bet · GG01BoU10 · 1993-03-11 00:00:00 — Det framhålls ipropositionen att förslaget utgår från uppfattningen att detkapital som behövs för att företagen skall kunna genomförareparations- och underhållsarbeten, dvs. kostnader ifastighetsförvaltningen, bör genereras inom företagen. Dettaanses dock förutsätta att företag som schablonbeskattasövergår till konventionell beskattning. Frågan om en övergångför allmännyttiga bostadsföretag från schablonbeskattning tillbeskattning enligt konventionell metod bereds för närvarandeinom regeringskansliet.Mot bakgrund av kravet på en stram finanspolitik anserregeringen emellertid att möjligheten till nya RBF-stöd böravvecklas innan förslaget om övergång till konventionellbeskattning av alla bostadsföretag har lagts fram. Det påpekasdock i propositionen att i anslutning till omläggningen avbeskattningsmetod bör de företag som schablonbeskattas gesrätt att göra direktavdrag även för kostnader för sådanareparations- och underhållsåtgärder som utförts föreomläggningen och för vilka räntebidrag inte har lämnats.Regeringens förslag om att avveckla RBF-stödet har möttinvändningar i fem motioner. Två motioner innehåller yrkanden omavslag på regeringsförslaget. I tre motioner föreslås attavvecklingen senareläggs och samordnas med övergången tillkonventionell beskattning för de allmännyttiga bostadsföretagen.I de två motioner i vilka det yrkas ett direkt avslag påregeringsförslaget, motionerna Bo236 (s) yrkande 1 och Bo238(s) yrkande 7, anförs flera skäl för att behålla RBF-stödet idess nuvarande utformning. Motion Bo236 (s) innehåller framförallt överväganden mot bakgrund av den tilltagandebyggarbetslösheten. Besparingar för staten på RBF-stödet ansesleda till ökade utgifter för arbetsmarknadsstöd. I motion Bo238(s) anförs dessutom att en avveckling av RBF-stödet riskerar attleda till stora boendekostnadsökningar alternativt neddragnainvesteringsvolymer.Enligt vad som anförs i motionerna Bo203 (c) och Bo247 (kds)är den av regeringen föreslagna tidpunkten för en avveckling avRBF-stödet olämpligt vald. Avskaffandet av RBF-stödet föreslås istället senareläggas och samordnas med övergång tillkonventionell beskattning för de allmännyttiga bostadsföretagen.En avveckling av RBF-stödet från enligtregeringsförslaget bedöms få negativa effekter på såvälbyggsysselsättningen som möjligheterna att genomföra angelägnaunderhållsåtgärder.Även i motion Bo247 (c) föreslås en senareläggning avavvecklingen av RBF-stödet. I motionens yrkande 2 föreslås attdenna senareläggning bör kombineras med en besparing på utgåendeRBF-stöd. Besparingen föreslås ske genom att räntebidrag endastutgår beräknat på av aktuellt bidragsunderlag. I motionenframhålls också RBF-stödets betydelse för att i balansräkningenkunna aktivera den typ av åtgärder som stödet omfattar.Motionens yrkande 1 innebär att hos regeringen skallbegära förslag om att denna typ av åtgärder skall få aktiverasäven sedan RBF-stödet har avvecklats. En aktivering innebär attbostadsföretaget får ta upp ett belopp motsvarandebidragsunderlaget för RBF-stödet som en särskild post blandtillgångarna i balansräkningen. Denna möjlighet regleras i lagen(1972:175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslånm.m.Bostadsutskottet gör följande överväganden angående de ovanredovisade förslagen avseende RBF-stödet.En omfattande reparations- och underhållsverksamhet har underde erhållit RBF-stöd. Under de tre senastebudgetåren har investeringsvolymen för sådana åtgärderöverstigit för vart och ett av åren.Verksamheten sysselsätter ett stort antal byggnadsarbetare,hantverkare m.fl. Som har framhållits såväl i de ovan behandlademotionerna som i skrivelser m.m. som tillställts utskottetskulle en avveckling av RBF-stödet i rådande arbetsmarknads- ochkonjunkturläge riskera att drastiskt minska omfattningen av dentyp av reparations- och underhållsåtgärder som erhållerRBF-stöd. Detta skulle kunna leda till ytterligare arbetslöshetinom byggnadssektorn i ett redan