bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Det framgår av budgetpropositionenatt de samlade nettotransfereringarna till ökade från 1991 till 1992. Självfallet döljer dessa siffrorstora regionala skillnader, men det bör noteras att även för de afrikanskaländerna söder om var flödena positiva.Under senare år har samarbete på olika områden mellan inletts.Detta har underlättats bl.a. genom insatser från svensk sida.Utskottet vill understryka vikten av att detta samarbete vidareutvecklas. Detkan även nämnas att resolution tar upp denna fråga som enmöjlighet att förbättra de ekonomiska förhållandena i utvecklingsländerna.Positivt är också att internationellt samordnade program, som i första handdet Särskilda programmet för , varit framgångsrika, underlättat ennödvändig strukturanpassning och därmed förbätttrat förutsättningarna för ökatresursflöde och tillväxt i de medverkande länderna.Av särskilt stor betydelse för återhämtning är förbättradehandelsvillkor för deras export. Avskaffande av handelshinder ochjordbrukssubventioner skulle enligt vissa uppskattningar kunna ökau-ländernas exportinkomster med ett värde motsvarande 1,5--3 gånger det totalau-landsbiståndet. Ett framgångsrikt slutförande av GATT-förhandlingarna ärdärför av allra största betydelse för u-länderna.I budgetpropositionen ges en utförlig beskrivning av delsutlandsskuldsättningens negativa effekter för u-ländernasutvecklingsansträngningar, dels de åtgärder och andra i-länder vidtagitsamt en redogörelse för allmänna syn och ambitioner på området.Utskottet delar de bedömningar och riktlinjer för framtida agerande somåterges i budgetpropositionen. Som en generell inriktning vill utskottetsärskilt framhålla följande. bör fortsätta att spela en aktiv roll föratt medverka till ytterligare skuldlättnader och ökade resursflöden till defattigaste länderna. De åtgärder som det internationella samfundet hittillskunnat enas om är inte tillräckliga. bör i första hand verka förinternationellt samordnade insatser samt sträva efter en jämn bördefördelningmellan givarländerna i internationellt samordnade aktioner. Vidare bör Sverigefortsätta att söka förbättra och finna nya former för skuldlättnader.Beträffande de offentliga bilaterala skulderna bör fortsätta att iParisklubben driva frågan om ytterligare skuldminskning för låginkomstländer, isynnerhet de allra fattigaste länderna, och även framöver i vissa fall kunnabevilja skuldlättnader utöver de villkor kan enas om. Andra organdär bör fortsätta att aktivt driva skuldfrågan är /ochIMF. bör även framgent kunna bidra till återköp av kommersiella skulderför de fattigaste länderna.Beträffande skulder till multilaterala institutioner behövs program för attförbättra dröjsmålsländernas situation. Sådana program har genomförts av IMFoch med stöd av bilaterala givare. I enlighet med vad som anges ibudgetpropositionen bör ansträngningar göras för att ytterligare utvecklainstrument för att komma till rätta med de problem som orsakas av multilateralaskulder, med hänsynstagande till de multilaterala organens framtida möjligheteratt förmedla lån till u-länderna.Utskottet vill betona att skuldlättnad och betalningsbalansstöd bör kopplastill att mottagarlandet genomför ekonomiska reformer ochstrukturanpassningsprogram. Reformprogrammen, på vilka det Särskilda programmetför är ett exempel, syftar till att lägga en grund för långsiktig stabiltillväxt.Strukturanpassningsprogrammen utarbetas normalt i nära samråd med IMF ochVärldsbanken varvid IMF har en huvudroll vad gäller makroekonomiskstabilisering. Under förutsättning att medlemslandet genomföranpassningsprogrammen ger IMF finansiellt stöd genom lån på förmånliga villkor.Stödet från IMF fungerar som en signal till andra lån- och biståndsgivare attlandet i fråga är berett att vidta nödvändiga åtgärder vilket ökar intressetför att ge lån, omförhandla skulder eller att investera. En fortsatt kopplingmellan strukturanpassningsprogram och IMF är därför viktig.Stödåtgärder utan