna, harförstärkts med den förändrade hotbilden och våra alltmerbegränsade resurser. Det är därför en naturlig utveckling att nuavveckla den föråldrade "högre regionala ledningen". Enkoncentration bör i stället ske till en central operativ nivåoch en lägre regional taktisk nivå. Därmed skulle det svenskaförsvaret också få en efter krigets krav anpassadledningsorganisation -- två nivåer.Vad utskottet här har anfört bör med bifall tillyrkande 8 i den socialdemokratiska partimotionen Fö316 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan i moment 76 bort haföljande lydelse:76. beträffande flygkommandonatt med bifall till motion 1992/93:Fö316 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört,14. Storflottiljer (mom. 77), , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets anförande som på s.76börjar med "För att" och slutar med "och 9" bort ha följandelydelse:Utskottet förutsätter att regering och myndigheter genomförden av beslutade förändringen till 16krigsflygdivisioner på mest rationella sätt. Strävan bör därvidvara att söka minimera investeringar i närtid. Alla förändringarsom vidtas i organisationen skall ses mot bakgrund av attytterligare reducering av fredsorganisationen skall ske efterkoncessionsprövning 1995. Så kan exempelvis viss verksamhettemporärt bibehållas i såsom detachement till F7Skaraborgs flygflottilj.Inriktningen för planeringen bör vara lokalisering till femflottiljer om koncessionsprövningen så medger.Vad utskottet här har anfört innebär bifall till partimotionFö316 (s) yrkandena 4 och 9 samt delvis bifall till motion Fö315(nyd) yrkande 12, vilket som sin mening bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan i moment 77 bort haföljande lydelse:77. beträffande storflottiljeratt med bifall till motion 1992/93:Fö316 yrkandena 4och 9 och med anledning av motion 1992/93:Fö315 yrkande 12 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört,Särskilda yttranden1. Inriktningen av försvarspolitiken (mom. 2), , , ,, och (alla s) anför:De preciseringar av försvarspolitikens inriktning som görs ipropositionen styr den framtida planeringen. Vårt totalförsvarskall främst klara två uppgifter. Det skall dels haförmåga att motstå ett s.k. strategiskt överfall, dels efter enhögst ettårig återtagningsperiod kunna möta en invasion överkust eller landgräns.För hanteringen av dessa frågor bör sannolika alternativ förs.k. strategiskt överfall fortlöpande analyseras. Bedömningar avmöjliga angripares militära kapacitet och politiska avsikter börleda till stegvisa anpassningar av våra egna förberedelser föratt kunna möta angrepp.Den precisering av återtagningstiden till högst somgörs i propositionen, och som utskottet ansluter sig till, kansjälvfallet diskuteras. Många bedömare, främst utomlands, räknarexempelvis med att det kan komma att krävas mycketlång tid -- fem till -- för en ny regim i attåterupprätta en rysk militär styrka, som kan utgöra ett hot motdet som vårt land nu alltmer integreras med.