bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — Utskottet anser att treårigakostnadsramar bör fastställas för vägar, järnvägar ochlänstrafikanläggningar och att regeringen för att bibehållaflexibiliteten i systemet i budgetpropositionen börlägga fram förslag till nya ramar.Enligt utskottets mening bör regeringen anvisa medel undertre anslag för att finansiera investeringarna i trafikensinfrastruktur. Ett anslag avser byggande av vägar, ettnyinvesteringar i stomjärnvägar och ett byggande avlänstrafikanläggningar. Anslaget för byggande av vägar böromfatta såväl stamvägar och övriga riksvägar sombärighetshöjande åtgärder.Det naturliga hade varit att anvisa medlen överreservationsanslag. Med hänsyn till det behov som finns avresursmässig flexibilitet bör dock enligt utskottets meninganslagstypen ramanslag väljas. Ett ramanslag medger möjlighetatt överföra ej utnyttjat belopp till följande budgetår i formav s.k. anslagssparande. Anslaget får överskridas genom ettutnyttjande av s.k. anslagskredit som får uppgå till högst 7%av anslagsbeloppets storlek. Med hänvisning till svårigheternaatt beräkna kostnaderna för infrastrukturinvesteringarna anserutskottet att anslagskrediten för de tre aktuella ramanslagenbör uppgå till högst 10%.I samband med att anvisar medel på de tre nyaramanslagen bör kvarstående reservationer, vid utgången avinnevarande budgetår, på reservationsanslagen Byggande avriksvägar, Byggande av länstrafikanläggningar, Nyinvesteringar istomjärnvägar, : Särskilda bärighetshöjande åtgärder,Investeringar i trafikens infrastruktur och Vissaproduktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärder inomKommunikationsdepartementets område inte tas i anspråk utanredovisas som en besparing på statsbudgeten. Detta har utskottetbeaktat vid de anslagsberäkningar som kommer att redovisas i detföljande.Utskottets ställningstagande påverkar varken omfattningen avinvesteringarna jämfört med regeringens förslag eller tidpunktendå de kan påbörjas. Genom den konstruktion som utskottetförordar skapas också den handlingsfrihet som behövs för attlångsiktigt planera för utbyggnaden av trafikens infrastruktur.I senare avsnitt kommer utskottet att föreslåmedelsanvisningar för nästa budgetår samt treårigakostnadsramar. Utgångspunkten för beräkningarna har härvid varitde bedömningar av investeringsbehovet som redovisas ipropositionen. Hänsyn har tagits till det beslut omtidigareläggningar som fattade tidigare i vår (bet.1992/93:TU38, rskr. 210).I årets kompletteringsproposition föreslår regeringen att1200 anvisas för underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt. Vissa ökade kapitalkostnader förtidigareläggning av investeringar i länstrafikanläggningarskulle belasta detta anslag. Med utskottets förslag tillfinansieringslösning bortfaller detta behov. Utskottetförutsätter att regeringen tar hänsyn till detta i kommandebudgetarbete.Utskottet anser vidare att regeringen bör redovisa enprognos över utfallet på de berörda ramanslagen för det pågåendebudgetåret. Vidare bör regeringen redovisa hurinvesteringsverksamheten överensstämmer med det av riksdagenbeslutade investeringsprogrammet.Vad utskottet nu anfört om finansieringsfrågor bör avriksdagen ges regeringen till känna.4 Vägar m.m.4.1 Väginvesteringarnas inriktning samt stamvägnätets omfattning, standardoch utbyggnadstakt4.1.1 BakgrundDe statliga väginvesteringarnas inriktning bestäms ytterst av de mål förtrafikpolitiken och vägpolitiken som lade fast i sitt trafikpolitiskabeslut (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU13 och TU20, rskr. 159 och297).Det övergripande målet för trafikpolitiken är enligt beslutet attmedborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad.Detta mål vidareutvecklas i fem delmål som innebär atttransportsystemet skall utformas så att medborgarnas och näringslivetsgrundläggande transportbehov kan tillgodoses,transportsystemet skall utformas så att det bidrar till ett effektivtresursutnyttjande i samhället som helhet (effektivitetsmålet),transportsystemet skall utformas så att det motsvarar högt ställda krav påsäkerhet i trafiken (trafiksäkerhetsmålet),transportsystemet skall utvecklas så att en god miljö och hushållningen mednaturresurser främjas (miljömålet),transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans(det regionalpolitiska målet).