koppling till sådana långsiktiga program riskerar attallvarligt underminera biståndsviljan, eftersom erfarenheten visar attlånemedel på förmånliga villkor används ineffektivt förutan ekonomiskareformprogram och konditionalitet. Strukturanpassningsprogrammen leder inteautomatiskt till att svaga grupper drabbas hårdast. I många fall gynnas istället svaga grupper av programmen, exempelvis i fall där en sundareprissättning på jordbruksprodukter införs. Utskottet har tidigare understrukitatt anpassningen skall ske i socialt acceptabla former med särskilthänsynstagande till svaga grupper. Multilaterala organ och bilaterala givarebör uppmärksamma behovet av sociala insatser i samband medstrukturanpassningsprogram. och bl.a. de övriga nordiska länderna harmed framgång verkat för en utökad social inriktning i Världsbankensutlåningsverksamhet.För de allra fattigaste länderna kommer gåvobistånd även framgent vara denfrämsta resurskällan i försöken att få i gång självgenererande ekonomiskutveckling och tillväxt. bör, som framhållits tidigare i betänkandet,fortsatt verka för en ökad internationell biståndsvolym och för en omfördelningav biståndet till de fattigaste länderna.Utskottet stödjer det som i propositionen anges om vikten av att skuldbördanseffekt på ett lands utvecklingsmöjligheter ytterligare belyses och analyseras.SIDA:s skuldskrivelse () och regeringens analys av denna ärkonstruktiva bidrag.Härmed får de yrkanden som tar upp utlandsskulden och ekonomisk politikgenerellt, dvs. yrkande 4 i motion U250 (s), yrkande 1 i motion U260 (s),yrkande 4 i motion U282 (kds) och yrkandena 2 och 3 i motion U221 (c), ansesbesvarade.Förslaget i motion U233 (v) yrkande 14 om att avvisa strukturanpassning påIMF:s villkor avstyrks.Utskottet har i och för sig ingen erinran mot vad som föreslås i motion U233(v) om det önskvärda att undvika illegal kapitalflykt från . Utskottetdelar dock inte den principiella synen på utlandsskuldsättningen somåterspeglas i yrkandena 9 och 10 i motion U233 (v). Sambandet mellan den fördaekonomiska politiken i och skuldsituationen är enligt utskottetsuppfattning en viktig del i analysen och åtgärderna.Med hänvisning till vad som ovan anförts om de olika åtgärder som utskottetanser bör vidtas av och det övriga internationella samfundet påskuldområdet avstyrker utskottet yrkandena 9 och 10 i motion U233 (v).Utskottet delar inte den uppfattning som framförs i motionerna U233 (v) ochSf633 (v) om generella skuldavskrivningar utan koppling till konditionalitetoch strukturanpassningsprogram. Nackdelarna med sådana åtgärder framgår av vadutskottet ovan anfört.Härmed avstyrks yrkande 8 i motion U233 (v) och yrkande 3 i motion Sf633 (v).Yrkande 12 i motion U233 (v) tar upp frågan om användning av Världsbankensoch IMF:s överskott.Världsbankens och IMF:s inkomster består huvudsakligen av ränteintäkter frånlåneportföljen. Efter de avsättningar som måste göras till reserver i syfte attsäkra fortsatt utlåningsverksamhet överförs eventuellt överskott iVärldsbankens fall till och kommer därvid låginkomstländerna till del.IMF:s eventuella överskott används till att reducera avgifterna på IMF:sutlåning, och även dessa medel går således i betydande utsträckning tillu-länderna.Utskottet finner inte anledning att rekommendera någon förändring av dennapraxis utan avstyrker yrkande 12 i motion U233 (v).Ett förslag i motion U233 (v) syftar till en förändrad handläggning inomregeringskansliet av skuldfrågorna så att och skallfå huvudansvaret för skuldfrågorna.Finansdepartementet har huvudansvaret för skuldfrågorna. Svenska positioneroch agerande fastställs genom ett fortlöpande och nära samråd mellanFinans- och Utrikesdepartementen, bl.a. inom ramen för en interdepartementalsamrådsgrupp i skuldfrågor, där även myndigheter, bl.a. SIDA, deltar.Utskottet vill erinra om att frågor rörande internaorganisation inte ankommer på riksdagen.Utskottet avstyrker således yrkande 11 i motion U233 (v).Miljö, markvård, energi, m.m.Sammanfattning av motionernaI motion U250 (s) yrkande 14 yrkas att SIDA:s riktlinjer bör vara riktgivandeför miljöbiståndet. SIDA har bl.a. angivit betydelsen av att miljöaspekternaintegreras i allt bistånd. Vidare föreslås satsningar på kapacitetsuppbyggnad imottagarländerna samt fortsatt och utökad satsning på att stärkanaturresursbasen i u-länderna.