mycket ansträngt läge. Motdenna bakgrund anser bostadsutskottet, liksom finansutskottet,att RBF-stödet inte nu bör avvecklas utan behållas under åren1993 och 1994. Ett beslut i enlighet medbostadsutskottets ställningstagande innebär att bidragsgivningentill RBF-åtgärder bör fortgå enligt nuvarande regler.Utskottets ställningstagande vad gäller RBF-stödet innebär attfrågan om hur reparations- och underhållsåtgärder i det aktuellabostadsbeståndet skall finansieras i ett längre perspektiv intenu behöver avgöras. Inte heller behöver frågan om hur enavveckling av RBF-stödet påverkar möjligheten att ibalansräkningen aktivera den typ av åtgärder som stödet omfattarnärmare övervägas av utskottet i detta sammanhang. Frågan om vadsom skall gälla när reparations- och underhållsåtgärder kan varaberättigade både till RBF-stöd och till andra nyinrättadestödformer övervägs nedan. Även frågan om hur den aktuellaanslagsposten i statsbudgeten påverkas av en forsatt stödgivningbehandlas nedan.Vad utskottet ovan förordat om ett fortsatt stöd enligtRBF-förordningen bör med anledning av motionerna Bo203(c), Bo236 (s) yrkande 1, Bo238 (s) yrkande 7, Bo240 (kds) ochBo247 (c) samt med avslag på förslaget i budgetpropositionen somsin mening ge regeringen till känna.2. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissakommunala byggnaderEnligt vad som föreslås i finansutskottets betänkande1992/93:FiU10 skall bidrag kunna utgåtill kommuner för reparation och underhåll av skolor, sjukhem,ålderdomshem, daghem och vissa kulturbyggnader.Idrottsanläggningar, samlingslokaler och VA-nätet förutsättsinte omfattas av bidraget. Bidraget avses utgå avkostnaden och omfatta reparations- och underhållsarbeten sompåbörjas före och som slutförs senast den 30juni 1995. Den totala kostnaden för bidragsgivningen får uppgåtill 800 miljoner kronor.I sammanhanget bör enligt bostadsutskottets mening framhållasatt vissa av de åtgärder som kan komma i åtnjutande avsubventionen till kommunala byggnader även kan omfattas av dedelar av ROT-programmet som utskottet sakbehandlar i dettabetänkande. Frågan om behovet av samordning m.m. i dessa fallbehandlar utskottet nedan.3.Räntebidrag för ombyggnad av bostäderI betänkandet 1992/93:BoU9 anförde bostadsutskottet att detkunde finnas ärenden som kommit in till länsbostadsnämndernaunder men som inte skulle komma att få statligt stödenligt regler. Det fanns enligt utskottets meningdärför skäl att ge regeringen bemyndigande att tillämpa 1992 årsregler i dessa fall. beslutade också i enlighet medbostadsutskottets förslag. Med anledning av riksdagsbeslutet harregeringen i fråga om ombyggnad beslutat att reglerskall gälla i de fall ansökan om lån har inlämnats tilllänsbostadsnämnden före och beslut om stödhar fattats efter . Övergångsreglernaavseende ombyggnad gäller endast flerbostadshus. Som enytterligare förutsättning gäller att projektet skall påbörjasföre den 1 juli 1993.I motionerna Bo236 (s) yrkande 2, Bo238 (s) yrkande 5 samtBo239 (v) yrkande 9 hemställs om att regler för stödtill ombyggnader skall gälla för samtliga projekt för vilkaansökan inkommit till länsbostadsnämnden och sompåbörjas . I samtliga motioner ingår förslaget somen del i strävandena att öka ombyggnadsverksamheten.De ovan redovisade övergångsreglerna innebär att ett betydandeantal ombyggnadsprojekt som annars inte skulle erhållit stödenligt regler nu får stöd enligt dessa regler. Motbakgrund av läget på byggarbetsmarknaden finns det enligtbostadsutskottets mening anledning att utsträcka denna möjlighetytterligare. I enlighet med vad finansutskottet förordat i sittbetänkande bör sålunda nya övergångsregler utformas så attytterligare ca 5000 lägenheter för vilka ansökan omombyggnadsstöd inkommit kommer att omfattas av 1992års regler.Den administrativa ordning som tillämpas föransökan om statligt bostadsstöd innebär att det är svårt att medexakthet överblicka antalet ärenden som vid en given tidpunkthar aktualiserats i kommunerna eller hos