bet · GG01NU25 · 1993-03-30 00:00:00 — som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om småföretagen,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kooperativt företagande,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om underleverantörerna,12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfonderna,13. hos regeringen begär förslag om att utveckla nätverk försmåföretagen enligt vad i motionen anförts,16. till för /94 tillutveckling av småföretag anslår utöver vadregeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts,17. till Industriell utveckling inom verkstadsteknikområdetanslår för VT-delegationens verksamhet.1992/93:N317 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samlat stöd till småföretagsutveckling,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsfondernas centrala roll,4. begär att regeringen initierar ett utvecklingsarbete somsprider kunskap om tillväxtföretag,5. hos regeringen begär koncentrerade insatser i Södermanlandslän.1992/93:N318 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(2) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Utvecklingsfondens behov av ökade resurser.1992/93:A410 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (11) att som sin mening ger regeringen tillkänna att utvecklingsfonderna bör erhålla möjligheter attbevilja kreditgarantier till små och medelstora företagskapitalförsörjning i län med omnejd.1992/93:A426 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(4) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen av små och medelstora företag.1992/93:A810 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandena att riksdagen12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utökat kapital till utvecklingsfonderna,13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handlingsprogram för kvinnligt företagande.1992/93:A811 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen19. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalkooperativt företagande,20. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskvilligt kapital för kvinnligt företagande. Näringspolitikens inriktningRegeringen redovisar inledningsvis i Näringsdepartementetsbilaga till budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 13 s.3--15) sin syn på näringspolitikens allmänna inriktning.En av regeringens främsta uppgifter är, anförs det, att brytaden ekonomiska stagnationen och återupprätta som entillväxt- och företagarnation med en stark och växande ekonomi.I regeringens näringspolitik betonas enskilt ägande,företagande och sparande, avskaffande av tillväxthämmandeskatter, avreglering och ökad konkurrens, effektivisering ochprivatisering av de statliga företagen samt ett snabbt inträde iEG. De näringspolitiska beslut som har fattat undersenare tid innebär sammantagna att en kraftig omläggning avnäringspolitiken har genomförts, framhålls det i propositionen.Näringspolitiken omfattar ett brett område av frågor inom allasamhällsområden. Betydelsefulla åtgärder har vidtagits föravreglering och ökad konkurrens inom nästan allasamhällssektorer, sägs det i propositionen. Regeringen avser attfortsätta att utveckla de samlade näringspolitiska insatsernaför att stärka marknadsekonomin, riva tillväxthinder ochförbättra det långsiktiga näringsklimatet i Sverige.Sett har det blivit allt dyrare ochkrångligare att starta och driva företag i , anförs det.Samtidigt har skatte- och socialförsäkringssystemen byggts ut såatt de sammantagna diskriminerat beskattat arbete och i mångafall motverkat en återgång till arbete från stöd inomförsäkringssystemet.Näringspolitikens huvuduppgift är , enligt regeringen, attåterskapa goda förutsättningar för produktiva investeringar ochproduktivt arbete i . Det privata näringslivet måste gesen väsentligt bättre konkurrenskraft och bättre förutsättningaratt växa; krav som förstärks av anknytning till EG:sinre marknad genom . Den ökade internationaliseringenskärper kraven ytterligare på den