bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Regeringen är inte beredd attnu föreslå sådana utvärderingsprov för samtliga elever vidgrundskolans slut utan anser att man bör avvakta ytterligareutveckling av dessa nya modeller för utvärdering.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 30 (delvis) accepterashuvuddragen i regeringens förslag till nationellt provsystem.När det gäller ämnesproven i årskurs 5 bör dessa emellertidinte vara underlag för betygsättning utan ge möjlighet attbedöma om skolor, klasser och elever nått en rimligkunskapsnivå. Det finns skäl att behandla resultat från sådananationella prov med stor försiktighet, varför motionärerna villtona ned synen på årskurs 5 som "kontrollstation" för denenskilde eleven. Vidare bör de diagnostiska proven iårskurserna 2 och 7 ge läraren den nödvändiga grunden för attindividualisera skolarbetet och ge bästa möjligaförutsättningar åt varje elev. I motionen föreslås vidare attregeringen skall återkomma till om deutvärderingsprov i årskurs 9 som arbetar med.Utskottet instämmer i vad regeringen anfört om motiv för ettnationellt provsystem och har inget att erinra mot regeringensbedömning vad gäller utformningen av detsamma.I det föregående har utskottet föreslagit en ny ordning medutvecklingssamtal för skolans information om eleven tillhemmet. I övrigt ansluter sig utskottet till vad regeringenanför om avstämningen i årskurs 5. När det gäller dediagnostiska proven i årskurserna 2 och 7 utgår utskottet frånatt syftet med den av regeringen föreslagna ordningeninnefattar en strävan mot ett så individualiserat skolarbetesom möjligt.Beträffande det av diskuterade utvärderingsprovetansluter sig utskottet till regeringens bedömning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1993/94:Ub1 yrkande 30 i motsvarande del.När det gäller de fristående skolornas ställning i ettnationellt provsystem föreslår regeringen att alla friståendeskolor som är godkända för fullgörande av vanlig skolplikt,oavsett profil, språk och huvudmannaskap, skall genomförariksgiltiga ämnesprov i svenska i slutet av det femterespektive nionde skolåret och skriftligt informera hemmen omelevens resultat på dessa prov. Undantag görs endast för skolorsom enligt skollagen definieras som internationella skolor.Fristående skolor som är godkända för fullgörande av vanligskolplikt föreslås av regeringen få rätt att utfärda slutbetygmed samma beteckningar och enligt samma kriterier som deoffentliga skolorna på villkor att de deltar i de ämnesprov isvenska, matematik och engelska som skall stödjabetygsättningen.Enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 30 (delvis) börfristående skolor ha samma skyldigheter inom ramen för ettnationellt provsystem som offentliga skolor. Det är, anförmotionärerna, viktigt för samhället att kontrollera att detäven inom dessa skolor uppnås vissa utbildningsresultat.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen föreslårnär det gäller de fristående skolornas deltagande i nationellaprov i slutet av det femte respektive det nionde skolåret.Yrkandet bör sålunda avslås i denna del.Beträffande den föreslagna skyldigheten för friståendeskolor att skriftligt informera hemmen om elevens resultat pånationella prov, noterar utskottet att regeringen i sittförslag till ändring i 9 kap. 11 § skollagen inte fört in enuttrycklig bestämmelse om sättet att informera. Skyldighetenframgår av den allmänna motiveringen. Utskottet har i detföregående föreslagit en ordning med utvecklingssamtal underhela grundskoletiden samt skriftlig information från slutet avårskurs 5 t.o.m. höstterminen i årskurs 7 samt nationelltreglerade betyg fr.o.m. vårterminen i årskurs 7. Utskottetutgår från att de fristående skolorna tillägnar sig en ordningför information till hemmet som överensstämmer med den somutskottet föreslagit för de offentliga skolorna. Emellertidfinner utskottet det rimligt med större frihet i nu berörthänseende