länsbostadsnämnderna.Tillgängliga uppgifter tillsammans med de bedömningar som i avseende antalet ärenden som inkommit ochsom, trots de särskilda övergångsreglerna, inte kommer attomfattas av ombyggnadsregler ger dock vid handen att denya övergångsreglerna bör ges följande utformning. Stöd enligt1992 års regler bör enligt utskottets mening kunna utgå förombyggnad av flerbostadshus i de fall ansökan om stöd inkommittill kommunen eller till länsbostadsnämnden senast den 31december 1992. För att den eftersträvade effekten påsysselsättningen skall uppnås bör somen ytterligare förutsättning dessutom gälla att de egentligabyggnadsarbetena påbörjas före den 31 december 1993.Den av utskottet förordade utformningen av ROT-programmet i nuaktuell del innebär att de ovan diskuterade övergångsreglernakommer att ersättas med de nu beskrivna villkoren förutnyttjande av regelsystem. Till frågan om förslagetsanslagspåverkan återkommer utskottet nedan.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo236 (s) yrkande2, Bo238 (s) yrkande 5 samt Bo239 (v) yrkande 9 anfört omtillämpningen av regler för stöd vid ombyggnad i vissafall bör som sin mening ge regeringen till känna.4. Ombyggnad av äldrebostäderI finansutskottets betänkande 1992/93:FiU10 föreslåssatsningar på ombyggnad av äldrebostäder till en kostnad av 120miljoner kronor.I motionerna Bo236 (s) yrkande 3, Bo238 (s) yrkande 6 ochBo239 (v) yrkande 8 förs fram förslag om att ombyggnad aväldrebostäder skall få ske enligt de regler somgällt för . Till grund för de aktuella förslagen liggerfrämst en strävan att av bl.a. arbetsmarknadsskäl stimuleraombyggnadsverksamheten.Det finns även enligt utskottets mening anledning att vidtaåtgärder med den av motionärerna förordade inriktningen. Somframgått ovan bör det förordade ROT-programmet även innefattaett särskilt stöd till ombyggnad av äldrebostäder.Utskottets ställningstagande ovan (punkt 3. i ROT-programmet)innebär att möjligheten att erhålla stöd enligt 1992 årssubventionsregler utvidgas till att omfatta alla ombyggnader förvilka ansökan inkommit och som påbörjas under år1993. Denna utvidgade möjlighet gäller givetvis även ombyggnadav äldrebostäder. De nu diskuterade åtgärderna avser ett stödtill ombyggnad av äldrebostäder som går utöver möjligheten attuttnyttja subventionsregler. Bakgrunden härtill är attdet måste bedömas som särskilt angeläget att erforderligaombyggnadsåtgärder kommer till stånd i dessa bostäder.Möjligheten att erhålla ett stöd motsvarande vad som utgårenligt regler bör därför utvidgas till att gälla vissaärenden där ansökan om stöd inkommer . En sådanordning torde kunna stimulera till ombyggnadsåtgärder iäldrebostäder som i annat fall riskerar att fördröjas underflera år.I de ovan återgivna motionerna föreslås att reglerskall få tillämpas för ombyggnader av äldrebostäder även underår 1993. Som redan framhållits kommer så i stor utsträckning attbli fallet redan om utskottets förslag under punkten 3 i detförordade ROT-programmet vinner bifall. Vad gällerden ytterligare möjlighet till utökat ombyggnadsstöd föräldrebostäder som diskuteras bör dock en annan lösning än endirekt tillämpning av räntebidragsregler väljas.Principen bör vara att ansökningar om stöd till ombyggnad aväldrebostäder som inkommer bör få stöd i huvudsakenligt förordningen 1992:986 om statligbostadsbyggnadssubvention, dvs. enligt det subventionssystem somgäller . Ett temporärt investeringsbidrag böremellertid utgå i de aktuella fallen i syfte att utjämnaskillnaden mellan 1992 och 1993 års regler avseendesubventionsnivån och omfattningen av stödberättigade åtgärder.Som en ytterligare förutsättning för investeringsstöd bör gällaatt projektet inte har påbörjats före år 1993.Den närmare bidragsnivån för det temporärainvesteringsbidraget för ombyggnad av äldrebostäder bör detankomma på regeringen att fastställa. Enligt utskottetsbedömning torde dock ett investeringsbidrag på avbidragsunderlaget kunna få den avsedda stimulanseffekten.Investeringsbidrag