Även vägpolitiken skall enligt riksdagsbeslut inriktas mot demiljö-, trafiksäkerhets-, effektivitets- och regionalpolitiska mål som gällerför trafikpolitiken som helhet. Härutöver skall vägpolitiken syfta till attväghållningsansvaret avgränsas på lämpligt sätt samt till att vägkapitaletsäkras.Det svenska väg- och gatunätet omfattar . Vägnätet består avallmänna och enskilda vägar samt tätorternas gator. Statsvägnätet, för vilketVägverket är väghållare, omfattar , varav ärriksvägar och är länsvägar. Av riksvägarna är motorvägar.Vissa riksvägar är utmärkta som Europavägar i enlighet med en internationellöverenskommelse som träffades inom ramen för det arbete som bedrivs avFN:s ekonomiska kommission för (ECE). Vägnätet i övrigt består avkommunala vägar och gator samt enskilda vägar.Riksdagen anvisar medel för olika vägändamål. anvisadessålunda medel enligt följande:drift och underhåll av statliga vägar -- ,byggande av riksvägar -- ,byggande av länstrafikanläggningar (bl.a. länsvägar) -- 1miljard kronor,bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar -- ,bidrag till drift och byggande av enskilda vägar -- 648,5 miljoner kronorochsärskilda bärighetshöjande åtgärder -- 707 miljoner kronor.Fördelningen av dessa medel bestäms av på grundval av de mål somriksdagen lagt fast för vägpolitiken, direktiv av regeringen med utgångspunkt idessa målangivelser och i riksdagsbeslut i övrigt av betydelse förväghållningen samt tioårsplaner för riksvägar och länsvägar, som upprättas avVägverket resp. länsstyrelserna.Våren 1991 beslutade om en förändrad planeringsprocess förväginvesteringar (prop. 1990/91:87, bet. TU26, rskr. Beslutet innebär attplaneringsprocessen bör utgå från ett helhetsperspektiv och att ett nationelltvägnät som är av särskild betydelse för landets ekonomiska tillväxt ochvälfärdsutveckling bör få en särställning vid det framtida arbetet medplaneringen. uttalade också -- som närmare berörts i detföregående -- att det politiska inflytandet över planeringsprocessen, i frågaom såväl vägar som järnvägar, borde stärkas.Våren 1992 ställde sig utskottet bakom ett uttalande i proposition1991/92:100 bil. 7 (bet. TU15, rskr. 248) om att den fortsatta vägplaneringenborde inriktas på utbyggnad av ett rikstäckande nät av riksvägar, av särskildbetydelse, till ett sammanhängande, robust nät med hög och jämn standard. Ensådan inriktning sades innebära bl.a. motorvägskvalitet mellan ,, och . I fråga om riksvägar och länsvägar som inteskulle ingå i ett sådant stamvägnät borde investeringar och underhåll inriktaspå att vidmakthålla och förbättra standarden.4.1.2 förslag till stamvägnätAv propositionen framgår att på regeringens uppdrag analyseratalternativa inriktningar av den statliga väghållningen och avlänstrafikanläggningarna med inriktning mot fyra av de trafikpolitiska mål somriksdagen fastställde , nämligen trafiksäkerhetsmålet, detregionalpolitiska målet, miljömålet och effektivitetsmålet. I uppdraget ingickockså att belysa dessa måls konflikter med varandra.Vägverket framhåller i sin rapport att de största konflikterna i valet avtransportinfrastruktur finns mellan trafiksäkerhetsmålet och detregionalpolitiska målet samt mellan det regionalpolitiska målet ocheffektivitetsmålet. I övrigt ger alternativa inriktningar relativt litenskillnad i måluppfyllelse. Miljömålet uppnås enligt bäst genomåtgärder inom hela vägtrafiksektorn, dvs. inom ramen för samspelet mellanmänniskan, fordonet