bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Detta gäller även tullarna mot grannländerna, såatt man inom regionen skall kunna handla mera med varandra. De flesta länder iAfrika, och på många andra håll, har höga tullar mot sina grannar liksom motresten av världen. kan då påtala för dessa länder att de för sitteget bästa borde underlätta import från andra länder. De bör importera deprodukter som de kan importera billigt och sälja sådant som de själva kanproducera bättre.Världsbanken kan arbeta med individuella länder. kan göra saker och ting separat.Carl : Jag vill kommentera frågan om koncentration i biståndet. Detsvenska biståndet är naturligtvis litet internationellt sett. Det är inomparentes sagt också litet i förhållande till våra egna resurser. Det är mindreän vår konsumtion av läsk o.d. . Men biståndet måste koncentreras.Det finns två aspekter som enligt min och SIDA:s uppfattning är viktigast förkoncentrationen av biståndet. För det första skall det bilaterala biståndet såmycket som möjligt koncentreras till de fattigaste länderna. För det andraskall vi koncentrera våra insatser på stödjandet av de förändringar som skeri och i viss mån utnyttja denna neddragning för att skära bortverksamhet som i och för sig kan vara värdefull men som av koncentrationsskälmåste begränsas. måste då, om jag får använda uttrycket, hålla sig istyr. Många av de åtgärder som vi skall vidta har kommit till stånd genom i ochför sig lovvärda initiativ i . Man kan inte göra allt på en gång ochsamtidigt koncentrera sig. Detta vill jag som SIDA-chef gärna understryka.Daniel Tarschys: krävs koncentration även i debatten. en fråga perledamot och max två svar från podiet.Viola Furubjelke: Under morgonens inledning fick vi mycket tydligtillustrerat hur mångdimensionellt det svenska biståndet är, vilket brettspektrum det spänner över och hur de olika delarna i biståndet kompletterarvarandra.Min fråga vänder sig till , och . Vilka konsekvenser skulle det bli för er del om SIDA skulle upphöraatt existera? En övergripande röd tråd i Expressenkampanjen var nämligen attskjuta SIDA i sank. Man menade att biståndet mera skulle utgå från enskildaorganisationer och på gräsrotsnivå. Jag tycker att inledningsanförandena härtydligt har visat att det finns ett ömsesidigt beroende. Jag skulle vilja haden frågan belyst.Jag undrar också om skulle vilja säga något om hur det statligabiståndet påverkar det multinationella.Daniel Tarschys: är det hårda bandage här. två svar från podiet.Var så god, och Elmquist: Om man slår sönder SIDA måste ett nytt SIDA bildas pånågot sätt. Det måste finnas ett verk för dessa frågor. Det gäller analysfrågoroch att handha stora summor pengar. Jag tror att ett direktfolkrörelserelaterat biståndsorgan med någon form av myndighetsfunktion ärotänkbart. Den fria samvaron med ett statligt organ som SIDA tror jag ärgynnsamt för alla parter.Den samverkan inte vårt oberoende. Vi är mycket väl medvetna om att vi utgöroberoende frivilligrörelser, men vi är beroende av att samordna oss med SIDA påflera punkter när det gäller analys och bedömningar av kvantiteten av biståndsom skall gå via olika aktörer. Det måste finnas ett verk, oavsett vad mankallar det.Alfhild : Jag håller självfallet med om detta. Att enskildaorganisationer på ett meningsfullt sätt skulle kunna svälja de volymer vi talarom är helt uteslutet. Vi måste självfallet ha ett bistånd på makronivå somkompletteras med ett bistånd som jobbar underifrån.Jag vill poängtera att jag tror att enskilda organisationer i storutsträckning har hakat på och imiterat det statliga biståndet. När man harutvecklats från ett mer välgörenhetsorienterat projektbistånd -- med modellfrån missionen -- och gått över till den nya modellen har man bara haft SIDAsom förebild. Man har glömt bort sin egen roll. Man har inte frågat sig hur mankan stärka det civila samhället. Situationen ger nya möjligheter --vilket jag har försökt understryka här -- att koppla ihop oss så att vi, somKarl Axel Elmquist sade, utnyttjar analys, bedömningar och de åtgärder som barakan