bör kunna beviljas inom en ram om totalt 120miljoner kronor. Som villkor för investeringbidraget bör gällaatt ombyggnaden påbörjas eller 1994 samt attansökan om bidrag inkommit . Som ettytterligare villkor bör gälla att ombyggnaden färdigställssenast . Bidraget utbetalas efter färdigställandet.Vad gäller avgränsningen av den bidragsberättigade kretsen,dvs. vad som skall avses med äldrebostäder vid prövning avansökan om investeringsbidrag, finns inga definitioner elleravgränsningar i förordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention. Utskottets avsikt är emellertid att iprincip samma typer av bostäder som enligt 1992 årsräntebidragsregler omfattades av de regler som avsåg särskildaboendeformer för äldre skall kunna komma i åtnjutande avinvesteringsbidraget. Det bör ankomma på regeringen att övervägaom kretsen av bidragsberättigade närmare behöver avgränsas.Vad utskottet ovan anfört om ett investeringsbidrag förombyggnad av äldrebostäder med anledning av motionerna Bo236 (s)yrkande 3, Bo238 (s) yrkande 6 och Bo239 (v) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Frågan om ramoch anslag för ett sådant bidrag behandlas nedan.5. KulturmiljövårdEnligt finansutskottets principella ställningstagande börRiksantikvarieämbetets resurser för kulturmiljövård räknas upptillfälligt med . Den formella beredningen avdenna fråga kommer att ske i kulturutskottet och redovisas ibetänkandet 1992/93:KrU23 med debattdag i kammaren planerad tillden 1 april.6. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenInnebörden i denna punkt i ROT-programmet är att stöd förkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden får beviljas inom enram om . Frågan om hur de närmare villkorenför detta stöd bör utformas kommer att behandlas avbostadsutskottet i betänkandet 1992/93:BoU16. Enligt de planersom föreligger kommer detta betänkande attdebatteras i kammaren den 15 april.7.Avdrag mot fastighetsskatten för vissa underhållsåtgärderSom en del i det av finansutskottet förordade ROT-programmetingår att skattereduktion mot fastighetsskatten skall medges förfastighetsägare för underhålls- och reparationsåtgärder t.o.m.utgången av år 1994.Även om det primärt ankommer på skatteutskottet att behandladen närmare utformningen av förslaget i denna del finns detenligt bostadsutskottets mening anledning att något beröradetsamma i detta betänkande. Frågan om utformningen avskatteavdraget m.m. behandlas dessutom i bostadsutskottetsyttrande /93:BoU6y till skatteutskottet.Den förordade avdragsrätten riktar sig till ägare avbostadsfastigheter. För att ytterligare betona avdragetsknytning till bostadsförsörjningen kan det enligt utskottetsmening finnas anledning att göra vissa preciseringar. Från deutgångspunkter bostadsutskottet har att beakta anser utskottetatt avdrag endast bör avse bostäder för permanentboende. I dettasammanhang bör dessutom övervägas behovet av att avgränsa deåtgärder som skall omfattas av avdragsrätten.Avdragsrätten kan maximalt uppgå till per lägenhet.För tydlighetens skull bör enligt utskottets mening anges atthärmed avses det sammantagna avdragsberättigade beloppet föråtgärder som vidtas . I avsikt atttillförsäkra ägare av bostadshus med låga taxeringsvärden, t.ex.i mindre orter eller på landsbygden, möjlighet att utnyttjareduktionen mot fastighetsskatten fullt ut bör eventuelltkvarstående reduktionsbelopp dessutom kunna få tas i anspråkunder ett eller flera efterföljande taxeringsår.I detta sammanhang bör även tas upp frågan om den nedregränsen för avdragsrätten. Enligt finansutskottet bör avdragendast medges i de fall arbetskostnaden uppgår till 2000 krper lägenhet. Det är naturligtvis rimligt att bl.a. avadministrativa skäl sätta upp en sådan gräns. Även enligtbostadsutskottes mening bör således en nedre gräns på 2000 krgälla. Däremot kan det enligt bostadsutskottes mening finnasanledning att knyta denna gräns till fastigheten. En ordning därgränsen sätts till ett visst belopp per lägenhet