svenska ekonomin ochpolitiken. För att skall kunna hävda sig i konkurrensenmåste lönsamheten på investeringar vara minst lika hög i Sverigesom i andra länder, sägs det i propositionen.För att samhällets resurser skall kunna användas effektivtmåste expansionsutrymme skapas för den konkurrensutsatta sektorni svensk ekonomi, heter det vidare i propositionen. För att ökanyföretagandet och minska riskerna för att marknadsdominans ochmonopoltendenser utvecklas är det viktigt att marknadstillträdetär fritt. Den tidigare gradvisa försämringen av den svenskaproduktionens kostnadsläge är nu på väg att vändas genom denmålmedvetna politik för prisstabilitet som bedrivs. De senasteårens strukturella förändringar i ekonomin -- satsningar på nyteknologi, skattereformen, tillväxtbefrämjande skattelättnaderför bl.a. småföretag, avregleringen av de finansiellamarknaderna och förändringarna av socialförsäkringssystemet --främjar en effektiv användning av de svenska resurserna, sägsdet i propositionen.Regeringens näringspolitiska arbete redovisas ibudgetpropositionen under följande sex huvudområden:satsning på småföretag och tillväxtföretag,privatisering av statligt ägda företag,konkurrenspolitik,teknologisk infrastruktur,teknisk forskning och utveckling,energipolitik.Vad gäller småföretagspolitiken sägs i propositionen att dennya industriella tillväxten i huvudsak måste komma från de småoch medelstora företagen. De stora företagen sägs vara viktigasom drivkrafter men kan inte förväntas att i tillräckligutsträckning öka sin produktion och sysselsättning. Ny innovativkraft måste tillföras näringslivet genom etablering av nyaföretag och genom att tillväxtmöjligheterna stärks för särskiltsmå och medelstora företag, anförs det.I propositionen hänvisas till det program för stimulans avtillväxten av små och medelstora företag som regeringen ladefram (prop. 1991/92:51) och som senareanslöt sig till (bet. 1991/92:NU14). Programmet omfattar bl.a.avreglering, skapande av effektivare konkurrens och förbättradriskkapitalförsörjning. Vidare erinras om att statsmakterna harbeslutat om ett flertal förändringar av skattepolitiken tillfördel för småföretagen. Regeringen hänvisar också till debeslut som fattade om utskiftning avlöntagarfondsmedel till riskkapitalbolag (prop. 1992/93:41, bet.FiU3) och om riktlinjer för och organisation av statensmedverkan vid finansiering av företagsetableringar ochutvecklingsprojekt i unga företag (prop. 1992/93:82, bet. NU19).De tre oppositionspartierna redovisar i parti- ochkommittémotioner sina uppfattningar om näringspolitikensinriktning.I Socialdemokraternas partimotion 1992/93:N281 anförs att denrådande ekonomiska krisen, med en förväntad fallandebruttonationalprodukt (BNP) , är enindustrikris. Näringslivets problem är såväl kortsiktiga somlångsiktiga, sägs det i motionen. Till de kortsiktiga problemenhör bl.a. den kraftiga sänkningen av inhemsk efterfrågan, medande långsiktiga problemen gäller svensk industriskonkurrensförmåga och tillväxtpotential.För att åstadkomma en varaktig förbättring avnäringslivsförhållandena måste näringspolitiken utvecklas ochvidgas, anförs det i motionen. Näringspolitiken måste ges högstaprioritet och andra politikområden måste inordnas i denövergripande målsättningen att skapa tillväxt, heter det vidare.Näringspolitiken skall också drivas så att miljöhänsyn beaktas-- målet är en uthållig tillväxt för en god miljö, sägs det imotionen.Staten har, enligt motionärerna, två huvudfunktioner inomnäringspolitiken, nämligen dels att fastställa regler och geallmänna förutsättningar, dels att uppträda på ett mer aktivtsätt. På det sistnämnda området finns olika instrument, t.ex.stöd till strukturomvandling, riktade forsknings- ochutvecklingsinsatser, offentlig upphandling och uppsättande avmiljökrav. Till skillnad från regeringen anser motionärerna attselektiva insatser inom näringspolitiken ibland är nödvändiga.Regeringen bör senast i samband medkompletteringspropositionen