vidtas på makronivå. Men det kräver också ett omtänkande hos SIDA. Detkrävs att man t.ex. ser att demokratifrågor aldrig kan få ett genomslag utan enfolklig förankring, utan en total mentalitetsförändring och utan att man påalla sätt ger den enskilde möjligheter och förutsättningar att göra sig hördoch hävda sina intressen.Pär : Jag skall försöka koncentrera mig till en fråga. BoKarlström betonade att det belopp förlorar på handeln är av sammastorleksordning som, och kanske större , allt bistånd. Det kan då varafrestande att säga att vi skall liberalisera handeln och avveckla biståndet.Sådana synpunkter har antytts i debatten. Jag skulle vilja ha en kommentar omeffekterna.Vilka tjänar mest på en liberaliserad handel, jämfört med dem som ärde största mottagarna av bistånd? Hur skulle effekterna fördela sig mellanolika typer av och mellan olika samhällsgrupper i ? I vilkenutsträckning kan en liberaliserad handel -- som i och för sig är önskvärd ochnödvändig -- verkligen ersätta biståndet för de fattigaste länderna och defattigaste grupperna?Bo Karlström: Om vi slopade alla handelshinder för u-ländersexport till oss skulle vinsten, som sagt, bli 50--60 miljarder och på siktväsentligt större. Detta är alltså en global siffra. Åtgärden skulle slå mycketolika på olika länder i tredje världen. säger att vi inte längreskall använda den benämningen. Vi får väl hitta på en ny beteckning. Derelativt utvecklade i och skulle givetviskunna få glädje av detta omgående, eftersom de har en produktions- ochexportstruktur som redan passar in i en global handelsstruktur.På kort sikt skulle vinsten för de afrikanska länderna bli mycket liten. Pålång sikt hävdar jag att vinsterna skulle spridas mera jämnt. Det är inte barajag som hävdar detta, utan det gör de flesta som har studerat denna fråga. Detkan mycket väl ta både 5, 10 och innan de afrikanska ländernasproduktions- och exportstruktur ändras så att de passar in i i-ländernasefterfrågemönster. Det var ett kortfattat svar på den frågan.Det är mycket svårt att svara på vilka samhällsgrupper som skulle vinna ellerförlora på detta. Det beror på de individuella ländernas ekonomiska politik.Det beror bl.a. på vilken fördelningspolitik de olika länderna har, och det ärdet mycket svårt att spekulera över.Lars Moquist: Jag skall vara lojal mot ordföranden och bara ställa enfråga.Ett problem i biståndsgivningen tycks vara att alltför många länder ärbiståndsgivare till ett och samma land. Hur skall man tackla det? Kan det varaen idé att ett begränsat antal länder -- kunde t.ex. utgöra ett område-- gemensamt tar hand om biståndet till ett eller flera länder, så att man fåren bättre samordning av biståndsinsatserna? Jag vill närmast ha svar av BoKarlström.Bo Karlström: Frågan gällde alltså om det behövs ett gemensamt ansvar ochom ett antal givarländer skulle kunna ta hand om en "klientstat". Jag ser ingastora vinster med ett sådant förfarande. Det är möjligt att har andrasynpunkter. Han kan detta bättre än jag. Men jag vet inte vilka vinster manskulle kunna göra med detta system. Skulle det förenkla för mottagarlandet attha en mindre grupp länder att arbeta med?Carl : Jag tror att det är svårt att göra precis som . Men det är helt klart att det är önskvärt med en samordning avgivare. Det har faktiskt också i någon mån blivit resultatet av de senasteårens utveckling. Vi arbetar väldigt mycket med att hjälpa mottagarländerna attsjälva samordna biståndet mera effektivt och att lära sig säga nej tillbistånd. Det tror jag nästan är det viktigaste.Karl-Erik Svartberg: Jag tycker att vi har fått en bra bild av biståndet.Jag skulle vilja ställa en framåtsyftande fråga till . Han är nogden som har varit mest kritisk, även om alla har medgivit en viss kritiskinställning här. Om fick chansen att direkt förändra det svenskabiståndet, hur skulle det då förändras på kort sikt och på lång sikt?Bo Karlström: Jag skisserade litet grand på detta i mittinledningsanförande. Jag skulle gärna vilja vidga frågan och svara på hur detvästerländska, och inte bara det svenska, biståndet