bet · GG01KrU17 · 1993-03-18 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner som avserövergripande kulturfrågor. Även några mera avgränsade frågorbehandlas.Riksdagen uttalade sig för att det skulletillsättas en parlamentarisk utredning med huvuduppgift attutvärdera i vad mån kulturpolitiska mål uppfyllts. Föratt tillgodose önskemål har regeringen i dagarnatillsatt en utredning om kulturpolitikens inriktning. Samtidigthar tillkallats två särskilda utredare, en på museiområdet ochen på teaterområdet.Utskottet föreslår att skall uttala sig för attutredningsarbetet på musei- och teaterområdena skall bedrivas avparlamentariska utredningar. Vidare föreslår utskottet attfrågor om vad som i direktiven till utredningen omkulturpolitikens inriktning redovisas under rubriken kulturen skall brytas ut till en särskildparlamentarisk utredning. Utskottet vill också att riksdagenskall uttala sig om tillsättandet och sammansättningen av de treav utskottet i betänkandet förordade nya parlamentariskautredningarna.I övrigt avstyrker utskottet motionsyrkandena. Detta sker imånga fall med hänvisning till de utredningsdirektiv somutfärdats.Vid betänkandet har fogats 11 reservationer och enmeningsyttring. Bl.a. reserverar sig företrädarna förregeringspartierna beträffande de förslag som utskottet lagtfram om de parlamentariska utredningar som enligtutskottsmajoritetens mening skall tillsättas. 1992/93:Kr204 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en bibliotekslag.1992/93:Kr206 av My och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör gesuppdraget att verka såsom statligt ansvarsmuseum.1992/93:Kr214 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning angående nationellbibliotekspolitik där glesbygdsfrågorna får en särbehandling.1992/93:Kr218 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till bibliotekslag enligtvad i motionen anförts.1992/93:Kr229 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidrag till teaterverksamhet enligt"Jämtlandsmodellen",1992/93:Kr241 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av kulturstödet.1992/93:Kr242 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begreppet infrastruktur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kultur och regional utveckling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheterna att ge regionala och lokalamuseer ett nationellt ansvar inom vissa områden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nationellt ansvar för ,1992/93:Kr244 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om danslivets utveckling.1992/93:Kr245 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt bredda det norrländska musikteaterutbudet genom samverkanmellan i och kulturinstitut iSundsvall/, och Östersund.1992/93:Kr246 av m.fl. (fp, m, c, kds) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning för att undersökaförutsättningar att bredda det norrländska musikteaterutbudet --en nationalscen i norr -- inför kommande decennium.1992/93:Kr249 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om långsiktig utbyggnad av musikteatern iSverige.1992/93:Kr250 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning med inriktning att inrätta ennationalscen i Skåne.1992/93:Kr257 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översynen av museernas verksamhet, bl.a.att direktiv ges att utreda frågan om en sammanslagning avNordiska museet och ,1992/93:Kr258 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att översynen av museernas verksamhetbl.a. bör ges direktiv att utreda frågan om en sammanslagning avNordiska museet och ,1992/93:Kr260 av och () variyrkas att hos regeringen begär att museetutses som ansvarigt för samordning vad gäller konsthantverk ochdesign.1992/93:Kr261 av m.fl. (fp, m, c, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nationellt glasmuseum i Växjö.1992/93:Kr262 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av ett glasmuseum i Nybrokommun.1992/93:Kr263 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lönebidragsnivån till anställda medvisst arbetshinder vid regionala kulturinstitutioner fastställstill ,2. att beslutar att finansieringen skall ske genomomfördelning av resurser inom kulturdepartementetsanslagsområde.1992/93:Kr265 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att skapa enlänsmuseiorganisation för hela Skåne.1992/93:Kr272 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om