Även i motion U221 (c), yrkande 8, betonas att alla biståndsprojekt måsteplaneras med utgångspunkt i miljöaspekten och med målet att skapa en ekonomisktuthållig utveckling. I detta sammanhang bör aktivt verkainternationellt för att FN:s biståndsmål om förverkligas.I motion U260 (s) yrkande 3 anges att miljömålet i det svenska biståndetföljs upp i alla biståndsorgan. En långsiktigt hållbar utveckling skallgenomsyra all verksamhet, och biståndsorganen bör till regeringen avrapporterahur miljömålen omsätts och prioriteras.Några motioner tar upp . I motion U250 (s) berörsden globala miljöfonden GEF. Enligt motionen har fog för sin oro attdet additionella biståndet inte i tillräcklig grad kommer att användas författigdomsrelaterade problem. GEF:s mandat bör därför ses över.I motion U233 (v) yrkande 18 uttrycks oro för att de medel som Sverigeanslagit till uppföljningen av UNCED:s handlingsprogram inte kunnattas i anspråk därför att det internationella arbetet med att skapainstitutioner för att genomföra UNCED-besluten släpar efter. måsteenligt motionen trycka på så att det blir resultat.Yrkanden som berör anslagsposterna för miljöbistånd behandlas under resp.anslagsavsnitt i detta betänkande.Motion U246 (kds) tar upp skogsfrågor. måste aktivt engagera sig ibistånd till skogsprojekt i . Det krävs för dessa länders möjlighetatt ge människorna en chans till ett hyggligt liv och med tanke på denexplosionsartade förhöjningen av koldioxidhalten i atmosfären. Den normbildningmed krav på återbeskogning som finns i måste bibringas människor ochregeringar i (yrkande 1). Enligt motionens yrkande 2 bör stöd gestill utbildning och forskning i skogsfrågor i u-länderna.Enligt yrkande 1 i motion U261 (fp) bör en större andel av biståndsinsatsernagå till uppbyggnad av infrastruktur. I motionen nämns särskilt insatser inomvägsektorn, inkl. utbildning och trafiksäkerhetsbefrämjande. Enligt yrkande 2bör trafiksäkerheten främjas genom export av kunskap i trafikutbildning.UtskottetMiljömålet i det svenska biståndet tillkom 1987 och innebär att framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljö skall genomsyra hela detsvenska biståndet.Som utskottet en följd av år har konstaterat föreligger en bred politiskenighet om miljömålet och behovet av ökade insatser för att skydda miljön ochbidra till en varaktig och hållbar utveckling i både i-länder och u-länder.Utskottet vill betona att miljöfrågorna är gemensamma angelägenheter för i- ochu-länder och kräver ett gemensamt ansvarstagande och internationellt samarbete.Det finns ett nära samband mellan miljöförstöring och fattigdom.Underutvecklingen leder till rovdrift på naturen, felaktigt utnyttjande av detillgängliga naturresurserna och jordförstöring. Även befolkningsutvecklingenmåste uppmärksammas i detta sammanhang. Överbefolkning förstärker den negativautvecklingen. Biståndet har en självklar roll i dessa sammanhang, vilket ocksåframgår av budgetpropositionen, där bl.a. omsorgen om miljön anges som etthuvudargument för FN:s 0,7-procentsmål.Miljömålet har successivt fått ett allt större genomslag i den praktiskabiståndspolitiken, såväl genom ökade riktade miljöinsatser som genom störremiljöhänsyn i övriga biståndsprogram. Utskottet vill understryka behovet av attse miljöfrågorna i ett helhetsperspektiv och att miljöhänsyn integreras i allabiståndsprojekt och -program. är de riktade insatserna värdefulla,inte minst när det gäller metodutveckling på områden som markvård, skogsbrukoch biologisk mångfald. SIDA:s riktlinjer på miljöområdet, som omnämns i motionU250 (s), har en viktig funktion och ligger innehållsmässigt väl i linje medvad utskottet ovan