skall förändras. De hängernämligen intimt samman, och det är egentligen meningslöst att bara tala om detsvenska biståndet. Jag kanske i stället får svara på frågan om vad jag tyckerborde ändras när det gäller i-ländernas bistånd till u-länderna.På kort sikt skulle jag önska att man, nu återkommer vi till vad vi har talatom tidigare, skulle snäva in området för biståndet. Jag skulle viljakoncentrera biståndet till sådant som mottagarländerna, staterna, är bra på attleverera. Den nationalekonomiska termen är "public goods" -- hälsa,undervisning och förvaltningsbistånd. Jag skulle vilja skära bortindustribistånd och bistånd till annat som privata sektorer i mottagarländernagör bättre än staterna. Detta skulle jag vilja göra på kort sikt.På lång sikt skulle jag fundera på hur jag skall minska det totalabiståndsflödet till de länder som är mycket biståndsberoende, av skäl som jagutvecklade tidigare. Jag ser biståndsberoendet som mycket problematiskt, ochdet är viktigt att skicka signaler till dessa länder om att de inte kan räknamed bistånd i evighet.Dessutom skulle jag på både kort och lång sikt vilja arbeta för en liberalinternationell handelsordning och för friare kapitalrörelser. Jag tror att detär viktigt att ha målsättningar för hur man vill att en liberal global ekonomiskall fungera -- och utan bistånd.Göran Lennmarker: Det pågår en mycket stark förändring i u-världen närdet gäller synen på biståndet. I u-världen blirman också mer och mer kritisk till de avancerade industriländernas effektiviteti biståndet. Man siktar mer och mer mot de framgångsrika -- de somkanske är . Man vill följa efter och få stöd och råd frånde länder som har lyckats med fattigdomsutrotning i stor skala. Min frågariktar sig främst till och . Kan man tänka sig att vi iframtiden i betydligt ökad utsträckning har ett triangelbistånd, där de rikaindustriländerna finansierar de framgångsrika bistånd till defattiga ?Göran : Jag tror inte det. Anledningen till det är inte att jagtycker att det inte skulle vara bra. Detta har dock diskuterats och stötts ochblötts , och jag tror att det skulle vara diplomatiskt ochförhandlingsmässigt ogenomförbart.Bo Karlström: Jag håller med. Jag är tveksam. Jag tror att den typen avkapitalöverföringar mellan länder och regioner kan på den privatakapitalmarknaden. Jag tror inte att det skall ske via bistånd.Pierre : Får jag bara säga att har vi flera gångerfått förfrågningar från två länder om att genomföra ett sådant triangelbistånd.Det har aldrig gått. Förfrågningarna har kommit från och . Jag troratt det mera har legat politiska än biståndsmässiga skäl bakom dessaförfrågningar.Nils T : ställde tidigare en fråga till oss iriksdagen. För mig är det självklart att allt bistånd skall vila på deuppställda målen. Jag tror att även det bistånd som överförs i tekniskasammanhang kan förklaras och försvaras utifrån dessa mål -- även om storasvenska företag är inblandade. Jag har ingen anledning att vara någon talesmanför dem, men de kan säkert redovisa på vilket sätt de t.ex. kan bidra till endemokratiutveckling.Aidsfrågan diskuterades, och en fasansfull utveckling redovisades. Iutskottet finns en motion som kräver ett politiskt toppmöte. kanskeskulle ta ett initiativ och driva den frågan. Det kanske utskottet kan ställasig bakom när vi skall behandla motionen.Min fråga riktar sig till . Vi har alltid jobbat medinfrastruktursatsningar. Denna fråga har emellertid accentuerats i debatten.Alltfler börjar tala om att vi skall omorientera oss mot flera satsningar påinfrastruktur. Hur ser på detta?Denna fråga hör ihop med finansieringen. Jag vill därför även ställa en frågaom kreditbiståndet. menade ju att gåvobiståndet ger helt felsignaler. Skall man i stället vidareutveckla kreditbiståndet i olika formerframöver?Carl : Detta var egentligen två frågor. Infrastruktur innefattar enmängd olika saker -- alltifrån energi och tele till landsbygdsvägar,vattenförsörjning m.m. Det är självklart att detta är mycket viktigt. Det rörsig om aktiviteter som i både i-världen och u-världen i stor utsträckning