för de fristående skolorna. Utskottet är sålunda inteberett att föreslå en reglering av hur informationen bör gåtill. Det bör ankomma på de fristående skolorna själva attbesluta om sättet att informera. Någon ändring i den avregeringen föreslagna lagtexten anser utskottet inte påkallad.Utskottet föreslår sålunda att antar förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 9 kap. 11 §.När det gäller komplettering av betyg gäller förnärvarande att den som erhållit slutbetyg från årskurs 9 igrundskolan visserligen kan förbättra sitt betyg i ett visstämne genom s.k. fyllnadsprövning. Vid intagning tillgymnasieskolan beaktas dock endast sådant kompletterat betyg,om det behövs för behörighet. Däremot tillgodoräknas det intevid urval. Regeringen anför att det i ett kunskapsrelateratbetygssystem är mer naturligt att kunna komplettera ett betygän i ett grupprelaterat. Enligt regeringens bedömning börsålunda ett kompletterat betyg ges samma status somövriga ämnesbetyg vid antagning till fortsatt utbildning. Dettatillgodoser kravet i motion 1992/93:Ub463 (m) i denna del.Enligt motionen, som väcktes under allmänna motionstiden i åroch således innan propositionen förelades , bör allaelever ges rätt att genom kompletterande studier och prövningarförbättra sina betyg och sedan få dem tillgodoräknade imerithänseende. bör alltså avslå motionen i dennadel.Frågan om betyg i ordning och uppförande tas upp i någramotioner. I motion 1993/94:Ub14 yrkande 6 (nyd), delvis,betraktas betygen i ordning och uppförande som ett mycketviktigt hjälpmedel för att återföra erfarenheter och som stödför såväl elever som lärare och föräldrar. Genom att avfärdabetyg i ordning och uppförande smiter man bl.a. från problemetatt precisera krav, etik, förhållningssätt etc. Enligtmotionerna 1992/93:Ub460 (m) delvis och 1992/93:Ub483 (kds)yrkande 2, väckta under den allmänna motionstiden , börbetyg i ordning och uppförande sättas i syfte att skapa enbättre skolmiljö. Genom dessa betyg kan man visa att man intetolererar våld eller annat dåligt beteende. I den sistnämndamotionen (yrkande 1) begärs dessutom ett tillkännagivande avriksdagen om vad motionärerna anfört om införande av betyg iflit. Många elever har svårt att hävda sig ibetygskonkurrensen trots mycket stor flit och noggrannhet.Skolan måste, menar motionärerna, uppmärksamma och dokumenteradessa elevers vilja att vara ambitiösa.Utskottet har i det föregående förordat en ordning medutvecklingssamtal som grundläggande form för information frånskolan till hemmet om elevens skolsituation. Självfallet bör enelevs uppträdande i skolan tas upp vid dessa muntligakontakter. Ordningen med utvecklingssamtal får emellertid intebetraktas som så fixerad att det utesluter snabba reaktioneroch signaler från skolan, om en elev bär sig illa åt motkamrater eller lärare. Enligt utskottets uppfattning har sådanamuntliga kontakter med hemmet större möjlighet att lösa problemän en formell betygsättning av elevens uppförande vid vissabestämda tillfällen. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 1992/93:Ub460 (delvis), 1992/93:Ub483 yrkande 2 och1993/94:Ub14 yrkande 6 (delvis).Tanken bakom yrkande 1 i motion 1992/93:Ub483 finnerutskottet sympatisk, men vill även i detta sammanhang erinra ombetydelsen av muntliga kontakter mellan skolan och hemmet.Naturligtvis, utgår utskottet från, skall läraren vid demuntliga kontakterna redogöra för elevens ambition och flit,inte minst när eleven trots hårt arbete inte når upp tillönskad kunskapsnivå. Någon formell betygsättning av elevernasflit bör inte komma i fråga. Utskottet avstyrker härmedyrkandet.6. Timplanen -- struktur och innehållAllmänt om timplanenRegeringen föreslår i propositionen att fastställeren timplan för som fogas till skollagen som ensärskild bilaga. Förslaget till timplan förutsätter även andraändringar i skollagen (1985:1100), vilka föreslåsanta. föreslås vidare godkänna framlagda riktlinjerför