innebär attendast mera omfattande åtgärder skulle bli aktuella för avdrag ifastigheter med ett större antal lägenheter.En ytterligare fråga som bör belysas är behovet av ensamordning mellan den nu diskuterade skattereduktionen och andrastödformer. Inte minst sysselsättningsskäl talar enligtbostadsutskottets mening för att dubbelt stöd inte bör utgå församma åtgärd. Skattereduktion bör sålunda medges endast föråtgärder för vilka räntebidrag, RBF-stöd eller annat stöd inteutgår. Sådan reduktion bör inte heller komma i fråga i de fallen fastighetsägare i annan ordning kan tillgodogöra sig avdragför åtgärderna vid beskattningen.Avslutningsvis vill utskottet något beröra frågan omikraftträdandet av den nu förordade avdragsrätten. Avsikten medROT-programmet i sin helhet är att genom olika stimulansåtgärdersnabbt få i gång byggnadsåtgärder som annars inte skulle hakommit till stånd eller som skulle ha genomförts vid en senaretidpunkt. Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrundhärav som lämpligt att endast sådana åtgärder som påbörjas sedanriksdagen fattat beslut i ärendet skall omfattas avavdragsrätten. kan det naturligtvis inte uteslutas attdet kan finnas svårigheter förknippade med att införa denförordade avdragsrätten mitt under ett inkomstår. Skulle så varafallet bör det enligt bostadsutskottets mening övervägas attlåta avdragsrätten omfatta åtgärder som påbörjas under år 1993.Vissa frågor om villkoren för stöd enligt ROT-programmet m.m.Samordningen mellan olika stödformer samt ikraftträdandetDet nu aktuella ROT-progammet innehåller en rad åtgärder som ivissa fall gör en samordning mellan stödformerna nödvändig.Beroende av den närmare utformningen av villkoren för stödgenom de olika delarna av de förordade ROT-programmet kansannolikt i vissa fall inträffa att en åtgärd blirbidragsberättigad enligt flera stödformer. Utskottet har ovanberört denna fråga. För tydlighetens skull bör dock framhållasatt avsikten givetvis inte är att dubbel subvention skall kunnautgå. Har statlig subvention eller skatteavdrag utnyttjatsenligt en stödform skall inte samma åtgärd kunna berättiga tillstöd även enligt en annan stödform. Det får förutsättas attregeringen i samband med utarbetandet av de närmarestödvillkoren beaktar denna fråga. Vad utskottet nu anförtavseende samordning mellan ROT-programmets stödformer börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Avslutningsvis berör utskottet i detta avsnitt frågan omtidpunkten för ikraftträdandet av de olika åtgärderna iROT-programmet.Enligt bostadsutskottes mening bör strävan vara attåstadkommma en ordning som medger att stödberättigade åtgärderkan komma i gång så snabbt som möjligt. Det vore mot bakgrundhärav önskvärt att erforderliga författningar m.m. kunde träda ikraft i omedelbar anslutning till beslut. En sådanordning är av både formella och administrativa skäl dock intemöjlig. För att aktuella projekt trots detta skall kunnapåbörjas så snart ett riksdagsbeslut föreligger bör enligtutskottets mening gälla att ett sådant påbörjande vid denefterföljande prövningen inte skall utgöra hinder för att stödm.m. skall kunna utgå. Det finns med det av utskottet nuförordade förfaringssättet naturligtvis en viss risk för att ettprojekt som påbörjats innan beslut om stöd föreligger vid ennärmare prövning inte visar sig vara berättigat till sådantstöd. Med den föreslagna utformningen av de olika åtgärderna iROT-programmet torde dock möjligheterna att i förväg göra ensådan bedömning vara acceptabla.Med hänvisning till tidpunkten för riksdagsbeslutet börsammanfattningsvis gälla att vid ett påbörjande efter den 24mars 1993 skall stöd kunna utgå om övriga regler inte ger skältill annat beslut. De författningar m.m. som är erforderliga isammanhanget bör träda i kraft -- detta föratt bringa ytterligare klarhet i den närmare tillämpningen avreglerna om ett ROT-program m.m. Vad utskottet nu anfört omtidpunkten för ikraftträdandet m.m. bör som sin meningge regeringen till känna.Vad nu anförts om frågan om ikraftträdandet gäller räntebidragför ombyggnad av bostäder samt bidrag för ombyggnad aväldrebostäder. Beträffande frågan om en ordning avseende avdragmot fastighetsskatten ankommer det på skatteutskottet att läggafram förslag för riksdagen.Ramar och anslagDe av utskottet ovan förordade åtgärderna innebär attytterligare medel kommer att behöva anvisas över statsbudgeten.