och vägen. En investeringsinriktning som innebär attett av de trafikpolitiska målen sätts framför de andra är enligt verketinte realistisk. En sammanvägning av målen måste i stället ske. I rapportenredovisas därför fem alternativa förslag till stamvägnät, av vilka fyra vartoch ett ensidigt inriktas mot resp. trafikpolitiska mål. I det femte förslagethar de fyra målangivelserna vägts samman. Gemensamt för samtliga förslag är attde utgår från två alternativa budgetnivåer, betecknade Hög och Låg.Alternativet Hög innebär att investeras i riksvägar underen tioårsperiod, varav avser stamvägnätet och 10 miljarderkronor övriga riksvägar. Alternativet Låg innebär att 30 miljarder kronorinvesteras i riksvägar, varav avser stamvägnätet och 8miljarder kronor övriga riksvägar. Alla de fem alternativen innehåller ocksåett s.k. baspaket, omfattande satsningar på , (--),E6 (--) och E20 (--), där resp.30% av investeringsbehoven tillgodoses enligt budgetnivåerna Hög och Låg.Satsningen på (svensk-norska gränsen--Kappelskär) är resp. avinvesteringsbehoven i budgetnivåerna Hög och Låg enligt samtliga fem förslag.På övriga vägar, som i större eller mindre utsträckning varierar i de femförslagen, satsas resp. av erforderliga investeringsmedel enligt detvå budgetnivåerna.Vägverkets sammanvägda förslag innebär vidare att stamvägnätet vid denhögre budgetnivån kompletteras med ett stråk från överMälardalen ned mot E4. anger tre alternativa sträckningar för ettsådant stråk men tar inte ställning till förmån för något av alternativen. Tvåav dessa avser den s.k. Bergslagsdiagonalen, som enligt verket antingen kan haen nordlig sträckning, via --, eller en sydlig sträckning, , via och . Ett tredje alternativ avser en förbindelsemellan via ----Sala och en punkt nära , vidE4, den s.k. Räta linjen.I budgetnivån Hög förutsätter att avsätts fördrift, underhåll och förbättring av vägnätet . Motsvarandebelopp för budgetnivån Låg är 59 miljarder kronor.Vid en budgetnivå som är lägre än för riksvägar undertioårsperioden anser sig inte kunna genomföra någon kraftsamling tillett stamvägnät. I sådant fall finns det enligt verket inte heller någonanledning att tala om ett stamvägnät.4.1.3 Regeringens förslag4.1.3.1 Förutsättningar för förslagenRegeringens förslag till inriktning av investeringar i vägar och tillstamvägnät förutsätter att godkänner att väg- ochjärnvägsinvesteringar planeras inom en ram om totalt underperioden --2003 och att inom den ramen planeras för bl.a. investeringar iriksvägar med 40 miljarder kronor.4.1.3.2 Väginvesteringarnas inriktningI sin allmänna motivering för regeringens förslag tillinfrastruktursatsningar framhåller departementschefen att det av moraliska ochekonomiska skäl är nödvändigt att ge trafiksäkerheten hög prioritet vidinfrastrukturplaneringen. Denna bör även utformas så att den tar stor hänsyntill näringslivets grundläggande transportbehov samt till kraven på regionalbalans och en god miljö. Beslut om inriktning av infrastrukturutbyggnadenmåste utformas som en avvägning mellan olika trafikpolitiska delmål, därtrafiksäkerhet, miljö och regional balans ges hög prioritet. Denna avvägninggäller såväl geografiskt som mellan trafikmedel, betonar departementschefen.I det avsnitt av propositionen som utskottet nu behandlar framhållerdepartementschefen att satsningarna på infrastruktur måste få en särskild tyngdför att i möjligaste mån kompensera vårt avståndshandikapp i förhållande tillcentrala . Vidare betonar departementschefen att individens hälsa,valfrihet och välfärd måste stärkas genom olika åtgärder. Möjligheten att levaett allsidigt och rikt liv förutsätter ekonomisk stabilitet, god miljö samttillgång till utbildning och kultur. Ett väl genomtänkt och miljöanpassattransport- och trafiksystem kan bidra till att uppnå dessa samhällsmål.Från dessa utgångspunkter är det för mig naturligt -- fortsätterdepartementschefen -- att