timplanens struktur och innehåll.I timplanen skall enligt regeringens förslag huvuddelen avundervisningstiden fördelas på ämnen (svenska, engelska ochmatematik) och tre ämnesgrupper, nämligen förpraktisk-estetiska, samhällsvetenskapliga resp.naturvetenskapliga ämnen. Härutöver finns tid för språkval ochelevens fria val. Tid för skolans val ingår i de olika ämnenasoch ämnesgruppernas timtid. Planen innehåller ingenstadieindelning och ej heller någon årskursfördelning avundervisningstiden, som uttrycks i timmar om 60 minuter.Nuvarande reglering av stadier i skolan föreslås alltsåupphöra.Regeringens förslag innebär närmare att tid för lärarleddundervisning anges för ämne eller ämnesgrupp. Den totalaundervisningstiden, som anges , är garanteradoch får inte underskridas, men väl överskridas. Genom engenerell möjlighet till jämkning inom timplanens ram gesutrymme för skolans val. En sådan jämkning innebär att tid,högst , omfördelas till del av eller hela ämnen ellerämnesgrupper för att ge skolan möjlighet till profilering ellerför att bereda utrymme för temastudier eller liknande. Tid förupprop, skolavslutningar o.d. har inte medräknats i förslaget.Däremot förutsätter förslaget att arbetslivsorientering,friluftsdagar och eventuella lägerskolor ingår iundervisningstiden för de olika ämnena. Inga hinder föreligger,som nämnts, för lokala beslut om mer undervisningstid än denföreslagna totalramen. Regeringens förslag till timplan finnsintagen i bilaga 1 till detta utskottsbetänkande.Skälet till att regeringen över huvud taget föreslår en avriksdagen fastställd timplan hänger samman med den viktregeringen lägger vid skollagens likvärdighetsmål, anges det ipropositionen. Det är viktigt att alla elever i ochmotsvarande skolformer får möjligheter att skaffa en gemensamkunskapsbas. Genom centralt fastställda kursplaner garanterasämnesinnehållet och genom timplanerna undervisningens minstaomfattning. Timplanens funktion i det nya styrsystemet ärsåledes att värna om den gemensamma kärnan och att fungera somett stöd för den enskilda skolans planering och timfördelning.För sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolanbör timplanen, enligt förslaget i propositionen, fastställas avregeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, med stödav givet bemyndigande i 15 kap. 1 § skollagen.Regeringen föreslår vidare att i skollagen i en ny paragraf,4 kap. 3 a §, intas en bestämmelse att regeringen, eller denmyndighet regeringen bestämmer, får göra begränsade avvikelserfrån timplanen, om det finns särskilda skäl, samt meddela denärmare föreskrifter angående tillämpningen av timplanen sombehövs.I motion 1992/93:Ub514 (s) yrkande 4 begärs att riksdagenuttalar sig för en grundskola utan stadieindelning.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag attstadieindelningen i skall slopas. Motionsyrkandet,som väcktes före läroplanspropositionen, är därigenomtillgodosett. bör således med bifall tillpropositionen och med avslag på motion 1992/93:Ub514 yrkande 4anta förslaget till lag om ändring av skollagen såvitt avser4 kap. 3 § och 7 kap. 3 §. Bestämmelserna avser grundskolanresp. specialskolan.Utskottet vill här anmärka att förslag om ändring av 6 kap.3 § skollagen, innebärande att den obligatoriska särskolansstadieindelning slopas, behandlas av utskottet i betänkandet1993/94:UbU2 Ny läroplan för gymnasieskolan, m.m.I motion 1993/94:Ub14 (nyd) yrkande 5 -- och i motion1992/93:Ub521 (nyd) yrkandena 1 och 2 från föregående -- redovisar motionärerna sin grunduppfattning attstatsmakterna i ett längre perspektiv inte skall besluta omnågon timplan. Eftersom kommunerna beslutar om hurlärarresurser disponeras och hur undervisningen organiseras börde få full frihet att också besluta om antaletundervisningstimmar. Denna deras principiella inställninghindrar emellertid inte, anför motionärerna i den senast väcktamotionen, att de i det kortare perspektivet förespråkar ettcentralt