bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Detta bör med bifall till motion1993/94:Ub12 yrkande 14 samt med anledning av motionerna1993/94:Ub1 yrkande 15, 1993/94:Ub3 och 1993/94:Ub22 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande kursplan för svenska som andraspråkatt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 14samt med anledning av motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 15,1993/94:Ub3 och 1993/94:Ub22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,10. Ett nytt skolämne, vardagskunskap (mom. 30)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar med "Utskottet finner" och slutar med "avslås avriksdagen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser för sin del att ett sådant nytt skolämne sommotionärerna rubricerar "vardagskunskap" kan fylla en viktigfunktion i skolans undervisning. Som motionärerna påpekar börpersoner från exempelvis PBU, sjukvården, Röda korset,konsumentvägledningen, polisen, kyrkan och kunnabidra med sitt kunnande. Utskottet tillstyrker motionsyrkandet.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande ett nytt skolämne, vardagskunskapatt med bifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Riktlinjer för ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem utom såvitt avser betygsskalan (mom. 32), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Vid sina överväganden" och på s. 53 slutar med"utskottet även denna" bort ha följande lydelse:I allt pedagogiskt arbete ingår att eleven kontinuerligt fårinformation om hur hon/han uppfyllt skolans mål. Vid sinaöverväganden om ett nytt betygssystem utgår utskottet vidarefrån samarbetet mellan hem och skola och den ömsesidigainformation om eleven som med nödvändighet följer därav.Informationen från skolan kan ske genom muntliga kontaktereller genom skriftliga meddelanden. Självfallet kan bådaformerna nyttjas tillsammans. Beträffande den skriftligainformationen från skolan kan denna ges antingen i form avmeddelanden som i mer eller mindre generella ordalag beskriverelevens skolsituation, utveckling, prestationer etc. eller iform av betyg. Med det senare avser utskottet i nu förevarandesammanhang ett formellt betygsdokument utfärdat enligtnationella föreskrifter.Utskottet behandlar -- -- -- (= utskottet) -- -- -- enligtföljande.Skolan skall -- -- -- (=utskottet) -- -- -- förnyakontaktformerna.Utskottet har den bestämda uppfattningen att samtal är denöverlägsna kontaktformen när ett barns utveckling skallanalyseras. Kraven på eleven tydliggörs och samtalen kanfungera som en för arbetet i skolan och för kontakternamellan skola och hem. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet vad regeringen föreslagit om skriftlig information.Utskottet, som i det följande återkommer till frågan omnationellt reglerade betyg, anser att det bör slås fast avriksdagen att reglering av skriftlig information till hemmeninte bör förekomma före årskurs 8. Enligt utskottetsuppfattning hindrar emellertid inte ett sådantställningstagande att det ibland kan vara lämpligt att fästaömsesidiga åtaganden på papper. Men då är det en sak enbartmellan läraren, eleven och föräldrarna.Med tanke på att den skriftliga informationen kan komma attberöra yngre barns skolgång är det angeläget attstandardiserade betygsliknande former för denna undviks.Utskottet delar Betygsberedningens åsikt att barn först itonåren kan förstå vad betyg innebär. Skriftlig information bördärför utformas på ett sådant sätt att den inte kan betraktassom offentlig handling. Detta skulle vara av stort värde fördet fortsatta samarbetet mellan hem och skola.Vad utskottet har anfört om utvecklingssamtal och skriftliginformation till föräldrarna utesluter lokala betyg.Med det anförda föreslår utskottet att bifalleryrkande 29 i motion 1993/94 Ub1 och avslår regeringens förslagom riktlinjer för ett nytt betygssystem i den del del det avserreglering av skriftlig information från årskurs 5. Riksdagenbör därjämte med bifall till yrkandena 27 och 28 i samma motionsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omskriftlig information.Beträffande betyg anser utskottet -- -- -- (=utskottet)-- ---- betygsfri grundskola avstyrks.Till skillnad från regeringen anser utskottet att betyg börges även fr.o.m. årskurs 8 t.o.m. höstterminen i årskurs 9 ochatt utformningen av dessa bör regleras nationellt. -- -- --(=utskottet) -- -- -- till slutmålet.Betygen som sätts -- -- -- (=utskottet) -- -- -- som elevenkommer.Vad utskottet här anfört om utvecklingssamtal, skriftliginformation från skolan till hemmet och om riktlinjer för ettmål- och kunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avserbetygsskalan bör med bifall till motion 1993/94:Ub1yrkandena 27, 28, det senare yrkandet i denna del, och 29 samtmed anledning av motion 1993/94:Ub21 yrkande 8 som sin meningge regeringen till känna. Motionerna 1992/93:Ub503 i denna del,1993/94:Ub14 yrkande 6 i denna del, 1993/94:Ub32 och1993/94:Ub33 bör avslås.