i ,1992/93:Kr276 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om "kulturpass" för barn och ungdomvid besök på museum m.m.1992/93:Kr289 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om museets lämplighet som designmuseum.1992/93:Kr292 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett svenskt designmuseum.1992/93:Kr294 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bildande av en stiftelse med syfte attbevara och förvalta natur- och kulturmiljöer.1992/93:Kr295 av och (c, s) variyrkas att hos regeringen begär att Statens kulturrådges i uppdrag att ur sitt anslag fördela medel som ett stöd tillfinansieringen av verksamheten vid Leufstabruk.1992/93:Kr300 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens medverkan vid tillskapandet av ettnationellt glasmuseum i i samverkan med museum.1992/93:Kr312 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i det ekonomiska läge som råder inganysatsningar bör ske inom kulturområdet på bekostnad avkulturens basverksamheter,6. att som sin mening ger regeringen() till känna vad i motionen anförts om atten analys av erforderliga arbetsinsatser vid centralmuseerna förvård, konservering och bearbetning av samlingar samtdokumentation av 1900-talets liv och arbete bör göras, vilketsedan utgör underlag för medelstilldelningen.1992/93:Kr313 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhällets ekonomiska ansvar för ett brettkulturliv,4. att begär att regeringen tillsätter den avriksdagen beslutade kulturpolitiska utredningen enligt vad imotionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag tillbibliotekslag enligt vad i motionen anförts,14. att begär att regeringen i samband medutvärderingen av kulturpolitiska mål utvärderarutvecklingen på etermedieområdet i relation till vad som imotionen anförts om television,1992/93:Kr316 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för utvärdering av 1974 årskulturpolitik.1992/93:Kr317 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bildande av en nationell stiftelse med syfte att bevara ochförvalta natur- och kulturmiljöer.1992/93:Kr318 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en parlamentarisk utredningtillsätts med uppgift att precisera målen för en nationellbibliotekspolitik.1992/93:Kr326 av och (c,fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående framtida lokalisering avbarn- och ungdomsteater.1992/93:Kr327 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en permanent barn- och ungdomsteaterverksamhet i Jämtlandslän.1992/93:Kr328 av m.fl. (s, -) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att utvecklamusikteaterverksamheten i Norrland.1992/93:Kr329 av och (c, s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör ingå ifördelningen av årliga anslag motsvarande länsteateranslag medstatliga grundbelopp.1992/93:Kr333 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda förutsättningarna för ensammanslagning av och ,1992/93:Kr335 av m.fl. (s) vari yrkas12. att begär att regeringen ger en redovisning vadgäller lönebidrag i enlighet med vad i motionen anförts,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den kulturpolitiska utredningen,16. att hos regeringen begär att utredningen ommuseifrågorna blir en parlamentarisk utredning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredningen om museifrågorna,18. att hos regeringen begär att utredningen omteaterfrågorna blir en parlamentarisk utredning,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredningen om teaterfrågorna,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetet med att analysera konsekvensernaav ett eventuellt medlemskap i ,21. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att utreda bevarandefrågorna vad gällerindustrimiljöer och industriminnen,22. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att precisera målen för ennationell bibliotekspolitik,1992/93:Kr336 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvarsfördelningen mellan stat och kommunför barn- och ungdomskulturen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förtur för barn- och ungdomskulturensbehov,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de statliga kulturinstitutionerna ochFilminstitutet skall redovisa sina insatser för barn och ungdom,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av det offentliga stödet tillfria grupper,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den parlamentariska teaterutredningenskall beakta barn- och ungdomsteaterns behov.1992/93:Kr337 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om i ,1992/93:A810 av m.fl. (s) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturverksamhet för kvinnor i skogslänen. InledningSom bakgrund till frågor som utskottet behandlar i dettabetänkande och i betänkandena /93:Kr18--26 finns skäl attlämna en redovisning för bl.a. tre tillsatta utredningarpå kulturområdet.Riksdagen fastställde åtta mål för den statligakulturpolitiken (prop. 1974:28, bet. 1974:KrU15 s. 3 och 19--20,rskr. Målen är allmänt hållna och övergripande tillsin karaktär. Sedan målen fastställdes har nära politisktbeslutsfattande lett fram till utformningen av dagenskulturpolitik.På förslag av kulturutskottet uttalade den 9 aprilförra året att en kulturpolitisk utredning med parlamentarisksammansättning borde tillsättas med huvuduppgift att utvärdera ivad mån kulturpolitiska mål hade uppfyllts (bet.1991/92:KrU18, rskr. 1991/92:204). I sitt betänkande gavutskottet en fyllig beskrivning av hur utskottet bedömt behovetav en utvärdering (s. 6--11).Regeringen beslöt att bemyndigakulturministern att tillkalla en kommitté med uppdrag att utredakulturpolitikens inriktning (dir. 1993:24).Samtidigt bemyndigades kulturministern att tillkalla tvåutredare med uppdrag på kulturområdet, nämligen en med uppdragatt göra en översyn av betydelse för teaterlivetoch ansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna(dir. 1993:25) och en med uppdrag att göra en översyn av mål-och strukturfrågor m.m. inom det statliga och statsunderstöddamuseiväsendet (dir. 1993:26).Kommittén och utredarna har tillkallats i dagarna.I detta betänkande använder utskottet benämningarnaKulturpolitiska utredningen, ochMuseiutredningen.Kulturpolitiska utredningen som har en parlamentarisksammansättning har i uppgift att Göra en utvärdering av kulturpolitikens hittillsvarandeinriktning med utgångspunkt kulturpolitiska mål, värdera kulturpolitiken med hänsyn till effekterna av deresurser som har satsats, göra en samlad bedömning av vilka krav och utmaningar somkulturpolitiken har att möta och på längresikt, göra en analys av kulturverksamheternas ochkulturinstitutionernas utvecklingsmöjligheter, lämna förslag om eventuellt förändrade mål förkulturpolitiken, precisera statens ansvar för kulturpolitiken, lämna förslag till åtgärder för att främja kulturlivet ochen positiv utveckling av kulturen.Särskild uppmärksamhet bör ägnas decentraliseringsmålet ochhur tillkomsten av kulturella centrum i landet kan främjas.Utredningen bör noga beakta sambandet mellan de kulturpolitiskaställningstaganden som görs av staten resp. kommunerna ochlandstingen. Utredningens överväganden bör göras utifrånförutsättningen att de offentliga utgifterna inte kan ökas.I utredningsdirektiven görs en utförlig genomgång av uppdragettill utredningen. I avsnittet med rubriken anförs bl.a. att utredningen bör beskrivakulturpolitikens huvuduppgifter och att beskrivningen börgrundas på bedömningar av vår tids samhällsförändringar ochvilka krav som följer av dessa. Statens ansvar bör analyseras.Utredningen bör ha frihet att själv välja vilka aspekter påkulturpolitiken som den önskar lyfta fram i sammanhanget. Föregen del pekar dock kulturministern på ett antal viktiga ämnensom hon anser det vara angeläget att utredningen uppmärksammar.Dessa anges under följande rubriker, nämligen (1) Kulturellacentrum, (2) Kulturen i det mångkulturella , (3) Deninternationaliserade kulturen, (4) Medieutvecklingen ochkulturpolitiken, (5) Värnet av kulturarvet, (6) Insatser förbarn och ungdom, (7) Folkbildningen, (8) Kulturens finansiering.I ett annat avsnitt, Kulturpolitikens genomslagskraft, framhållsbl.a. att de offentliga kulturpolitiska instrumenten samtförutsättningarna för styrning, bl.a. genom resurser, iframtiden väsentligen kommer att vara desamma som i dag.Kulturpolitikens genomslag kommer i hög grad att vara beroendeav hur resurserna och instrumenten används. En del avutredningens uppdrag, anförs det i direktiven, bör därför varaatt söka indentifiera de hinder som kan finnas förkulturverksamheternas och institutionernas positiva utveckling.Bedömningarna av kulturpolitikens genomslagskraft bör bl.a. utgåfrån ambitionen att kvalitet, professionalism och mångfald bör