förorda en inriktning av vägutbyggnaden somhuvudsakligen prioriterar ekonomisk tillväxt, trafiksäkerhet och regionalbalans och som bygger på en avvägning av dessa mål.Inom den totala planeringsramen på för investeringar iriksvägar bör enligt propositionen användas för ettstamvägnät och för riksvägar i övrigt.4.1.3.3 Stamvägnätets omfattning, standard och utbyggnadstaktI propositionen framhålls att planeringsinriktningen för utbyggnaden avvägsystemet bör bygga på inriktning Trafiksäkerhet med hänsyn tagentill miljöfaktorer, till möjligheterna att uppnå regional balans och tillnäringslivets grundläggande transportbehov. Stamvägnätet bör omfatta de för debåda inriktningarna Trafiksäkerhet och Regional balans gemensamma riksvägarnaE4, E6, E20, E18, E22, 70, 48/64 och 45 syd. Av trafiksäkerhetsskälbör riksvägarna 26, 40, 56/67, 25 och 31/33 tillföras stamvägnätet. Detta börockså, av regionalpolitiska skäl, kompletteras med norr och E65.Förslaget åskådliggörs av en karta i propositionen, som här återges på s.67, och av en tabell, som återges på s. 68.Stråk Mål Uppn. medel målst.1992 % av kvarst. %behovE4 Mv 48 100 100E4 Mv 25 40 55E4 13m 80 40 90E4 bro över 13m 0 100 100E4 13m 60 0 65Rv 40 Mv 22 100 100E6 Mv 70 100 100E6 Mv/13m 42 40 65E20 13m 90 40 95E20 Mv 11 90 90E18 Mv/13m 22 30 45E22 Mv/13m 85 20 90Rv70 13m 37 20 50Rv45 Mv 0 20 20Rv64/48 13m 15 20 30Rv26 13m 10 20 30Rv50/60 13m 35 40 60Rv56/67 13m 35 20 50Rv25 13m punktvisa insatserRv31/33 13m - " -E10 7-9m - " -E12 7-13m - " -E14 7-13m - " -E65 13m - " -Rv45 7-13m - " -Av en tabell på s. 46 i propositionen framgår att kostnaden för fullmålstandard på alla de av -- i olika inriktningsalternativ --studerade stråken uppgår till . Enligt vad utskottetinhämtat från uppgår kostnaden för full målstandard påBergslagsdiagonalen och Räta linjen, som inte omfattas av något av Vägverketsinriktningsalternativ, till totalt ca . Eftersomregeringens förslag omfattar samtliga vägar enligt fem alternativainriktningar samt dessutom Bergslagsdiagonalen och Räta linjen, uppgår sålundatotalkostnaden för full målstandard på alla dessa vägar till ca 84 miljarderkronor.Departementschefen framhåller att de ekonomiska ramar som kan avsättas förvägutbyggnad inte medger en total måluppfyllelse för de båda av Vägverketutarbetade inriktningarna Trafiksäkerhet och Regional balans. Prioriteringarmåste därför göras. För egen del anser han att man bör sträva efter en högmåluppfyllelse på de vägar som är gemensamma för de båda inriktningarna. Föratt vinna de största trafiksäkerhets- och regionalpolitiska fördelarna börvägar med stor trafik ha högre måluppfyllelse än vägar med mindre trafik.Vidare framhåller departementschefen att riksvägarna E4, E6, E20,E18, 40, 45 syd, 70, E22, 26, 48/64, 50/60 och 56/67 bör byggas ut motVägverkets målstandard. Han betonar också att den del av stråken som kan nåmålstandard varierar mellan olika stråk. Totalkostnaden förden av departementschefen förordade utbyggnaden anges inte i propositionen menkan med ledning av de kostnadsuppgifter som utskottet just angivit beräknastill ca 74,6 miljarder kronor.För att inrymma den av mig förordade prioriteringen inom de föreslagnaramarna bör -- fortsätter departementschefen -- målstandarden för vissa stråkomprövas jämfört med förslag. Han förutsätter sålunda att E20väster om kan ha målstandarden 13-metersväg. Detsamma kan gälla för E4norr om liksom för västligaste delen av . Detta kan vara motiverat-- betonar departementschefen -- bl.a. mot bakgrund av genomförda och planeradejärnvägssatsningar. Vidare bör norr om kunna gesmålstandarden 7--9-metersväg med hänsyn till trafikvolymerna.Vidare framhåller departementschefen att riksvägarna E10, E12, E14,E65, 25, och 31/33 bör ingå i stamvägnätet utan någon särskild målstandard.Dessa stråk bör förbättras punktvis av trafiksäkerhetsskäl men också ges denhögre underhållsstandard som en