bet · GG01JuU37 · 1993-05-18 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag omen ny lag med åtgärder mot penningtvätt. Förslaget, som byggerpå ett EG-direktiv, går ut på att skapa ett regelsystem somförhindrar att det finansiella systemet används för tvättning avsvarta pengar.Utskottet tillstyrker förslaget. I ärendet föreligger trereservationer (s) och två särskilda yttranden (s). I proposition 1992/93:207 () har regeringenföreslagit att anta ett i propositionen framlagtförslag till lag om åtgärder mot penningtvätt. 1992/93:Ju22 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillförfattningsändringar med anledning av konventionom förverkande m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgning av lagen om åtgärder motpenningtvätt,3. att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att hindra penningtvätt i samband med skattebrottslighet.1992/93:Ju23 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om vidgade befogenheterför att rapportera misstanke om "tvättning" avpengar.1992/93:Ju24 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanaförfattningsändringar med anledning av konventionom förverkande m.m. som ovan anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgning av tillämpningsområdet förlagen om åtgärder mot penningtvätt,3. att hos regeringen begär förslag om åtgärder isyfte att förhindra penningtvätt i samband medskattebrottslighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om straffsanktioner och företagsbot,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheter att tillfälligt frysa pengar iavvaktan på beslut om förverkande.1992/93:Ju25 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om påföljder i samband med penningtvätt. InledningMed penningtvätt förstås åtgärder som vidtas i syfte att döljaeller omsätta av brottslig verksamhet.Ett omfattande internationellt arbete har bedrivits de senasteåren för att komma till rätta med penningtvättstransaktioner.På det straffrättsliga området finns ett internationelltsamarbete mellan rättsvårdande organ genom Förenta Nationernaskonvention mot olaglig hantering avnarkotika och psykotropa ämnen (narkotikabrottskonventionen).Konventionen ställer krav på kriminalisering av penningtvätt ifråga om inkomster från narkotikabrottslighet. harratificerat konventionen och anpassat lagstiftningen om häleritill konventionens krav (prop. 1990/91:127, JuU32, rskr. 323).De utvidgade häleribestämmelserna är till skillnad frånnarkotikabrottskonventionen generella och omfattar förvärv genomalla slags brott och inte endast genom narkotikabrott.Här bör också nämnas att det inom har utarbetatsen konvention om förverkande m.m. Även i denna konventionbehandlas åtgärder mot penningtvätt. har undertecknatkonventionen, som har generell karaktär, men ännu interatificerat den. I har utarbetatsen promemoria (Ds 1993:17) tillträde till Europarådetsförverkandekonvention med förslag till lagstiftningsåtgärder medanledning av konventionen. Promemorian remissbehandlas förnärvarande. Remisstiden går ut den 1 juli.Också på det finansiella området har det träffatsinternationella överenskommelser om åtgärder som syftar till attförhindra att det finansiella systemet utnyttjas förpenningtvätt. Här kan nämnas en principdeklaration som antogs idecember 1988 i av den s.k. tiogruppensbanktillsynsmyndigheter. Vidare kan hänvisas till derekommendationer som antogs av den finansiella aktionsgrupp motpenningtvätt som bildades vid ett möte i i juli 1989mellan länderna i den s.k. G 7-gruppen och i vars arbete Sverigedeltagit från början (Financial Action Task Force on MoneyLaundering, FATF). Också har utfärdatrekommendationer på området.Mot den angivna bakgrunden antog den 10 juni1991 ett direktiv om åtgärder för att förhindra att detfinansiella systemet används för tvättning av pengar(91/308/EEG). Direktivet har fogats som bilaga tillpropositionen i detta ärende.Sverige har genom avtalet mellan EG och EFTA-länderna om ettekonomiskt europeiskt samarbetsområde (EES), vilket väntas trädai kraft under innevarande år, åtagit sig att anpassa sinlagstiftning till direktivets innehåll.En promemoria med utkast till lagrådsremiss om åtgärder motpenningtvätt utarbetades inomFinansdepartementet. Promemorian, som remissbehandlats, liggertill grund för det nu aktuella förslaget.