anfört. SIDA har vidare utarbetat s.k. miljöprofiler.Utskottet utgår från att såväl SIDA som de övriga biståndsmyndigheterna pålämpligt sätt redovisar hur miljömålet uppfylls i verksamheten.Vad som ovan anförts ligger enligt utskottets uppfattning väl i linje med deninriktning av miljömålet som anges i yrkande 15 i motion U250 (s), yrkande 8 imotion U221 (c) samt yrkandena 3 och 6 i motion U260 (s), varför dessa yrkandenfår anses besvarade.I juni 1992 avhölls i FN:s stora konferens om miljö ochutveckling (UNCED). Riodeklarationen kan enligt utskottets bedömning få storbetydelse i det fortsatta internationella samarbetet på miljö- ochutvecklingsområdet. I , handlingsprogram inför nästaårhundrade, presenteras åtgärder för att lösa dagens allvarliga problem, mendess syfte är också att förbereda världen för det kommande århundradetsutmaningar. Strategier, planer, politik och processer på nationell nivå äravgörande för framgång i förverkligandet av . De utvecklings- ochmiljömål som anges kommer att kräva en omfattande överföring av nya ochadditionella finansiella resurser till för att täcka merkostnadernaför att lösa de globala miljöproblemen. Det krävs också finansiella resurserför att stärka de internationella institutionernas kapacitet.I görs en grov uppskattning av kapitalbehovet för att genomföra deåtgärder som föreslås i dokumentet. skulle behöva satsa sammanlagtöver --2000, varav ca behövs i form av bistånd. Behovet av ökat bistånd på miljöområdetunderströks således av UNCED. Det bör med detta konstaterande slåsfast att även om biståndsbehovet är stort är den förda utvecklingspolitiken änviktigare för att åstadkomma en hållbar utveckling på ekologisk grund.I SIDA:s redovisning av sin pågående och planerade uppföljning av UNCEDbetonas behovet av långsiktighet och landkännedom. SIDA redovisar bl.a. hurmiljöarbetet bör integreras i den kommande verksamhetsplaneringen, bl.a. inominfrastruktursektorn, när det gäller kvinnoinriktat bistånd och på områden somvatten/sanitet och transporter. Vidare betonas folklig förankring. SIDA avserfördjupa arbetet med att göra miljökonsekvensbedömningar av i princip allainsatser. Det kan nämnas att samtliga biståndsorgan har inkommit medbeskrivningar av hur man avser följa upp UNCED, och beskrivningarna ligger tillgrund för dialogen mellan regeringen och myndigheter om dessa frågor. I dettasammanhang är det viktigt att framhålla att miljöaspekterna även måste ges ökaduppmärksamhet i de multilaterala organen, som t.ex. UNDP och /IDA.Den globala miljöfonden GEF (Global Environmental Facility) tas upp i motionU250 (s). GEF inrättades före med huvudsakligt syfte att verkaför åtgärder mot de gränsöverskridande problem som kan sägas vara en följd avindustriländernas agerande samt som en mekanism för att finansiera åtagandensom ett resultat av globala konventioner, som klimatkonventionen ochkonventionen om biologisk mångfald. Det pågår en revidering avGEF:s mandat bl.a. mot bakgrund av intresset av att ge GEF en mer permanentstatus. Enligt utskottets mening är det viktigt att i detta sammanhangaktivt verkar för att fattigdomsrelaterade problem prioriteras i fondens arbetesamt att miljöaspekterna integreras i allt biståndsarbete.Härmed får yrkande 14 i motion U250 (s) anses besvarat.De internationella organisationernas genomförande av är avnödvändighet tidskrävande. Huvudprincipen enligt svensk uppfattning bör varaatt miljöaspekterna arbetas in i den reguljära programverksamheten, vilketkräver förberedelser och noggrannhet. En uppbyggnad av reservationer underanslagsposten för miljöinsatser under C1, medel som till stor del avserUNCED-uppföljningen, har ägt rum till följd av de tidskrävande förberedelserna.Sverige bör enligt utskottets uppfattning i de relevanta internationellaorganen uppmärksamma betydelsen av UNCED-uppföljningen och effektiviteten iförberedelserna och genomförandet av biståndsprogrammen.Härmed får yrkande 18 i motion U233 (v) anses besvarat.Att verka för ett långsiktigt hållbart