stamväg förutsätts få. Standarden förväglagstjänster på stamvägnätet kommer, med hänsyn tagen till trafikvolym, attvara högre än på det omgivande statliga vägnätet.Departementschefen framhåller också att nuvarande planering skall omprövasmot slutet av . Det finns då anledning, betonar han, att pröva såvälstandard som tillhörighet till stamvägnätet för de stråk han utpekar.Trafikutveckling och andra samhällsfaktorer kan komma att korrigera hansbedömningar i dag.Under rubriken sammanfattar departementschefen attutbyggnaden av vägsystemet bör, med bibehållande av huvudinriktningentrafiksäkerhet, i första hand ske på söder om , och E6söder om . Andra angelägna investeringar är -- betonar han --motorvägsutbyggnaden på /E20 och på sträckanGöteborg--och , dvs. en bro över för trafikenpå E4.4.1.3.4 Regeringens bedömningar av storprojekt och strategiska valUtskottet har valt att i sin redogörelse för regeringens förslag även återgevissa bedömningar som regeringen redovisar under rubriken ochstrategiska val i infrastrukturpropositionen. I avsnittet i fråga framhållerdepartementschefen att bör genomföraVedaprojektet.Vad gäller strategiska val redogör departementschefen till en början förskälen till att regeringen valt att låta såväl Bergslagsdiagonalen, i nordligsträckning, som Räta linjen ingå i stamvägnätet.Vidare framhåller departementschefen att frågan om sträckningen av E4genom har studerats av . Fyra alternativa sträckningar harredovisats. Dessa innebär 1) E4 i nuvarande sträckning, 2) E4 viaHässleholm, 3) E4 öster om väg 108 och 4) E4 i sträckning via ochÄlmhult. Departementschefen framhåller att enligt är inget avalternativen bättre än de övriga ur alla synvinklar. Därför bör det nutillgängliga materialet kompletteras och fördjupas innan slutlig ställning kantas. Han säger sig slutligen ha för avsikt att återkomma till med enredovisning av slutligt förslag till sträckning.4.1.3.5 Regeringens hemställanRegeringen hemställer att godkänner att vägsystemet skall inriktasmot ökad trafiksäkerhet, i enlighet med vad departementschefen anfört, samt attstamvägnätet skall utgöras av riksvägarna E4, E6, E20, E18, 70 (tillMora), 40, 26, E22, 48/64 (till ), 45, 50, 60 (till ),56/67, 25, 31/33, E10, E 12, E14 och E65 i enlighet med vaddepartementschefen redovisat.4.1.4 Motionsförslag4.1.4.1 Motionsförslag om väginvesteringarnas inriktningI motion T71 (s) framhåller motionärerna (yrkande 6) att det är fel att pekaut ett stort stamvägnät utan att avsätta de medel som behövs för att uppfylladen angivna målstandarden. Motionärerna vill, som framgår av vad utskottetanfört i avsnitt 3 om planeringsramar för investeringar i vägar och järnvägar,att en planeringsram på används för investeringar iriksvägar. Stamvägnätet bör utformas i enlighet med förslag. Dockbör även E12 ingå i stamvägnätet. Vidare bör, utöver förslag,sträckan --på ingå i stamvägnätet. För den sträckanbör dessutom motorväg utgöra målstandard.Förbifarter bör också enligt motionärerna byggas för att förbättra miljön iutsatta tätorter . Dessutom finns det behov -- framhållerde -- av att på det statliga vägnätet vidta förbättringar av miljön för deboende.Motionärerna pekar också ut ett antal vägavsnitt som de anser bör ha denmålstandard som föreslagit. Utskottet återkommer till dessavägavsnitt i det följande.I motion T62 (v) framhålls (yrkande 11) att inte vill höjakapaciteten på landets vägnät. Partiets transportpolitik innebär en överföringav transporter till andra kommunikationsslag. Härigenom friställstransportkapacitet på vägnätet. Partiet motsätter sig att medel används tillnya vägar, som enbart byggs för att höja kapacitet. Dessa medel bör i ställetgå till järnvägsinvesteringar. Å andra sidan vill partiet inte låtavägkapitalet minska. Underhållsinsatserna bör därför öka, eftersom ökadtrafiksäkerhet och fler arbetstillfällen härigenom skapas.I motion T62 (v) framhålls