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avser betygsskalanatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkandena27, 28, det senare yrkandet i denna del, och 29, med anledningav motion 1993/94:Ub21 yrkande 8 och med avslag på regeringensförslag och motionerna 1992/93:Ub502 yrkande 12 delvis,1992/93:Ub503 i denna del, 1993/94:Ub12 yrkande 8, 1993/94:Ub14yrkande 6 i denna del, 1993/94:Ub32 och 1993/94:Ub33 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Riktlinjer för ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem utom såvitt avser betygsskalan (mom. 32)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "När det gäller" och slutar med "utskottet ävendenna" bort ha följande lydelse:Även om utskottet accepterar huvudlinjerna i regeringensförslag till nytt betygssystem för , anser utskottetatt inte bör bifalla det utan att det förtydligas ivissa hänseenden i enlighet med vad som anförts i motion1993/94:Ub14. Som grundprincip för det nya betygssystemet börgälla att betygen skall vara skolans bekräftelse -- riktad tilleleverna -- på hur elevens arbete och studieresultat bedöms iförhållande till vad läroplanerna och kursplanerna föreskriver.Betygen skall således mer ha funktionen av återföring(feedback) av erfarenheter för eleven än utgöra etturvalsinstrument för fortsatta studier. Skolan skall ge varjeelev möjlighet att utveckla sig optimalt -- såvälintellektuellt och emotionellt som praktiskt -- i förhållandetill hans/hennes individuella förutsättningar,begåvningsprofil, särart och ambitioner, varvid skolan skallskapa goda förutsättningar för varje elev att bygga upp en äktasjälvkänsla. Denna måste baseras på en god egenuppfattning ochrealistisk självbild. Detta kräver ett väl utvecklat system förfeedback till eleven. Alla elever måste få chansen att utvecklasina möjligheter, såväl elever med särskilda möjligheter somelever med särskilda svårigheter.Utskottet vill sålunda slå fast den grundläggandeutgångspunkten att betygens absolut viktigaste funktion är attvara ett feedback-instrument med besked om hur väl denne lyckasoch utvecklas i sitt skolarbete i förhållande till läroplan ochkursplaner. Utskottet motsätter sig den ensidiga synen påbetygen som urvalsinstrument för högre studier. Bl.a. mot denbakgrunden anser utskottet det självklart att eleverna skall fåbetyg redan under de tidiga skolåren. Utskottet anser dethänsynslöst och inhumant att inte ge eleverna och föräldrarnaden strukturerade feedback som ett formellt betyg utgör.Utöver de direkt ämnesinriktade betygen bör eleverna få enkort verbal beskrivning, muntlig eller skriftlig, av sinastarka sidor. Skolan skall därvid också söka beskriva vareleven har sin förbättringspotential.Utskottet ansluter sig till vad regeringen förordat om attskolorna lokalt skall besluta om ordningen förstudieinformation och betygssystem före årskurs 9. Emellertidär propositionen oklar när det gäller vem eller vilka som pålokal nivå skall besluta om former och ordning för betyg ochinformation, innan slutbetyg ges. Det bör ankomma på regeringenatt föranstalta om sådana åtgärder att det på central nivåutarbetas förslag härom, vilka sedan kan användas lokalt efteregna önskemål. Det är enligt utskottets uppfattningorealistiskt att förvänta sig att en enskild skola har resurseratt arbeta fram egna feedbacksystem. Utskottet, som i detföljande tar ställning till regeringens förslag om betygsskala,anser att betyg enligt en nationellt bestämd skala med fördelkan ges från tidiga årskurser, t.ex. från årskurs 3 eller 4.Vad utskottet nu anfört om ett nytt betygssystem börriksdagen med bifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 6 i dennadel och med anledning av propositionen som sin mening geregeringen till känna. bör därjämte avslå motionerna1992/93:Ub502 yrkande 12 delvis, 1992/93:Ub503 delvis,1993/94:Ub1 yrkandena 27, 28 (delvis) och 29, 1993/94:Ub12yrkande 8, 1993/94/Ub21 yrkande 8, 1993/94:Ub32 och1993/94:Ub33.