skogsbruk och för återbeskogning är enhögst relevant målsättning för biståndssamarbetet. Som anges i motion U246(kds) kan skogsvård få mycket positiva effekter för såväl befolkningen i detområde där insatserna görs som globalt. Skogsvård kan medverka till att hindrajorderosion och förebygga naturkatastrofer. har god kunskap ocherfarenhet beträffande skogsbruk och skogsvård. Många skogsprojekt harfinansierats och finansieras genom såväl multi- som bilateralt biståndfrån . främjar därvid projekt som stämmer med de principer omvaraktigt skogsbruk som antogs vid UNCED. Utskottet utgår från att skogsbrukoch skogsvård fortsätter att vara ett viktigt område i det svenska biståndet.Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U246 (kds) anses besvarade.Sverige lämnar bistånd i betydande omfattning till infrastrukturuppbyggnad iu-länderna, såväl bilateralt som via internationella organisationer.Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder kan aktualiseras i sådana sammanhang.Härmed får motion U261 (fp) yrkandena 1 och 2 anses besvarade.Landsbygdsutveckling, anpassad teknologiSammanfattning av motionernaI motion U221 (c) yrkande 7 yrkas ökat stöd till landsbygdsutveckling. Ommänniskornas försörjningsmöjligheter på landsbygden förbättras liksomtillgången till sjukvård, utbildning och rent vatten m.m., ökar människornasmöjligheter att stanna kvar på landsbygden och undvika de negativa effekternaav den snabba urbaniseringen.Enligt motion U208 (s) är en huvuduppgift att stödja utvecklingen av tredjevärldens jordbruk, särskilt i de mest utsatta länderna. Detta kräver enomprioritering av det svenska biståndet. I motionen nämns en rad problemförknippade med jordbruksutvecklingen i , bl.a. ökenspridning,erosion, överbetning, flykten från landsbygden. bör ta initiativ internationell konferens som skulle kunna bidra till att klargörasituationen och lägga fast en strategi.Motionären förespråkar (yrkande 1) även att en internationell konferens om denglobala livsmedelssituationen bör sammankallas.I motion U267 (c) yrkas att svensk u-landshjälp i större utsträckning börkanaliseras genom bondeorganisationer till bonde- och landsbygdsbefolkningen.Enligt motionen är den svenska bondeorganisationen bäst på att förmedlakunskapen. Biståndet bör enligt motionen syfta till bl.a. minskadjordförstöring, rent vatten, stöd för utveckling av småindustri och hantverkoch främja självägande.I yrkande 6 i motion U221 (c) anges att utveckling i högre grad bör byggavidare på kunskap och erfarenhet som finns på plats i . Det finns ettstort behov av framtagning och överföring av enkel vardagsnära teknik. Svensktbistånd bör mer inriktas på anpassad teknikutveckling.UtskottetJordbruket är av central betydelse för de fattiga ländernas ekonomier.U-länderna har en stor potential vad jordbrukets utveckling beträffar, mendenna potential kan i många fall inte utnyttjas på grund av bristfälligekonomisk politik, flykten från landsbygden, miljöförstöring m.m. Biståndet kanspela en viktig roll för att underlätta landsbygdens utveckling genomexempelvis forskning och tekniskt stöd, importstöd m.m. En ekonomisk politiksom gynnar livsmedelsproduktion i hållbara former och effektiv varudistributionär grundläggande.Livsmedels- och jordbruksproduktionen påverkas i hög grad av de förhandlingarsom förs inom exempelvis . Det är enligt utskottet viktigt att regeringenfortsätter att aktivt arbeta för en förbättring av situation idessa förhandlingar.Som utskottet påpekade i betänkande 1990/91:UU15 har det svenska biståndet isin helhet en klar inriktning på landsbygdsutveckling. Inom de bilateralaprogrammen utgör projekt inom områden som jord- och skogsbruk, markvård,landsbygdsskolor, primärhälsovård och landsbygdsvägar en stor andel. Ävenforskningsstödet är i stor utsträckning landsbygdsinriktat. Bondeorganisationerbör självfallet utnyttjas i den mån de erbjuder rationella fördelar förkanalisering av biståndet.Utskottet vill vidrar erinra om att SIDA har stött