måstebeställas och drivas av det offfentliga på ett övergripande plan. Detta lämparsig under vissa givna förutsättningar väl för bistånd. Jag vill dockunderstryka att det inte bara är fråga om nya investeringar. Jag tror attintresset för infrastruktur just i i någon mån är betingat av tror att detta skall ha sysselsättningsskapande effekt även i . Ioch för sig handlar vi naturligtvis upp mycket i svenska företag, men det är enmycket ringa effekt av biståndet. Det vore olyckligt om man hade det somutgångspunkt. Det är ändock helt klart att det här är ett viktigtbiståndsområde.Den andra frågan handlade om finansieringen. Man skall vara på det klara medatt t.ex. ett energibolag som skall bygga en kraftdamm, som vi stöder, inte fåren gåva av svenska staten. Det är det mottagande landet som får valutastöd.Bolaget måste köpa sitt "stöd" med lokal valuta. Det är mycket viktigt attkomma ihåg det. I annat fall får man en känsla av att sådana anläggningar byggsmed gåvobistånd. Det skall man inte göra.Man skall inte heller ge nya krediter till länder som haroerhörda skulder. Först måste man sanera skuldsituationen, och sedan kan manbörja diskutera krediter. Men man kan inte göra det i dag.Bengt : Jag vill ställa en fråga till . I sittanförande nämnde han . Ett av de globala miljöproblemen utgörs juav ökningen av koldioxid i atmosfären, den s.k. växthuseffekten. Ökadeenergibehov, uppodling av mark, uppfödning av boskap i form av biffkor och ländernas behov av billigt virke ökar trycket på fortsatt avverkning avvärldens regnskogar. Vi vet också att huvuddelen av världens regnskogar finns ide fattiga länderna, mottagarländerna. Hur kan och andrabiståndsgivande länder genom aktivt biståndsarbete motverka ökande kalhuggningav världens regnskogar? Är det möjligt? Kan krav, och i så fall vilka, ställaspå biståndsländerna om att de skall medverka till en framtida lösning på ettglobalt miljöproblem?Anders : Här hänger nord och syd verkligen ihop. Det här var en avknäckfrågorna i , där åtskilliga regeringar i syd inte ville veta av någonkonvention till skydd för världens skogar. Man menade att i-länderna såg dethär alltför ensidigt. Man sade i princip att om ni inte gör något åt erafossila bränslen skall ni inte komma och peka finger åt vårt sätt att skötavåra skogar.Jag tror att den debatten rimligen kommer att bli mindre infekterad under denärmaste åren. Såvitt jag förstår är nu en internationell skogskommission pågång. Den skall jobba med dessa frågor, och en före detta svensk statsministerspelar en central roll.Hur skall man på kort sikt kunna åstadkomma något med biståndsmedel? Jag troratt en viktig åtgärd är att öka kunskapen i länderna om betydelsen av att selångsiktigt på naturresursanvändningen. Det är inte bra på lång sikt att hugganer eller föröda ett naturkapital , även om man tjänar mycketpengar.Kom dock ihåg att en mycket stor del av dessa skogar föröds på grund avfattigdom. Mellan 300 och 400 miljoner familjer i skogsländer -- ,m.fl. länder -- är helt beroende av svedjebruk. Man kan intekomma med någon enkel lösning för deras situation om man inte erbjuder dem ettalternativ. Det är här fattigdomsbekämpningen kommer in. Det krävs också bättrekunskap om deras situation. Man löser inte problemet enkelt mednaturvetenskapliga studier och skogsvårdsanalyser. Man måste lösa problemen iett tvärvetenskapligt sammanhang, där man plockar in de socio-ekonomiskaaspekterna.Jag har inga patentlösningar. Det pågår dock en del intressantabiståndsprojekt. Vi, SIDA och är involverade. Vi befinner oss docklångt ifrån en lösning. Det återstår mycket av kunskapsuppbyggnad om dessasvåra problem.Daniel Tarschys: Tack. Därmed är vi färdiga med detta sammanträde.Panelen sitter dock kvar för att besvara eventuella frågor från pressen, om detär någon som vill komplettera utfrågningen. Det verkar inte vara någon somomedelbart vill begära ordet. Då kan ni väl fånga in era intervjuoffer förenskilda utfrågningar.Tack för oss.Sammanträdet är härmed avslutat.TabellerBilaga 2Biståndsanslagen (mkr)Anslag Anvisat Förslag s nyd