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avser betygsskalanatt med bifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 6delvis, med anledning av regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1992/93:Ub502 yrkande 12 delvis, 1992/93:Ub503delvis, 1993/94:Ub1 yrkandena 27, 28 (delvis) och 29,1993/94:Ub12 yrkande 8, 1993/94:Ub21 yrkande 8, 1993/94:Ub32och 1993/94:Ub33 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Betygsskalan (mom. 33), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Med anledning av" och på s. 54 slutar med "och1993/94:Ub18" bort ha följande lydelse:Utskottet finner det inte rimligt att betygen i grundskolanskall ha ett större antal betygssteg än de fyra steg somregeringen föreslagit för gymnasieskolan (jfr prop.1992/93:150). Sakliga skäl talar i stället för att betyg sättsutifrån de kravnivåer för årskurs 9 som enligt regeringensförslag definieras i kursplanerna, dvs. tre nivåer: engodkändnivå, en nivå för god prestation och en nivå för utmärktprestation. Betygsstegen skall motsvara uppnådda kunskaper ochfärdigheter på dessa nivåer. Utskottet förordar sålundaföljande betygsbeteckningar: G (godkänd), VG (väl godkänd) ochMVG (mycket väl godkänd). För elev som inte uppnått kravnivångodkänd bör detta framgå i betygsdokumentet genom beteckningen(x) följt av ett omdöme, som beskriver elevenskunskapsutveckling i det aktuella ämnet/ämnesgruppen.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att den obligatoriskaskolans viktigaste ansvar är att alla elever vid slutet avårskurs 9 kan lämna med kunskaper i alla ämnen sommotsvarar godkänd nivå. Insatser för att motverka svårigheteroch göra det möjligt för eleverna att reparera brister får inteanstå till slutet av grundskoletiden utan måste sättas intidigt, varvid det gäller att fortlöpande följa upp de eleversom bedöms få svårt för att nå upp till godkänd nivå i någotämne. Skolan har ett särskilt ansvar för att elever som behöversärskilt stöd också får del av extra insatser. Skolarbetet böranpassas efter deras behov och förutsättningar. Utgångspunktenbör vara att varje elev vid slutet av skall kunnauppnå betyget godkänd i alla ämnen. Om en elev trots allastödinsatser inte når upp till betyget godkänd, skall detta --som redan framgått -- anges i betygsdokumentet genombeteckningen (x) följt av ett omdöme om elevenskunskapsutveckling. Detta innebär att skyldigheten kvarstår förskolhuvudmannen att erbjuda eleven förnyade pedagogiskainsatser och ytterligare studier. Ambitionen skall entydigtvara att genom denna ytterligare förkovran skall kunskapernaoch färdigheterna nå upp till godkänd nivå också för dessaelever.Vad utskottet här anfört om betygsskalan bör medbifall till motionerna 1993/94:Ub1 yrkande 28 i denna del och1993/94:Ub18 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 33 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:33. beträffande betygsskalanatt med bifall till motionerna 1993/94:Ub1 yrkande28 i denna del och 1993/94:Ub18 och med avslag på regeringensförslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,14. Det nationella provsystemet (mom. 34), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55börjar med "Utskottet instämmer i" och slutar med "imotsvarande del" bort ha följande lydelse:Utskottet accepterar huvuddragen i regeringens förslag tillnationellt provsystem för det offentliga skolsystemet ochmotiven för detta. Utskottet vill framhålla att ett sådantsystem kan underlätta för lärare att sätta in stödåtgärder förde elever som behöver sådana.När det gäller ämnesproven i årskurs 5 vill utskottet motbakgrund av regeringens motivering för dem emellertid peka påföljande. Ämnesproven i årskurs 5 bör inte utgöra underlag förbetygsättning. De skall i stället göra det möjligt att bedömahuruvida skolor, klasser och elever har nått en rimligkunskapsnivå. Utskottet vill understryka att mognadsnivån hosbarn i den ålder det rör sig om kan variera kraftigt. Det finnsdärför skäl att behandla resultat från sådana nationella provmed stor försiktighet. Synen på årskurs 5 som "kontrollstation"för den enskilde bör alltså tonas ned.Utskottet ansluter sig till motionärernas förslag när detgäller de utvärderingsprov i årskurs 9 som arbetarmed. Dessa skulle mäta elevens förmåga att använda kunskaperför att självständigt formulera ståndpunkter i aktuella ochangelägna frågor. Regeringen bör sålunda vidta de åtgärder sombehövs för att ifrågavarande provtyper skall kunna utvecklas.Härigenom blir det möjligt att genomföra de utvärderingsprovSkolverket har diskuterat. Med det anförda tillstyrkerutskottet förevarande yrkande i motsvarande del.