främjas, kulturpolitiskt stöd bör ge iakttagbara effekter samt främjaförnyelse och utveckling, en ändamålsenlig och tydlig roll- och ansvarsfördelningmellan olika beslutsnivåer i kulturpolitiken äreftersträvansvärd, kulturskapare skall ha goda villkor för sitt arbete.Utredningen bör pröva om det finns skäl att föreslåförändringar inom kulturområdets myndighetsstruktur, ansvars-och anslagsfördelningen mellan myndigheterna samtkulturbudgetens anslagsstrukturer. Utredningen bör granska omden nuvarande formen för statsbidrag till regionalakulturinstitutioner är ändamålsenligt utformad. I sammanhangetanför kulturministern att hon bedömt att det inom två områdenfinns särskilda skäl att pröva behovet av mer omfattandeförändringar av institutionsstruktur och ansvarsförhållanden.Kulturministern hänvisar till att särskilda utredare därförskall tillkallas på musei- och teaterområdena. Samråd bör skemed dessa utredare, bl.a. i frågor som gäller statsbidraget tillde regionala kulturinstitutionerna. Ett underavsnitt tillavsnittet Kulturpolitikens genomslagskraft har rubrikenKonsekvenser av kulturpolitik. Det framhålls attutredningens uppdrag innehåller tydliga moment av en utvärderingav hur kulturpolitiska mål har uppfyllts. Tilluppdraget fogas önskvärdheten att utredningen överväger om denförda politiken har haft negativa effekter påkulturverksamheternas och institutionernas utveckling.Synpunkten utvecklas närmare. Utredningen bör också göra envärdering av om statens stöd till olika delar av kulturlivetvarit rimligt avvägt och om stödet förändrats på ett sätt sommotsvarar förändringen i kulturverksamheternas villkor ochbehov.Kulturpolitiska utredningen bör överväga lämpligheten attredovisa uppdraget vad avser utvärderingen av kulturpolitikenshittillsvarande resultat i ett delbetänkande.Utredningsuppdraget bör slutligt redovisas senast i december1994.Den särskilde utredaren på teaterområdet ---- har enligt sina direktiv (dir. 1993:25)i uppgift att göra en analys av olika uppgifter och betydelseför teaterlivet, göra en analys av ansvarsfördelningen mellan ochlänsteatrarna, överväga huruvida statsbidraget till i störreutsträckning bör inriktas på de delar av verksamheten därRiksteatern är ensam aktör inom teaterområdet, överväga om medel härigenom kan frigöras för andra angelägnasatsningar inom kultursektorn.I direktiven utvecklas närmare hur dessa fyra deluppgifterbör fullgöras.Museiutredningen (dir. 1993:26) har i uppgift att seöver museiväsendets struktur och samverkansformer bl.a. i syfteatt skapa bättre förutsättningar för en effektivare användningav de totalt tillgängliga resurserna på museiområdet.Utredningen skall därvid analysera museiväsendets övergripande uppgifter ochverksamhetsmål, överväga om de centrala museernas nuvarande organisation ocharbetsfördelning är ändamålsenlig med hänsyn till behovet avsamverkan, överblick och samlad resultatbedömning, granska roll- och ansvarsfördelningen inom helamuseisektorn, utvärdera samspelet inom och mellan sektornsolika nivåer samt belysa eventuellt förekommandekompetenskonflikter, granska effekterna av det statliga stödet till regionalamuseer samt bedöma om länsmuseernas uppgifter inom denstatliga kulturmiljövården kan förtydligas, granska Statens kulturråds uppgifter på museiområdet, redovisa förslag om precisering av museiväsendets ansvar förforskning, varvid även de till universiteten knutna museernabör uppmärksammas, belysa Riksutställningars olika uppgifter och derasbetydelse för såväl museiväsendet som kultur- ochsamhällslivet i övrigt, överväga frågan om den statliga museipolitikens räckviddbl.a. mot bakgrund av förslag som i olika sammanhangframförts om statligt ansvarstagande eller statligt stödtill nya museer, se över frågor om anslagsstrukturer, kostnadsfördelning ochmarknadens betydelse för museiväsendet, i övrigt göra de överväganden i strukturellt eller annathänseende som utredaren finner motiverade.I direktiven till utredningen utvecklar kulturministernnärmare sin syn på hur uppdraget bör genomföras.Teater- och museiutredningarna bör redovisa sina uppdragföre utgången av mars 1994.I anslutning till behandlingen av motionsyrkanden i detta ochi andra betänkanden får utskottet anledning att närmare redovisaenskildheter i de tre i det föregående redovisadeutredningsdirektiven.Allmänna kulturpolitiska frågorI motion Kr313 (v) yrkas att den av begärdakulturpolitiska