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att en ny lag om åtgärder motpenningtvätt införs.Lagstiftningen bygger som nämnts på ett EG-direktiv omåtgärder för att förhindra att det finansiella systemet användsför tvättning av pengar.Lagförslaget omfattar i huvudsak företag som driverbankrörelse, livförsäkringsrörelse, värdepappersrörelse ochverksamhet enligt lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag.Enligt förslaget skall sådana företag kräva att kunderlegitimerar sig när ett affärsförhållande inleds eller, såvittrör tillfälliga kunder, vid större transaktioner (över 110000kr). Företagen skall vidare granska alla transaktioner avseendemedel som kan antas härröra från brottsliga förvärv avallvarligare slag och får inte medvetet medverka vid sådanatransaktioner. Alla sådana förhållanden skall enligt förslagetanmälas till eller den polismyndighet somregeringen bestämmer. Lämnandet av upplysningar med stöd avlagen skall enligt förslaget inte betraktas som brott mot någonsekretessregel om den som lämnade uppgiften hade anledning atträkna med att uppgifterna borde lämnas.Något straffansvar föreslås inte för den som bryter mot lagensbestämmelser. Det förutsätts att efterlevnaden av bestämmelsernai stället skall kunna upprätthållas med stöd av arbetsrättsliglagstiftning och de avtal som träffats på arbetsrättens områdesamt det sanktionssystem som förfogar över isin tillsynsverksamhet.Lagförslaget, som har granskats av Lagrådet, föreslås träda ikraft den dag regeringen bestämmer.ÖvervägandenAllmäntSverige har genom förbundit sig att införa reglermed anledning av EG-direktivet om penningtvätt. Även medbortseende från internationella förpliktelser påområdet ser utskottet med tillfredsställelse på det nu aktuellalagförslaget. Det finns, som utskottet i andra sammanhangunderstrukit (se /93:JuU21), anledning att seallvarligt på den ekonomiska brottsligheten, och det är enligtutskottets mening nödvändigt med kraftfulla åtgärder. uppfattning är ett led i kampen mot sådanbrottslighet att på olika sätt försvåra åtgärder som syftar tillatt dölja eller omsätta vinningen av brottslig verksamhet ochatt öka upptäcktsrisken vid sådana transaktioner. Utskottet kanalltså i princip ställa sig bakom förslaget.TillämpningsområdetEnligt förslaget skall lagen tillämpas på transaktioner inomdet finansiella systemet. Lagen tar härutöver sikte påbrottsliga förvärv. Endast sådana förvärv träffas alltså avlagens regler.I flera motioner tas frågan om den sålunda angivnaavgränsningen upp.I motionerna Ju22 och Ju24 begärs regeringsåtgärder så attlagens tillämpningsområde kommer att utsträckas till att omfattabl.a. posten, växlingskontor för utländsk valuta och andraföretag, t.ex. guldsmedshandel, där det typiskt sett omsättsstora summor pengar. I motion Ju23 aktualiseras också frågan omtullen borde åläggas rapporteringsskyldighet enligt lagen.I motionerna Ju22 och Ju24 anförs att också skattebrott -- ochinte enbart brottsliga förvärv -- borde omfattas avlagstiftningen.EG-direktivet om penningtvätt är ett minimidirektiv. Det finnsalltså i och för sig ingenting som hindrar att den svenskaregleringen går längre än vad direktivet föreskriver. Förslagethar också ett vidare tillämpningsområde än direktivet såtillvidaatt direktivet endast omfattar brottsliga förvärv av narkotikamedan förslaget omfattar alla slags brottsliga förvärv.Härigenom kommer förslaget i den delen att ansluta till vad somgäller för häleriansvar enligt 9 kap. 6 och 7 §§ (BrB) -- i 6 § 4 föreskrivs att den som med uppsåt att döljaegendomens ursprung medverkar till att bortföra, överlåta,omsätta eller vidta annan sådan åtgärd med egendom som härrörfrån brottsligt