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande det nationella provsystemetatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 30(delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,15. Fristående skolors ställning inom det nationellaprovsystemet (mom. 35), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56börjar med "Utskottet har inget" och slutar med "avslås i dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet anser principiellt och mot bakgrund av det ökadeantalet fristående skolor att det är ett samhällsintresse attkunna kontrollera utbildningens resultat även vid dessa skolor.De bör sålunda enligt utskottets mening ha i huvudsak sammaskyldigheter inom ramen för ett nationellt provsystem som deoffentliga skolorna. Med fristående skolor åsyftas i dettasammanhang de skolor som avses i 9 kap. 1 § skollagen.Utskottet tillstyrker yrkandet i denna del.dels att moment 35 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:35. beträffande fristående skolors ställning inom detnationella provsystemetatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 30(delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Betyg i ordning och uppförande (mom. 38)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Utskottet har i" och slutar med "yrkande 6(delvis)" bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig bakom motionärernas förslag att detskall sättas betyg i ordning och uppförande i ochdelar vidare motionärernas uppfattning i motion 1993/94:Ub14att sådana betyg skall sättas i samtliga årskurser. Vidbetygsättningen skall något av de följande omdömena användas:Utmärkt (normalomdömet för skötsamma elever), Godtagbart ochKlandervärt. Som motiv för sitt ställningstagande villutskottet anföra följande.I ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem får en elev enstrukturerad och god erfarenhetsåterföring på sinkunskapsutveckling i de olika ämnena, däremot inte på sinpersonlighetsutveckling och på sitt sätt att förhålla sig tillandra elever och till sina övriga medmänniskor. Detta anserutskottet inkonsekvent och ohederligt mot eleverna, inte minstmot bakgrund av den viktiga roll som skolan förväntas spela somförmedlare av de värdemässiga, etiska och moraliskagrundprinciperna som utgör fundamentet för vår demokrati och avde spelregler som en demokrati kräver av sina medborgare.Utskottet, som även i övrigt ansluter sig till motiveringentill den nu aktuella delen av yrkande 6 i motion 1993/94:Ub14,föreslår att med bifall till motionen och medanledning av motionerna 1992/93:Ub460 delvis och 1992/93:Ub483yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om betyg i ordning och uppförande.dels att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:38. beträffande betyg i ordning och uppförandeatt med bifall till motion 1993/94:Ub14 yrkande 6delvis och med anledning av motionerna 1992/93:Ub460 delvis och1992/93:Ub483 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,17. Garanterad minimitid för samtliga obligatoriska ämnen,m.m. (mom. 41)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59börjar med "Utskottet delar regeringens" och slutar med "avslåsav " bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas grundinställning att Sverigeäven i fortsättningen skall ha nationella läroplaner ochkursplaner, men med mycket stor stor lokal frihet att beslutaom hur dessa mål skall uppfyllas. Det är utskottets övertygelseatt de bästa besluten kan fattas lokalt i kommuner och i skolorom hur man skall nå de nationella målen. En konsekvens av dennaövertygelse är att statsmakterna i ett längre perspektiv inteskall besluta om någon timplan. Timplanen har historiskt haften mycket starkt styrande effekt, bl.a. beroende på dentidigare statsbidragskonstruktionen. Denna principiellainställning hindrar emellertid inte att utskottet i ett kortareperspektiv förordar ett centralt beslut om timplanernasomfattning. Skolans omdaning från att vara mycket centralstyrdtill att bli decentraliserad med mycket stor lokal frihet måsteske i kontrollerad och strukturerad form, bl.a. i syfte attförhindra att kommunerna låter sig vägledas av kortsiktigaekonomiska aspekter. Detta kan få förödande konsekvenser i ettlängre perspektiv. Övergångsvis bör därför samtligaobligatoriska ämnen ges en garanterad minimitid i timplanen.Vad utskottet nu anfört om garanterad minimitid för deobligatoriska ämnena samt om centralt beslutad timplan iframtiden bör med bifall till motionerna1992/93:Ub521 yrkandena 1 och 2 samt 1993/94:Ub14 yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 41 