återkomma med ettförslag till samlat näringspolitiskt program för små ochmedelstora företag, anförs det i motionen. Programmet, somskulle ligga inom en kostnadsram på , bordeha ett Europaperspektiv i två avseenden. För det första borde ensamordning ske med EG:s näringspolitik -- EG har bl.a. särskildainsatser för små företag. För det andra måste statentillhandahålla stöd och stimulans för att företagen skall kommaut på Europamarknaden. Det näringspolitiska program som begärs imotionen bör bidra till att skapa följande:ett aktivt samspel mellan små/medelstora företag och storaföretag,utrymme för internationella företag att investera i ,en rimlig räntenivå och rimliga kreditmöjligheter,ett skattesystem som gynnar både produktion och tillväxt,satsning på teknisk forskning och utveckling,stöd till marknadsföring och internationalisering,försörjning med välutbildad arbetskraft.Ett liknande krav om att regeringen -- senast i samband medkompletteringspropositionen -- skall återkomma med ett samlatnäringspolitiskt program riktat till små- och medelstora företaginom en ram på framställs i kommittémotionen1992/93:N301 (s). I det föreslagna näringspolitiska programmetbör det, enligt motionärerna, klargöras vilka områden som under1990-talet kan komma att omfattas av EG:s olika branschprogram.Sveriges näringsstruktur kan dock kräva nationella program påsärskilda områden, vilket regeringen borde beakta.Hänvisning till partimotionen 1992/93:N281 (s) görs också imotion 1992/93:N317 (s), som särskilt tar sikte på förhållandenai . Det är, enligt motionärerna, viktigt försmåföretagen att staten inför branschprogram, särskilt riktadetill denna företagsgrupp. Detta skulle ansluta till vad somgäller inom EG, sägs det i motionen.Ny demokrati kräver i sin partimotion 1992/93:Fi211 attriksdagen skall uttala sig för att småföretagarklimatet skallförbättras. Motionärerna vill också ha uttalanden dels om attdet måste skapas bättre förutsättningar för utländska företagatt investera i , dels om att investeringarna itillverkningsindustrin måste öka. behöverhundratusentals nya, produktiva arbeten , anförsdet i motionen. Eftersom det, enligt motionärerna, är i de småoch medelstora företagen som dessa arbeten kan skapas, måstealla ansträngningar göras för att främja utvecklingen av dessaföretag. Nyföretagandet är ekonomins spjutspets mot framtiden,heter det. Det är i småföretagen som de nya möjligheterna ochjobben finns. Verksamheten hos de små företagen måste utvecklasför att denna sektor skall kunna ta över anställda, när denoffentliga sektorn skärs ned och effektiviseras, sägs det imotionen.För att åstadkomma en ökad sysselsättning hos små ochmedelstora företag krävs det, enligt motionärerna, statligainsatser och ändrade arbetsrättsregler. Vidare måste merkraftfulla satsningar göras på en utbyggnad av infrastrukturen.Motionärerna anser det inte vara troligt att denexportbaserade industrin vid nästa högkonjunktur skall kunnarätta till obalanserna i det strukturella budgetunderskottet. Detvå främsta orsakerna härtill anses vara dels att industrin harflyttat en stor del av sin produktion utomlands, dels att denproduktiva sektorns andel av BNP utgör en minskande andel. En avpolitikernas främsta uppgifter måste, enligt motionärerna, varaatt se till att denna andel ökar.En bra näringspolitik måste, enligt vad som sägs iVänsterpartiets partimotion 1992/93:N316, bidra till attföljande mål uppnås:främjande av en ekologiskt hållbar produktion,förnyelse och utveckling av olika näringar,utveckling i hela landet,tillskapande av arbetsmöjligheter åt både män och kvinnor ochför både låg- och högutbildade personer.Det behövs förvisso tillväxt i svensk ekonomi, sägs det imotionen, men den nödvändiga tillväxten måste vara ekologisktanpassad. Företagen måste ta hänsyn till miljön på ett annatsätt än vad som sker. Råvaru- och materialbalanser måsteupprättas och livscykel- och kvittblivningsspecifikationer måstegöras. Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar. Produktionen måste, enligtmotionärerna, ställas om från linjär till cirkulär, och sådanaverksamheter som inte klarar miljökraven måste avvecklas.Motionärerna kräver mot denna bakgrund att regeringen skalllägga fram konkreta förslag om hur ekologiskt anpassad tillväxtskall främjas. Vidare föreslås att medel från miljöavgifterskall fonderas för att nya arbetsplatser skall skapas imiljövänliga verksamheter.I motionen sägs vidare att de små och medelstora företagen haren central roll i svenskt näringsliv och att en viktig del avdet marknadsekonomiska systemet är etablering av nya företag.Ökningen av sysselsättningen sker främst i småföretagen,framhåller motionärerna. Nya produkter föds ofta ochförverkligas i dessa företag. Det är därför viktigt, ansermotionärerna, att näringspolitiken stimulerar bildandet av nyaföretag och utvecklingen av små och medelstora företag.Utskottet behandlar i detta avsnitt också fyra motioner frånenskilda motionärer som tar upp övergripande frågor inomnäringspolitiken.I motion 1992/93:Jo675 (fp) föreslås olika åtgärder för attfrämja näringslivsutvecklingen i skärgården. Vid sidan av fiskeoch jordbruk är annat småföretagande det viktigaste inslaget föratt hålla skärgården levande, sägs det i motionen. De småföretagens anpassningsförmåga måste tas till vara bättre, ansermotionärerna. En åtgärd som de härvid förordar är attstatsmakterna tillser att onödig byråkrati och fördyrande regleromedelbart avvecklas.Frågan om hur utländska investeringar i skall kunnastimuleras tas -- förutom i den tidigare nämnda motionen1992/93:Fi211 (nyd) -- också upp i motion 1992/93:N240 (kds).Industriinvesteringarna ligger till följd av bl.a.konjunkturläget och ränteläget på en alltför låg nivå, sägs deti motionen. borde, mot denna bakgrund, anmodaregeringen att tillkalla en kommitté bestående av sakkunnigafrån stat och näringsliv med uppgift att förutsättningslöstutreda vad som främjar eller motverkar utländskaindustriinvesteringar i och lägga fram erforderligaförslag till åtgärder.Staten bör ha ett ansvar för att tillkomsten av etiska råd iföretagen stimuleras och för att den etiska medvetenheten inäringslivet ökas, anförs det i motion 1992/93:N264 (nyd). Varjesamhälle bygger på vissa basvärden -- en etik -- och eftersommarknaden är en del av samhället kan inte marknadsaktörernaställa sig utanför etikens krav, anser motionärerna. För att denetiska medvetenheten skall stärkas och ett förbättrat etisktförhållningssätt kunna uppnås bör, enligt motionärerna,inrättandet av någon form av etiska råd inom medelstora företagövervägas. Ett sådant etiskt råd skulle ha till uppgift attutarbeta en etisk policy för företaget och avge rekommendationertill styrelsen. Staten kan främja en positiv utveckling påområdet genom att inrätta råd vid myndigheter och statligabolag, anser motionärerna. Vidare borde staten uppmuntra enetisk debatt i svenskt näringsliv och att etiska råd bildas påstora och medelstora företag.För att öka aktivitetsnivån i näringslivet måstesmåföretagarnas situation förbättras, anförs det i motion1992/93:N251 (-). På följande områden behövs det, enligtmotionären, åtgärder:Konkurrens: Obligatorisk anbudsupphandling bör införas inomoffentlig sektor.Kapitalförsörjning: Avdragsmöjlighet förriskkapitalsatsningar, olika typer av villkorslån och ensärskild sparform för risksparande med statligt stöd börinföras.Arbetsmarknad/arbetsrätt: Ändrade uppsägningsregler, ökademöjligheter till provanställning och ändrade turordningsreglerbör införas. Vidare bör möjligheterna att försätta företag sominte tecknat kollektivavtal i blockad slopas.Socialförsäkringar: Ett socialförsäkringssystem baserat pågrundtrygghet och ökade självrisker i sjukförsäkringssystemetbör införas.Skatter: Ökade möjligheter till ersättning förprocesskostnader, rätt att överklaga beslut om skatterevision,avkortad tid för eftertaxering, kortare handläggningstider förskattemål, ökade kvittningsmöjligheter, neutral