insatser påområden som jordbruksrådgivning, jordbruksforskning, markvård,kreditförsörjning, utbildning på alla nivåer samt lantbruksutveckling via denlokala förvaltningen. Det stöd som SIDA lämnar är inriktat på att främjauthålligt utnyttjande av naturresurserna. Som exempel kan nämnas att SIDA sedan1989 stöder ett utvecklingsprogram i södra för att hitta metoder för attförbättra den fattige bondens situation. Ett särskilt program syftar till attförbättra husdjursskötseln. SIDA stöder även markvårdsprojekt i många länder.Av dessa är flera inriktade på småbrukarnas behov. Inom skogssektorn arbetarSIDA i första hand med frågor rörande skogsföryngring och byskogsbruk.En stor del av det stöd som SAREC lämnar till internationellaforskningsprogram rör landsbygdsutveckling och miljö. Forskning om skog, markoch vatten hör till de områden som är högt prioriterade av SAREC.I detta sammanhang vill utskottet framhålla den viktiga roll som kvinnorna,vilka ofta är familjeförsörjare, har för produktionen inom jordbruket.Kvinnornas insatser är ofta av avgörande betydelse när det gäller att genomföraför lantbruksutvecklingen nödvändiga förändringar.Jordbruksproduktionen i håller inte jämna steg medbefolkningsökningen. Nära hälften av befolkning får inte sittnäringsbehov tillgodosett, och den andelen ökar. Om inte nuvarande trenderbryts kommer, enligt vad utskottet inhämtat, ett tredubbeltlivsmedelsunderskott jämfört med dagens att uppstå redan om ett tiotal år.Mot den bakgrunden har det föreslagits av bl.a. Kyrkornas U-forum attbiståndets inriktning i ökad utsträckning bör inriktas på en hållbarutvecklingspolitik, särskilt landsbygdsutveckling med tyngdpunkt pålivsmedelsproduktion, för att tillgodose de fattigaste gruppernas näringsbehov.Denna uppfattning återfinns också i motion U208 (s) yrkande 2 liksom imotionerna U221 (c) yrkande 7 och U267 (c).Utskottet instämmer i behovet av en förstärkt strategi på detta område.Regeringen och SIDA bör under det kommande budgetåret se över insatserna förlandsbygdsutveckling och livsmedelsproduktion för samarbetsländer iAfrika.Härmed får yrkande 2 i motion U208 (s), yrkande 7 i motion U221 (c) ochmotion U267 (c) anses besvarade.Utskottet konstaterar vidare att en livsmedelskonferens redan finns etableradoch hölls senast i . Det var livsmedelskonferensen i somledde till skapandet av , , , som är ettforum på statsrådsnivå, där övergripande problem och policyfrågor som rörvärldens livsmedelssituation diskuteras. WFC föreslår också åtgärder till olikaFN-organ och andra relevanta internationella organisationer.Utskottet anser inte att några ytterligare fora för behandling av livsmedels-och jordbruksfrågorna behöver tillskapas.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U208 (s).Utskottet angav i betänkande 1991/92:UU15 att det finns ett stort behov avinhemsk, lokalt förankrad teknologi i liksom av forskning ochutveckling kring frågor som gäller teknologins anpassning till lokalaförhållanden. Utskottet noterade vidare att man på flera håll, inte minst inomde enskilda organisationerna, försöker bygga upp en kompetens kring småskaligoch hantverksbaserad teknologi och dess anpassning. Vidare pekade utskottet påde möjligheter organisationer av olika slag har att ansöka om biståndsmedel förforskning och utveckling på området, bl.a. genom SIDA och SAREC.Härmed får yrkande 6 i motion U221 (c) anses besvarat.Befolkning och sociala frågorSammanfattning av motionernaI motion U259 (fp, m, c, kds, nyd) ges argument för en ökad uppmärksamhet påbefolkningsfrågan och för ökade familjeplaneringsinsatser. Motionens yrkandeom bidrag till en ny organisation på området behandlas under C 2-avsnittet.Enligt motion U209 (s) är det viktigt att fortsätter sin aktiva rollatt underlätta för att kunna genomföra sina befolkningsprogram, motbakgrund av befolkningsökningen, den ökande urbaniseringen och betydelsen avfamiljeplanering för kvinnors frigörelse och hälsa. Familjeplaneringsprogrammåste ingå i allt biståndsarbete.