Åtgärderna innebär vidare att stödet till ombyggnad aväldrebostäder bör begränsas av en särskild ram. I enlighet medvad utskottet ovan anfört bör sålunda fastställa enram för investeringsstöd till ombyggnad av äldrebostäderpå . Ramen får utnyttjas för projekt sompåbörjas . Det får anses ankomma påregeringen att bl.a. besluta om den regionala fördelningen avramen.Det behov av ytterligare anslag över statsbudgeten som följerav de av bostadsutskottet förordade åtgärderna kan beräknas till135 för förlängningen av RBF-stödet, till 60miljoner kronor för den utökade möjligheten att erhållaräntebidrag vid ombyggnad enligt regler och till högst120 för det särskilda investeringsbidraget förombyggnad av äldrebostäder. Av detta tillkommande anslagsbehovberäknas de som avser RBF-stödet komma attbelasta /94. Detta stöd utbetalas från anslagettill räntebidrag som sålunda bör räknas upp med ett motsvarandebelopp. Till denna fråga återkommer utskottet i sitt betänkande1992/93:BoU11 där det aktuella anslaget behandlas.Kostnaderna för övriga stödåtgärder kan antas komma attbelasta statsbudgeten först efter /94. Genom attde aktuella bidragen föreslås utbetalas först efter det attåtgärderna genomförts torde tiden fram till utbetalning blisådan att anslag inte nu behöver anvisas i dessa fall. Utskottetvill dessutom erinra om att den anslagskonstruktion somtillämpas i detta fall ger regeringen möjlighet att, om så visarsig erforderligt, medge att anslaget belastas utöver vad somanvisats. Skulle en sådan ordning inte bedömas lämplig får detförutsättas att regeringen återkommer till i frågan.Vissa övriga frågorEnligt budgetpropositionen kan statens räntestöd för ombyggnadav småhus efter de senaste beslutade ändringarna huvudsakligenanvändas för tillbyggnad. I det nu mycket allvarligastatsfinansiella läget kan fortsatta statliga åtaganden för attbygga om mindre småhus till större enligt propositionen knappastförsvaras. Regeringen lägger därför fram förslag om attmöjligheterna att få räntebidrag för ombyggnad av småhus skallslopas såvitt gäller nya ombyggnader av sådana hus. Medhänvisning härtill föreslås att räntebidrag endast skall kunnautgå till projekt som har påbörjats före --dvs. den dag förslaget lämnades till -- eller tillprojekt för vilka bindande upphandlingsavtal då har träffats.Bostadsutskottet delar vad som i budgetpropositionen anförtsom att räntebidragen för ombyggnad av småhus bör slopas.Regeringens förslag tillstyrks.Mot bakgrund av bl.a. nedgången i aktiviteten ibyggnadsverksamheten bör enligt förslaget i budgetpropositionenvissa åtgärder vidtas för motverka fallet i byggsektorn --åtgärder som måste vara riktiga ur långsiktig strukturellsynvinkel och som inte ökar budgetunderskottet. För attstimulera ombyggnader inkl. s.k. genomgripande underhåll underåren 1993 och 1994 föreslås därför att avvecklingen avräntebidragen för sådana framtida ombyggnadsåtgärdertidigareläggs. lämnas räntebidrag för ombyggnader avflerbostadshus av ett räntebelopp som motsvarar ettbidragsunderlag multiplicerat med en räntesats(subventionsräntan). är räntebidragsandelen 52 %.Enligt förslaget i budgetpropositionen bör räntebidragsandelenbegränsas till för de ombyggnadsarbeten på flerbostadshussom påbörjas och till för de projekt sompåbörjas . Genom att på detta sätt ändrasubventionsreglerna blir det enligt förslaget i propositionenekonomiskt fördelaktigare att tidigarelägga ombyggnadsåtgärder ifråga om bostäder i första hand och 1994.Samhällets stöd till ombyggnader kan enligt motion Bo238 (s)inte tillåtas bli lägre än vad som beslutats för .