förvärv skall dömas för häleri. Bestämmelsen ärtillämplig bl.a. på penningtvättstransaktioner (se prop.1990/91:127, JuU32, rskr. -- Utanför lagenstillämpningsområde faller alltså enligt det nu aktuellaförslaget sådana brott där egendom undandragits beskattning,tull eller någon annan avgiftsskyldighet. Sådana brott medför,som anförs i propositionen, visserligen ekonomiska fördelar förgärningsmannen men ger inte upphov till något omedelbartförvärv.Utskottet instämmer i uppfattningen i propositionen att dettorde föra för långt att låta lagen vara direkt tillämplig påt.ex. Som anförs finns risk att det oftast skullevara omöjligt för en bank att ha någon uppfattning om huruvidafullbordat brott föreligger när transaktionen görs. Genomanknytningen till brottsliga förvärv är lagenstillämpningsområde ändå vidsträckt, och utskottet ser det somsärskilt värdefullt att de nya bestämmelserna om åtgärder motpenningtvätt kommer att ansluta till vad som redan gäller förhäleriansvar. Utskottet tillstyrker förslaget i nu aktuell deloch avstyrker bifall till motionerna Ju22 och Ju24 i motsvarandedelar.När det sedan gäller vem som skall åläggasrapporteringsskyldighet enligt den nya lagen vill utskottetförst nämna att det enligt direktivet i och för sig åliggermedlemsstaterna att se till att bestämmelserna utvidgas till attomfatta också andra institut än kreditinstitut och finansiellainstitut, om den verksamhet som bedrivs där är särskilt ägnadatt utnyttjas för penningtvätt. Av propositionen (s. 8) framgåremellertid att EG-staterna har överenskommit att avvakta med enutvidgning till dess att erfarenheter vunnits om hur direktivetfungerar i praktiken.Härutöver bör nämnas att posten enligt vad som anförs ipropositionen kommer att lägga om sin verksamhet på ett sådantsätt att i vart fall postgirot kommer att omfattas av lagen.Vidare gäller att valutaväxlingskontoren ärföremål för utredning av (Fi 1992:14). Isammanhanget bör dock också noteras att flera remissinstanser,däribland och , framförtönskemål om att valutaväxlingskontor bör omfattas avuppgiftsskyldigheten.Redan vad som anförts om inställning till enutvidgning av uppgiftsskyldigheten talar enligt utskottetsmening för att tills vidare inte gå längre än vad som föreslås iförslaget. Härtill kommer det nyssnämnda pågående arbetet.Utskottet kan alltså inte nu tillstyrka en utvidgning avtillämpningsområdet till valutaväxlingskontor, posten m.m. utanavstyrker bifall till motionerna Ju22 och Ju24 i dessa delar.När det gäller en utvidgning till Tullen kan saken emellertidställa sig annorlunda.Skatteutskottet behandlade vissa frågor om Tullensbefogenheter i ett EG-perspektiv. I en motion yrkades attTullens befogenheter att ingripa med kontrollåtgärder skulleutvidgas till att avse hela yta. Enligt samma motionskulle tullens möjligheter att ingripa vid penningtvätt stärkas.Skatteutskottet, som avstyrkte bifall till motionen, anförde isitt betänkande följande.Tullverket bedriver ett omfattande analysarbeteom konsekvenserna för tullverksamheten av ett svensktEG-medlemskap. Detta arbete har pågått sedan ett par år tillbakaoch kommer att intensifieras. genomför enarbetsgrupp inom en fördjupad och samladanalys av följderna av ett slopande av gränsformaliteter ochgränskontroller gentemot EG/EU. I arbetet deltar representanterfrån flera departement och myndigheter. hur den kontroll, statistikinsamling och annanmyndighetsutövning i fråga om varor, transportmedel och personersom utförs vid gränsen bör hanteras i enmedlemskapssituation. Arbetsgruppen skall klarlägga vilka av denuvarande kontrolluppgifterna som måste behållas även vid ettmedlemskap samt var och hur erforderlig kontroll bör utföras.Generaltullstyrelsen och kommer att analyserakonsekvenserna för tullens resp. polisens del och lämna förslagtill lösningar. Enligt vad utskottet erfarit har Tullverketnyligen lämnat verkets redovisning till arbetsgruppen.Skatteutskottet förutsatte följaktligen att bl.a. den i dettaärende aktuella frågan kommer att