v1992/93 1993/94C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram3 566,1 3 148,4 3 123,4 1 783,0 3 327,0C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA7 517,0 6 702,0 6 812,0 2 546,0 7 677,0C 3. Andra biståndsprogram2 114,5 1 804,5 1 719,5 648,0 2 099,5C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)293,8 303,2 303,2 150,0 303,2C 5. Styrelsen för u-landsutbildning i ()23,0 25,0 25,0 12,0 25,0C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)25,4 26,9 26,9 16,0 28,371C 7. Nordiska Afrikainstitutet6,0 5,5 5,5 0,0 6,613C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)18,7 21,0 21,0 17,0 21,0C 9. Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i ()7,1 7,1 7,1 6,0 7,1C 10. ,4 36,4 36,4 5,0 36,4Biståndskostnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag188,9 215,0 215,0 215,0 215,0Avräkning för vissa asylkostnader665,0 665,0 665,0 665,0 0,0TOTALT 14 460,0 12 960,0 12 960,0 6 063,0 13 746,2(13 940,0)C 1. Bidrag till internationella biståndsprogramAnslags- Anvisat Förslag Förändring s nyd vpost/del. 1992/93 1993/94 1993/94FN:s ekonomiska och sociala verksamhetUNDP 670 560 -110 600 50 680UNCDF 55 40 - 15 40 10 40UNFPA 145 140 - 5 140 150 150Unicef 395 350 - 45 370 250 400WFP 282 270 - 12 270 200 285UNRWA 146 130 - 16 145 10 148UNHCR 235 235 0 235 300 260ITC 23 20 - 3 20 5 24Narkotikabek. 58 53 - 5 53 53 60SUBTOTALT 2 009 1 798 -211 1 873 1 028 2 047Internationella finansieringsorganIDA 515 500 - 15 500 225 500IFC 16 14 - 2 14 14 14Delsumma 531 514 - 17 514 239 514Regionala utvecklingsbankerAfDB 0 0 0 0 0 0AfDF 270 321 51 241 321 321AsDB 0 0 0 0 0 0AsDF 90 0 - 90 90 0 0IDB/FSO 11 0 - 11 0 0 0Delsumma 371 321 - 50 241 321 321Övriga utvecklingsfonderNDF 62 62 0 62 42 62IFAD 60 0 - 60 0 0 70Delsumma 122 62 - 60 62 42 132C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDALand Anvisat Förslag Förändring s nyd v1992/93 1993/94 1993/94A. Landramar och regionala insatserAFRIKASödra AfrikaAngola 210 160 - 50 170 40 230Botswana 90 70 * - 20 60 0 70Lesotho 35 30 - 5 30 0 30Moçambique 395 320 - 75 360 60 400Namibia 110 90 * - 20 90 10 110Zambia 275 255 - 20 255 40 255Zimbabwe 220 195 * - 25 195 20 195Sydafrika (275) (240)** (- 35) (265) 0 (325)Regionala ins. 165 130 *** - 35 130 40 200Östra AfrikaKenya 115 105 - 10 105 20 80Tanzania 530 445 - 85 485 90 535Uganda 110 85 - 25 85 20 85Afrikas HornEtiopien 150 130 - 20 130 40 155Västra AfrikaKap 80 20 - 60 20 0 20Guinea-Bissau 85 45 - 40 55 20 45ASIENBangladesh 140 120 - 20 120 0 120Indien 415 345 - 70 345 0 300Laos 110 100 - 10 100 0 130Sri Lanka 35 35 0 35 0 35Vietnam 225 180 - 45 200 0 300Regionala ins. 0 0 **** 0 0 0 0LATINAMERIKANicaragua 280 270 - 10 270 0 300Utveckl. 165 135 - 30 135 0 155Utveckl. samarb.Sydamerika 135 95 - 40 95 0 1554 075 3 360 -715 3 470 400 3 905B. Icke landramsrelaterat biståndDemokrati, MR,hum. 700 650 - 50 675 25 750Katastrof oåteruppb. m.m. 1 115 1 181 66 1 131 1 281 1 356Folkrörelser,enskilda. 875 875 0 875 745 915Särsk. miljö-insatser 250 225 - 25 250 25 2652 931 3 286C. 380 305 - 75 305 35 380Rekryt. o utbild.av fältpers. 45 40 - 5 40 20 40Vissa landprogr.kostnader 52 43 - 9 43 10 43Informationgm SIDA 25 23 - 2 23 5 233 442 3 342 -100 411 2 146 486OfördelatSUMMA 7 517 6 702 -815 6 812 2 546 7 677* För , och avsätts vardera under anslaget C3. Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. ** Medlen anvisas under anslagsposten Demokrati, Mänskliga rättigheter ochHumanitärt bistånd. *** I anslagsposten ingår dels SADCC med , dels övrigt regionaltfinansierat inom ramen för reservation. **** På grund av stor reservation anvisades inga medel /93 ochförslaget för /94 är att inga ytterligare medel anvisas.C 3. Andra biståndsprogramAnvisat Förslag Förändring s nyd v1992/93 1993/94 1993/94SAREC 425,0 405,0 - 20,0 405 200 600BITS 324,5 304,5 - 20,0 282 150 304,5U-krediter 420,0 400,0 - 20,0 355 200 0Sv. institutet 10,0 7,5 - 2,5 7,5 7,5 7,5Swedecorp 160,0 135,0 - 25,0 135 70 135Swedfund Int. AB 25,0 25,0 +/-0,0 25 13 25Projektbist. tillvissa länder 40,0 20,0 - 20,0 0 0 20Ekon.