beskattning ochändrat momssystem bör införas.Utskottet behandlade (bet. 1992/93:NU20)motionsyrkanden (nyd) med krav på åtgärder för att stimulerautländska investeringar i liknande de som är aktuellai motionerna 1992/93:Fi211 (nyd) och 1992/93:N240 (kds).Utskottet tillstyrkte då regeringens förslag om ett anslag på4,till åtgärder för främjande av utländskainvesteringar och ansåg att det därutöver inte fanns behov avett särskilt uttalande från sida. I en reservation(nyd) uttalades stöd för motionsyrkandena. följdeutskottet.Det nämnda anslaget har använts för att finansiera en treårigförsöksverksamhet -- Invest in -- som startadeår . Verksamheten har koncentrerats till . Ettinvesteringskontor etablerades i och arbetet harbedrivits i nära samarbete med ambassad, handelssekreterare ochteknisk attaché. Syftet med verksamheten är att aktivt verka föratt öka kännedomen om förutsättningar för investeringar iSverige. I en utvärdering av projektet, som har genomförts avStatskontoret, dras slutsatsen att projektet kan ses som enlångsiktig satsning, vars effekter uppkommer efter ett par år.Vidare föreslås att verksamheten utvidgas till att omfatta ävenandra länder än Japan.I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 13 s. 41)föreslås att Invest in skall vidgas till attomfatta bl.a. , och Förenta staterna.Vidare föreslås att Styrelsen för Sverigebilden skall fåhuvudansvar vad gäller presentationen utomlands av sominvesteringsland. Styrelsen skall vara den främsta operativaaktören i genomförandet av verksamheten med Invest inSweden-projektet och styrelsens kansli skall tillföras denpersonella förstärkning som erfordras, sägs det i propositionen.Totalt föreslås Styrelsen för Sverigebilden bli anvisad 100miljoner kronor för såväl Invest in somupphandling av informations- och marknadsföringstjänster inomturismområdet. Anslaget till Styrelsen för Sverigebildenbehandlas av kulturutskottet.Beträffande regelreformering, som tas upp i motion1992/93:Jo675 (fp), kan noteras att det i Finansdepartementetsbilaga till årets budgetproposition lämnas en redogörelse förarbetet på området (bil. 8 s. 21). Där sägs bl.a. attregelreformeringsarbetet syftar till att åstadkomma regelsystemsom tillgodoser de övergripande samhälleliga målen till en sålåg samhällsekonomisk kostnad som möjligt. Vidare påpekas attregelreformering omfattar såväl avreglering som förändringar avbefintliga regler och noggrann utvärdering av förslag till nyaregleringar. I bilaga tillbudgetpropositionen tas också frågan om avreglering upp (bil. Där sägs bl.a. följande:Riksdagen har initierat ett omfattande program föravreglering, privatisering och reformering av regler som hämmarett effektivt resursutnyttjande. Flera samhällsområden ärberörda. Insatserna inom byggsektorn, livsmedelsområdet,energiområdet, transportområdet, arbetsrätten samt post- ochteleområdet bör särskilt nämnas. Ytterligare initiativ kommeratt tas till avregleringar inom nya områden och genomfördareformer kommer att följas upp. har i enskrivelse till regeringen redovisat möjliga åtgärder föravreglering och avskaffandet av konkurrenshinder i offentligsektor.Frågan om etikens roll i näringslivet, som tas upp i motion1992/93:N264 (kds), berörs i finansplanen till åretsbudgetproposition (bil. 1 s. 43). Där hänvisas bl.a. tillregeringsförklaringen, i vilken de etiska värdernasgrundläggande betydelse för det svenska samhället betonades.Dessa värderingar hämtar inte sin kraft från staten, utan frånmedborgarna själva, sägs det i propositionen. Vidare betonas attregeringens inriktning på att skapa långsiktiga och stabilaspelregler, såväl inom det ekonomiska livet som på andraområden, syftar till att stärka det samspel mellan samhälletsvärderingar och offentliga ingrepp, som ger institutionerna ochetiken den livskraft som en god samhällsutveckling kräver.Svenska arbetsgivareföreningen () har i en särskildskriftserie, Det goda företaget, tagit upp frågor omföretagsetik. I skriftserien ingår böcker