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:41. beträffande garanterad minimitid för samtligaobligatoriska ämnen, m.m.att med bifall till motionerna 1992/93:Ub521yrkandena 1 och 2 samt 1993/94:Ub14 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Timmar för elevens val (mom. 45), , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "Utskottet förordar att" och slutar med "för elevensval" bort ha följande lydelse:Utskottet behandlar i det följande timplanen. I propositionenfinns inget utrymme för den praktiska arbetslivsorienteringenoch barn- och ungdomskunskap. Där föreslås också en kraftigminskning av timtiden för de praktisk-estetiska ämnena.Utskottet menar, liksom motionärerna, att goda skäl talar föratt såväl prao som barn- och ungdomskunskap garanteras egentimtid och att de praktisk-estetiska ämnenas timtid ökar. Föratt göra det möjligt att lägga ut ett större antal timmar påtimplanen för dessa ämnen jämfört med vad regeringen föreslagitansluter sig utskottet till förslaget i motion 1993/94:Ub1yrkande 13 att utrymmet för elevens val bör reduceras med 195timmar till minst . bör med bifall tillmotionsyrkandet och med anledning av motionerna 1992/93:Ub502yrkande 15 och 1993/94:Ub12 yrkande 15 i denna del godkänna vadutskottet nu förordat om antalet timmar för elevens val.dels att moment 45 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:45. beträffande timmar för elevens valatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkande 13och med anledning av regeringens förslag och motionerna1992/93:Ub502 yrkande 15 och 1993/94:Ub12 yrkande 15 i dennadel godkänner vad utskottet har förordat,19. Det sammanlagda utrymmet för praktisk-estetiska ämnen(mom. 46)Under förutsättning av bifall till reservation 18Lena , , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "Utskottet tillstyrker regeringens" och slutar med"för dessa ämnen" bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker förslaget i motion 1993/94:Ub1 om enförstärkning sammanlagt för de praktisk-estetiska ämnena. Dessaär betydelsefulla i skolans utbildning och helt nödvändiga föratt utveckla olika delar av elevens personlighet och intressen.Utskottet föreslår med hänvisning härtill att det sammanlagdautrymmet för praktisk-estetiska ämnen blir , enökning jämfört med vad regeringen föreslagit. här förordat bör med bifall till motion1993/94:Ub1 yrkandena 7--11, samtliga yrkanden i motsvarandedel, godkänna.dels att moment 46 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:46. beträffande det sammanlagda utrymmet förpraktisk-estetiska ämnenatt med bifall till motion 1993/94:Ub1 yrkandena7--11, samtliga yrkanden i denna del, och med anledning avregeringens förslag godkänner vad utskottet har förordat,20. Timtal för ämnet idrott och hälsa, m.m. (mom. 51)Under förutsättning av bifall till reservation 18Lena , , , , , ochLena (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63börjar med "Utskottet hänvisar till" och på s. 64 slutar med"för praktisk-estetiska ämnen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas, liksom ett mycket stort antalremissinstansers, uppfattning, att ämnet idrott och hälsa börgaranteras ett tillräckligt stort antal timmar i skolanstimplan. Det är av stor vikt för både samhället och denenskilde att kunskaperna om samband mellan fysisk aktivitet ochhälsa ökar. Ämnet har också stor betydelse för atttillfredsställa de ungas naturliga behov av fysisk aktivitetunder skoltiden. Det ankommer på lärare och annan personal somplanerar skoldagen att göra det på ett sådant sätt attelevernas rörelsebehov beaktas. Utskottet anser att påtimplanen för skall anges minst förämnet idrott och hälsa. bör med bifall till yrkande 9i motion 1993/94:Ub1 och med anledning av propositionen ochmotionerna 1992/93:Ub405 yrkande 1, 1992/93:Ub407,1992/93:Ub417, 1992/93:Ub421 i denna del, 1992/93:Ub423 idenna del, 1992/93:Ub442 i denna del, 1992/93:Ub445,1992/93:Ub474, 1992/93:Ub492 i denna del, 1992/93:Ub498,1992/93:Ub504 yrkande 2, 1992/93:Ub511 i denna del,1992/93:Ub515 i denna del och 1992/93:Kr273 yrkande 3 samtmed avslag på motionerna 1992/93:Ub521 yrkande 3 och1993/94:Ub14 yrkande 3 godkänna vad utskottet nu anfört.Med hänvisning till att ifrågavarande ämne i propositionenföreslås benämnas idrott och hälsa, vilket utskottet inget haratt erinra mot, är motion 1992/93:Ub405 yrkande 2 i denna deltillgodosedd, varför den avstyrks. När det gäller uppläggningenav undervisningen m.m. i ämnet idrott och hälsa hänvisarutskottet till vad i propositionen anförs i anslutning tillkursplanen.