beslut om timplanernas omfattning. Skälet härtill äratt skolans omdaning och utveckling från mycket centralstyrdtill decentraliserad med mycket stor lokal frihet måste ske ikontrollerad och strukturerad form. Motionärerna föreslårdärför nu att samtliga obligatoriska ämnen ges en garanteradminimitid i timplanen.Utskottet delar regeringens övertygelse om att en minskadstatlig detaljreglering av hur tiden i skolan skall fördelaskan skapa förutsättningar för bättre resultat och en merstimulerande miljö för såväl elever som lärare i skolan. Detger lärarna större professionell frihet att fördelaundervisningen i tiden och i förhållande till kursplanernasmål. Utskottet anser därtill att de ämnen som ingår i dennaturvetenskapliga resp. den samhällsvetenskapliga ämnesgruppenlämpar sig särskilt väl för ämnesövergripande undervisning.Denna underlättas av en gemensam timtid. Utskottet kan därförinte tillstyrka att samtliga ämnen tilldelas egen timtid. Inteheller kan utskottet biträda åsikten att kommunerna skulle gesfull frihet att besluta om antalet undervisningstimmar.Motionerna 1992/93:Ub521 yrkandena 1 och 2 och 1993/94:Ub14yrkande 5 bör därför avslås av riksdagen.I motion 1992/93:Ub901 (m) yrkande 2, väckt föreläroplanspropositionen, pekas på att som industrinationbör satsa mer tid på skolundervisning i språk, matematik ochtekniska ämnen än på praktisk-estetiska ämnen.Utskottet vill framhålla att regeringens timplaneförslaginnehåller ökade satsningar på ämnesgruppen förnaturvetenskapliga ämnen och på språk. Därjämte skall ensärskild kursplan enligt regeringens bedömning fastställas förämnet teknik. Motionsyrkandet avstyrks därmed av utskottet.Innan utskottet behandlar regeringens och motionsledesframförda förslag om fördelningen av den tillgängliga tiden påolika ämnen, ämnesgrupper m.m., vill utskottet först taställning till timplanens totalram. Utskottet har inget atterinra mot förslaget i propositionen att denna skall omfattasammanlagt om 60 minuter.Enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 6 bör riksdagenavslå propositionen i vad avser gemensamt timtal för depraktisk-estetiska ämnena, dvs. för ämnena bild, hemkunskap,idrott och hälsa, musik samt slöjd. Behovet av flexibilitetinom denna grupp av ämnen kan tillgodoses genom elevernas egnaval och genom skolans möjlighet till timtalsjämkning förpedagogisk profilering. bör ta ställning till varjeämnes minsta garanterade timtid, anför motionärerna.Även i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 17 begärs attriksdagen beslutar tilldela de praktisk-estetiska ämnena ettspecifikt timtal för varje ämne. Hemkunskap liksom de övrigapraktisk-estetiska ämnena bör enligt motion 1993/94:Ub28 (kds)ges en garanterad minsta undervisningstid inom ramen förämnesgruppens totala timtid. Behovet av att följa upp bl.a. detfaktiska timutfallet när det gäller vart och ett av depraktisk-estetiska ämnena framhålls i motion 1993/94:Ub21 (c)yrkande 7.Utskottet finner i likhet med motionärerna att de ämnen somingår i den praktisk-estetiska ämnesgruppen är av mycket olikakaraktär. De är på skilda sätt betydelsefulla i skolansutbildning och nödvändiga för att utveckla olika delar avelevernas personligheter och intressen. Utskottet anser därföratt -- med bifall till motionerna 1993/94:Ub1 yrkande6 och 1993/94:Ub12 yrkande 17, med anledning av motion1993/94:Ub28 och med avslag på propositionen och motion1993/94:Ub21 yrkande 7 -- bör besluta att varje ämne inom denpraktisk-estetiska ämnesgruppen skall tillförsäkras egetutrymme genom central reglering.Utskottet övergår nu till att behandla frågan om hur timmarnainom totalramen bör fördelas mellan olika ämnen, ämnesområdenm.m. I detta sammanhang kommer utskottet också att ta ställningtill ett stort antal yrkanden från den allmänna motionstidenunder föregående , i vilka det begärs uttalanden avriksdagen vilka huvudsakligen tar sikte på ökat utrymme itimplanen för vissa ämnen