som ur olikasynvinklar behandlar frågor om etik och moral i företag. Enhandledning ingår också i skriftserien och används i seminarie-och studiecirkelverksamhet i företagen.Inom Rådet för forskning om företag och arbete ()pågår ett forskningsprogram, Ideologi och norm, vilket består avolika projekt som behandlar frågor om etik i näringslivet. I ettprojekt görs en kartläggning av förekomsten av särskildaetikkommittéer, etikansvariga tjänstemän och s.k. etiska koderinom företagen. En rapport avseende detta projekt planeras tillsommaren 1993. Inom forskningsprogrammet pågår också framtagandeav en bok om moralfrågor i företag, som är avsedd att kunnaanvändas av företagen.Utskottets inställning till hur näringspolitiken börinriktas och utformas tar sin utgångspunkt i grundsynen attmarknadsekonomin är det enda ekonomiska system som kanåstadkomma tillväxt, meningsfulla arbeten och resurser förvälståndsutveckling i hela landet. Näringspolitiken skall,enligt utskottets mening, inriktas på att ange de ramar inomvilka företagen fritt skall få verka. Det är därvid av avgörandebetydelse att näringslivet ges långsiktigt fastaplaneringsförutsättningar och att detaljstyrning ochbyråkratiska inslag avskaffas.Från denna utgångspunkt delar utskottet den syn pånäringspolitikens inriktning som regeringen redovisar ibudgetpropositionen. Som sägs där är en av regeringens främstauppgifter att bryta den ekonomiska stagnationen och återupprättaSverige som en tillväxt- och företagarnation med en stark ochväxande ekonomi.Den näringspolitik som förordas i Socialdemokraternas parti-och kommittémotioner står i klart motsatsförhållande till denpolitik som utskottet förordar. Socialdemokraternasnäringspolitik, som bl.a. innebär förslag om selektiva insatserpå vissa områden, är enligt utskottets mening ingen framkomligväg för att komma till rätta med ekonomiska problem.Det visar erfarenheterna av Socialdemokraternas regeringspolitikunder . Det viktiga är i stället att fullfölja denekonomiska politik som regeringen har startat och som bl.a.innebär att genom generella åtgärder, t.ex. sänkta skatter ocharbetsgivaravgifter, förbättra det allmänna näringslivsklimatet.Vad gäller synpunkterna som förs fram i Vänsterpartietspartimotion om att den ekonomiska tillväxten måste varaekologiskt anpassad vill utskottet framhålla att det inte kananses föreligga något motsatsförhållande mellan ekonomisktillväxt och en god miljö. Snarare är det, enligt utskottetsmening, så att ekonomisk tillväxt är en nödvändig grund för attmiljön skall kunna förbättras, som en god miljö är enförutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling och uthålligtillväxt.Att stimulera tillkomsten av utländska investeringar i -- vilket förespråkas bl.a. i Ny demokratis partimotion -- anserutskottet vara en viktig del av näringspolitiken. ProjektetInvest in har just detta syfte. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att verksamheten skall fortsätta ochutvidgas till flera länder. Enligt utskottets mening blir därmedde aktuella yrkandena i motionerna 1992/93:Fi211 (nyd) och1992/93:N240 (kds) tillgodosedda.De frågor som tas upp i motionerna 1992/93:Jo675 (fp) och1992/93:N264 (kds) om avreglering resp. ökad etisk medvetenhet iföretagen är båda exempel på områden som regeringen prioriterar.I det föregående har utskottet redovisat vad som sägs ibudgetpropositionen om dessa frågor. Något behov av särskildauttalanden av kan utskottet inte finna.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu berördamotionsyrkanden.SmåföretagsutvecklingRiskkapitalförsörjningBakgrundEtt företags utvecklingsfaser kan förenklat indelas i fyrastadier -- projektfas (inkl. idé- och prototypfas),företagsstart, utvecklings- eller expansionsfas och fortlevnads-eller tillväxtfas. Det bör framhållas att gränsdragningen mellande olika utvecklingsfaserna är flytande och varierar mellanolika företag. I alla de angivna faserna krävs normalt externfinansiering i varierande omfattning.