vidare (yrkande 19) att investeringar i vägarfrämst bör ske som underhåll av befintligt vägnät för undanröjande avverkliga trafikfällor, t.ex. längs sträckningen av genom , och somkringfarter.I motion T90 (kds), som väckts med anledning av proposition 1992/93:176 omtrafiksäkerheten på vägarna inför 2000-talet, framhålls att bör hasom en prioriterad uppgift att bygga planskilda korsningar längs viktigarependelstråk nära större tätorter, så att oskyddade trafikanter skyddas.I motion T94 (nyd), som även den väckts med anledning avtrafiksäkerhetspropositionen, framhålls att trafikforskare och yrkesföraretillsammans bör undersöka för trafiksäkerheten ogynnsamma vägavsnitt och attdessa därefter bör byggas om, innan trafikolyckor inträffar.I motion T203 (c), som väcktes under den allmänna motionstiden ,framhålls att en ny vägpolitik måste innebära att den slagsidaväginvesteringarna fått mot stora motorvägsprojekt omprövas. Vägpolitiken kandå få som huvudinriktning att standarden på hela vägnätet skall höjas. Ensärskild satsning bör göras i områden där alternativ till vägtransportersaknas.I den likaledes under den allmänna motionstiden väckta motionen T205(nyd) yrkas att som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om att vid infrastrukturplanering av vägar prioriterainfrastrukturen i den sydöstra delen av , som kommer att bli porten moten gigantisk marknad.4.1.4.2 Motionsförslag om stamvägnätets omfattning, standard 4E 4 söder om motionerna T205 (nyd) och Fi211 (nyd) framhålls att motorvägsstandard böreftersträvas mellan och Stockholm.E 4 --SundsvallI motion T71 (s) framhåller motionärerna att E 4, inom den ram på 75miljarder kronor som de föreslår, bör ha motorvägsstandard på hela sträckanGävle--Sundsvall.I motionerna T44 (s) och T522 (nyd) framhålls att E4 på sträckanSöderhamn--bör ha motorvägsstandard.I motionerna T43 (nyd) och A478 (c) framhålls att E4 bör hamotorvägsstandard på sträckan --. I den förstnämnda motionenframhålls, i andra hand, att sträckan --bör hamotorvägsstandard. Motion T32 (kds) har samma innebörd som de båda sistnämndamotionerna.I motion T556 (s) framhålls att regeringen bör ta ställning till förmån fören sträckning av genom Norraladalen (norr om ).I motion A472 (fp) framhålls att E4 genom bör rustas upp.Vedabron och E 4 i övrigt norr om motionerna T62 (v) och T76 (s) framhålls att inte bör byggas.I motionerna T301 (s) och T318 (m, fp) framhålls att bron bör byggas.I motion T36 (s) säger sig motionärerna med tillfredsställelse ha konstateratatt tre vägar genom föreslås ingå i stamvägnätet, nämligenriksvägarna E4, E12 och 45. Glädjen förklingar dock snabbt -- sägermotionärerna -- när man konstaterar att regeringen inte garanterar någonstandardhöjning på vägarna i fråga. Vidare säger sig motionärerna utgå från attde vägar som utpekas som stamvägar ges en hög standard -- i annat fall saknarju stamvägsbegreppet reell innebörd. E4 genom bör ges denstandard som planerat, betonar motionärerna.I motion T327 (m) framhålls att de delar av i som intehar 13 meters bredd, och som inte tillåter hastigheter , börbyggas ut.I motion A443 (fp) framhålls att E4 genom bör tillförasresurser för en upprustning till Europavägsstandard -- särskilt sträckanYttervik--(--)I motion T333 (s), som väcktes under den allmänna motionstiden ,framhålls att bör byggas ut och ingå i ett nationellt 6E 6 söder om motionerna T205 (nyd) och T211 (nyd) framhålls att motorvägar bör förbindaSveriges tre storstäder.I motion A427 (fp) framhålls att E 6 genom bör byggas ut tillmotorväg.E 6 norr om motion T71 (s) framhåller motionärerna att E 6, inom den ram på 75miljarder kronor de föreslår för väginvesteringar, bör ha motorvägsstandardtill i enlighet med förslag.I motionerna T42 (nyd), T205 (nyd) och T211 (nyd) framställs yrkanden medsamma innebörd.Även i motionerna T306 (m) och T314 (fp) framhålls att E6bör ha motorvägsstandard genom .