utredningen skall tillsättas (yrkande 4).Sedan motionen väcktes, har utredningen tillsatts. Utskottetanser det anmärkningsvärt att utredningen inte tillsatts förräni dagarna, eftersom vad kulturutskottet anförde i sittbetänkande i ämnet (bet. 1991/92:KrU18 s. 9) innebar attutredningen skulle få ett omfattande uppdrag och skulle få enskyldighet att snabbt redovisa detta. Eftersom motionsyrkandetssyfte tillgodosetts, påkallar yrkandet inte någon riksdagensåtgärd. Det avstyrks därför.I ett antal motioner som väckts under allmänna motionstidenhar tagits upp frågor som omfattas av eller har nära samband medKulturpolitiska utredningens uppdrag. I detta avsnittbehandlas motioner som innehåller yrkanden av detta slag och somär av allmän natur.Utskottet lämnar här en mycket kortfattad redovisning för fyramotionskrav.I motion Kr313 (v) föreslås att det i samband medutvärderingen av kulturpolitiska mål även skall ske enutvärdering av kulturpolitikens effekter på etermedieområdet(yrkande 14).I motion Kr316 (c) framförs ett stort antal synpunkter sombakgrund till förslag om vilka riktlinjer som bör gälla förutvärderingen av kulturpolitik. Motionärerna uttalaratt de tror att utvärderingen kommer att visa att dekulturpolitiska målen alltjämt står sig men att medelsarsenalenpå flera centrala områden måste förnyas. Det gäller bl.a.insatser för att decentraliseringsmålet skall nås. Inom ramenför utvärderingen av detta mål måste en bedömning ske avkulturen som lokaliserings- och utvecklingsfaktor. Kulturenkommer att bli en allt viktigare komponent i en regionsinfrastruktur, anförs det. I sammanhanget vill utskottet hänvisatill att, som framgår av det följande, frågan om kulturen som eninfrastrukturfaktor även tas upp i motion Kr242 (s).I motion Kr335 (s) förordas att följande tre förslag somframfördes under den allmänna motionstiden skallbehandlas av den kulturpolitiska utredningen (yrkande 15). En första utgångspunkt för den framtida kulturpolitiken börvara att den skall metodiskt främja ett ökat samspel mellanolika kulturverksamheter i landet -- ett i verklig meningnationellt kulturliv förutsätter dynamik, rörlighet ocherfarenhetsutbyte mellan olika konst- och kulturområden. En central statlig uppgift för nittiotalets kulturpolitik äratt gynna uppkomsten av fler kulturella centrum utanförStockholm samt att ge nationella uppdrag till institutionerute i landet. En nationell kulturfond för kulturbyggnader och kulturturismbör bildas.Motionärerna vill också att Kulturpolitiska utredningensärskilt skall granska hur mål har uppfyllts vad gällerbarn och ungdomar. Vid utvärderingen bör även målet om kulturelljämlikhet särskilt beaktas. I motionen framhålls också attfrågan om insatser för ett vidgat deltagande i kulturlivet måsteges hög prioritet i allt kulturpolitiskt arbete.Slutligen redovisas här motion Kr241 (m). Motionen har tillsyfte att de administrativa kostnaderna på kulturområdet skallbegränsas och att mottagarna av kulturstöd skall få ett ökatinflytande på fördelningen och inriktningen av kulturstöd. Denkulturpolitiska utredningen bör få i uppgift att skyndsamtklarlägga vilka administrativa kostnader som är förenade medkulturverksamheten och arbeta med sådan snabbhet att resultatetav utredningsarbetet kan påverka budgeten redan för budgetåret1994/95.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. Desynpunkter på den kulturpolitiska utredningens arbete somframförts i motionerna står i en rad avseenden helt iöverensstämmelse med vad som enligt utredningsdirektivenuttryckligen bör bli föremål för utredning. Härtill kommer attutredningen skall ha möjlighet att arbeta inom en mycket bredram. Utskottet vill därvid peka på att det enligt direktivenskall stå utredningen fritt att själv välja vilka aspekter påkulturpolitiken som den önskar lyfta fram. Det förtjänar ocksåatt framhållas att eftersom utredningen fått en parlamentarisksammansättning det framstår som naturligt att synpunkter somförts fram motionsvägen av företrädare för olika politiskapartier med lätthet kan lyftas fram inom utredningen. Till detsagda vill utskottet -- med anledning av vad som anförs i en avmotionerna -- lägga att utredningsdirektiven inte hindrar attdelförslag läggs fram av utredningen.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motionernassyfte kan bli tillgodosett utan att vidtar någonåtgärd med anledning av motionsyrkandena.