eller grupper av ämnen. Många avmotionerna är föranledda av under hösten1992 framlagda betänkande.Elevens valFörst behandlar utskottet frågan om antalet timmar förelevens val.Enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 13 bör riksdagenbesluta att timplanen för skall uppta minst 275timmar för elevens eget val. I förhållande till regeringensförslag innebär det att utrymmet för det egna valet reducerasmed . Dessa timmar har motionärerna genom andraförslag omfördelat till den praktisk-estetiskaämnesgruppen och till den samhällsvetenskapligaämnesgruppen för att där inrymma ämnet barn- ochungdomskunskap. Resterande har motionärerna lagt uttill ett särskilt timtal för praktisk arbetslivsorientering(prao).Även i motion 1993/94:Ub12 (v) yrkande 15 i denna del villmotionärerna minska antalet timmar för elevens eget val tillförmån för ämnet barn- och ungdomskunskap, med den inriktningLäroplanskommittén föreslog. I motion 1992/93:Ub502 (v) yrkande15 anför samma motionärer att de gärna ser att den enskildeelevens intressen och val ges större utrymme i skolan, men ärtveksamma till en ökad profilering av enskilda skolor.Utskottet förordar att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 15,1993/94:Ub1 yrkande 13 och 1993/94:Ub12 yrkande 15 i denna delbeslutar på timplanen ange för elevens val.Praktisk-estetiska ämnenAllmäntNär det gäller det sammanlagda utrymmet förpraktisk-estetiska ämnen föreslår regeringen att detta skallutgöra . Enligt motion 1993/94:Ub1 (s) yrkandena7--11, samtliga i denna del, bör i timplanen anges ettsammanlagt utrymme för dessa ämnen av 1 400 timmar.Motionärerna bereder detta i jämförelse med propositionen ökadeutrymme genom att föra från timtalet för elevensval.Utskottet tillstyrker regeringens förslag såvitt avser dettotala antalet timmar för praktisk-estetiska ämnen och föreslåralltså att godkänner vad regeringen förordat om1 för dessa ämnen.Kritik mot förslag, som innebar iförhållande till nuläget ett minskat antal timmar för depraktisk-estetiska ämnena, har framförts i flera motionerfrån föregående allmänna motionstid. Sålunda markerasvikten av större utrymme i timplanen för dessa ämnen imotionerna 1992/93:Kr336 (s) yrkande 4, 1992/93:Ub482 (s)yrkande 3, 1992/93:Ub496 (s), 1992/93:Ub408 (s), 1992/93:Ub478(c, m, kds), 1992/93:Ub414 (c), 1992/93:Ub518 (c), 1992/93:A811(c) yrkande 38 och 1992/93:Ub475 (kds).Med hänvisning till vad utskottet just tagit ställning tillbeträffande utrymmet för de praktisk-estetiska ämnena bör dessamotionsyrkanden inte föranleda något uttalande av ,varför de avstyrks.I motion 1992/93:Ub501 (s) yrkande 1 (i denna del) riktasanmärkning mot neddragning av timantaletför estetiska ämnen, som motionärerna vill inarbetadansen i schema.Utskottet noterar att dansundervisning finns med i kommitténsbetänkande Kursplaner för (SOU 1993:2) inom ämnetidrott och hälsa. Motionsyrkandet avstyrks därmed av utskottet.BildI motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 7 i denna del föreslås attriksdagen beslutar att timplanen för skall upptaminst för ämnet bild. Bildämnet är enligtmotionärerna viktigt för att utveckla elevernas förmåga attuttrycka sig och förmedla känslor i andra former än med tal ochskrift. Ämnet har också stor betydelse för att öka förståelseni nyhetsförmedling, informationsutbud och reklam, som i allthögre grad bygger på bilder. -- I motion 1992/93:Ub516 (s) idenna del, väckt före propositionen, kritiserasLäroplanskommitténs förslag att skära ned undervisningen iämnet bild.Det är enligt motionerna 1993/94:Ub23 (fp) och 1992/93:Ub510(fp) i denna del angeläget att bildens roll iinformationssamhället lyfts fram. Ämnet bör förstärkas och dessroll i kombination med det talade och skrivna ordetuppmärksammas. Bildämnet har enligt motion 1992/93:Ub440 (s, c)yrkandena 1 och 2 en nyckelroll i medieundervisningen och bördärför inte försvagas.Utskottet finner för sin del -- till följd av att utskottettidigare tagit ställning till att varje ämne inom denpraktisk-estetiska ämnesgruppen skall tilldelas eget timtal --att timplanen för skall ta upp en undervisningstidpå för ämnet bild. Detta bör med bifalltill motion 1993/94:Ub1 yrkande 7 i denna del, med anledning avpropositionen och med avslag på motionerna 1992/93:Ub440yrkandena 1 och 2, 1992/93:Ub510 i denna del, 1992/93:Ub516 idenna del och 1993/94:Ub23 besluta.HemkunskapHemkunskapsämnet i skolan har enligt motion 1993/94:Ub1 (s)yrkande 8 i denna del blivit en allt viktigare kunskapskälla.Gedigna kunskaper krävs för att värdera och bedöma de varor ochtjänster som marknaden erbjuder. Den i ämnet ingåendeundervisningen i konsumentkunskap är viktig för att kunnahantera de gränser som hushållsekonomin, omsorgen om miljön ochvår hälsa ställer. Motionärerna föreslår därför att riksdagenbeslutar att timplanen för skall uppta minst 110timmar för ämnet hemkunskap.I motionerna 1993/94:Ub8 (s) yrkandena 1 och 2 och1992/93:Ub495 (s) pläderas för att hemkunskapsämnet som detenda av de praktisk-estetiska ämnena som ej förekommer igymnasieskolan ges ett stort utrymme i grundskolan.Motionärerna lyfter fram behovet av konsumtions-, miljö- ochhälsoundervisning m.m. bör enligt deras meningbesluta att ämnet hemkunskap skall garanteras egen tid itimplanen i minst samma omfattning som i dag.Med motsvarande motiveringar yrkas i motionerna 1992/93:Ub464(m), 1992/93:Ub479 (fp) yrkande 2 och 1993/94:Ub4 (c) atthemkunskapsämnet får behålla nuvarande antalundervisningstimmar.Utskottet har i det föregående förordat att varje ämne inomden praktisk-estetiska ämnesgruppen skall tilldelas egentimtid. Utskottet gör den bedömningen att ämnet hemkunskap påtimplanen bör få en undervisningstid . Utskottetanser att med anledning av propositionen ochmotionerna 1992/93:Ub464, 1992/93:Ub495, 1992/93:Ub479 yrkande2, 1993/94:Ub1 yrkande 8 i denna del, 1993/94:Ub4 och1993/94:Ub8 bör godkänna vad utskottet föreslagit.Idrott och hälsaEtt stort antal motioner har väckts om betydelsen avtillräckligt utrymme i timplanen för ämnet idrott och hälsa. Demotiveringar som förts fram är bl.a. vikten av att varvateoretisk inlärning med fysisk aktivitet, att ämnet främjarmotorisk utveckling och hälsosam livsföring och att framtidabelastningsskador och förslitningssymptom kan undvikas genomtidig idrottsträning.I motion 1993/94:Ub1 (s) yrkande 9 i denna del begärs attriksdagen beslutar att timplanen för skall upptaminst för ämnet idrott och hälsa. Folkhälsoskältalar för att alla barn och ungdomar får gedigna kunskaper omden fysiska aktivitetens betydelse för hälsan. Särskilt viktigtär detta för de elever som aldrig eller sällan idrottar. Ocksåav pedagogiska skäl spelar idrottsundervisningen en stor rollgenom att den ger eleverna en skoldag varierad med praktiskaoch teoretiska moment.Ämnet idrott och hälsa bör återfinnas på schematenligt motionerna 1993/94:Ub14 (nyd) yrkande 3 och1992/93:Ub521 (nyd) yrkande 3. Utformningen bör beslutaslokalt. Motionärerna anser att lokala idrottsföreningar somåtnjuter statligt stöd skall kunna hjälpa till i skolansidrottsverksamhet utan kostnad.Minst för ämnet idrott och hälsa begärs imotionerna 1992/93:Ub511 (s) i denna del och 1992/93:Ub407(fp).I en stor mängd motionsyrkanden, väckta före dennaproposition, kritiseras allmänt förslagangående ämnet idrott och hälsa (av kommittén benämnt lek,idrott och hälsa) som innebar ett minskat timantal iförhållande till gällande ordning. Sålunda understryks attingen nedskärning bör ske av antalet timmar i ämnet idrott ochhälsa i motionerna 1992/93:Ub445 (s), 1992/93:Ub492 (s) i dennadel, 1992/93:Ub405 (m) yrkandena 1, 2 i denna del och 3,1992/93:Ub473 (m), 1992/93:Ub474 (m), 1992/93:Ub417 (fp),1992/93:Ub421 (fp) i denna del, 1992/93:Ub423 (fp) i denna del,1992/93:Kr273 (fp) yrkande 3, 1992/93:Ub442 (c) i denna del,1992/93:Ub498 (c), 1992/93:Ub515 (kds) i denna del samt1992/93:Ub504 (nyd) yrkandena 1--6.