behandlas i det omfattandeanalysarbete som pågår.Generaltullstyrelsen anför i sitt remissvar på promemorian ompenningtvätt att det bör ligga helt i linje med direktivetsintentioner att införa en skyldighet även för tullmyndigheteratt rapportera misstankar om penningtvätt.Justitieutskottet har för sin del förståelse för motionskravetmen vill erinra om att utskottet tagit ställningför att endast transaktioner som syftar till att döljabrottsliga förvärv m.m. skall omfattas av lagstiftningen.Tullverksamheten ligger utanför utskottets beredningsområde, ochutskottet saknar tillräckligt ingående kännedom omverksamheten där och den i det sammanhanget aktuellalagstiftningen för att kunna bedöma i vilken utsträckning tullenkommer i kontakt med transaktioner som omfattas av de nyareglerna. Det faller sig emellertid, också enligt utskottetsuppfattning, naturligt att denna fråga får en närmare belysningi det fortsatta beredningsarbetet i fråga om tullens framtidauppgifter. Det ankommer på regeringen att se till att så blirfallet. Vad som anförts bör med anledning av motionJu23 som sin mening ge regeringen till känna.MeddelandeförbudEnligt 11 § i lagförslaget får ett företag, dessstyrelseledamöter eller anställda inte röja för kunden eller förnågon utomstående att en granskning enligt lagen genomförts.Inte heller får kunden underrättas t.ex. om att polisen genomfören undersökning av misstänkta transaktioner. Meddelandeförbudetär inte straffsanktionerat.I motion Ju25 begärs att skall uttala sig för attmeddelandeförbudet sanktioneras med straff.Utskottet konstaterar att den föreslagna regleringen motsvararden som gäller vid brott mot banksekretessen; inte heller den ärstraffsanktionerad. Däremot gäller naturligtvis vanligaarbetsrättsliga regler. Utskottet ser ingen anledning till enannan ordning här, och utskottet avstyrker bifall till motionJu25.SanktionerI motion Ju24 begärs att skyldigheterna enligt lagen, t.ex.att inte förmedla vissa transaktioner och att fullgörauppgiftsskyldigheten, skall fullgöras under straffansvar. Vidarebegärs att det skall vara möjligt att besluta om företagsbot omett företag bryter mot bestämmelserna.I 3 § lagförslaget erinras om att förfaranden som syftar tillatt dölja brottsliga förvärv och som åsyftas med lagen kan varastraffbara enligt bestämmelserna om häleri i 9 kap. 6 och 7 §§BrB. I sådana fall torde även företagsbot enligt 36 kap. 7--10§§ BrB kunna komma i fråga. I sistnämnda hänseende gäller bl.a.att företagsbot kan åläggas näringsidkaren för brott som harbegåtts i utövningen av näringsverksamhet om brottsligheten harinneburit ett grovt åsidosättande av de särskilda skyldighetersom är förenade med verksamheten eller annars är av allvarligtslag och näringsidkaren inte gjort vad som skäligen kunnatkrävas för att förebygga brottsligheten. Företagsbot skallfastställas till lägst och högst tre miljonerkronor.Straffet för häleri är fängelse i högst eller ombrottet är grovt fängelse lägst och högst fyra år.Maximistraffet för grovt häleri höjs tillfängelse (prop. 1992/93:141, JuU16, rskr. Vidhäleriförseelse är straffet böter eller fängelse högst sexmånader.I övriga fall torde, som anförs i propositionen, det mestlämpliga tillvägagångssättet vara att bestämmelsernaupprätthålls med stöd dels av de regler som finns i lag ochavtal på det arbetsrättsliga området, dels genom de sanktionersom förfogar över i sin tillsynsverksamhet.Härigenom kommer samma regler att gälla för upprätthållandet avreglerna om penningtvätt som redan i övrigt gäller inom detfinansiella lagstiftningsområdet. Vid denna bedömning harutskottet även tagit hänsyn till de rekommendationer omrestriktivitet med nykriminalisering som förts fram ibetänkandet Ett reformerat åklagarväsende (SOU 1992:61).Utskottet avstyrker sålunda bifall till motion Ju25 i härbehandlad del.Övriga frågorI motionerna Ju22 och Ju24 begärs ett uttalande med innebördenatt regeringen bör lägga fram förslag för medanledning av den inledningsvis i detta betänkande omnämndaEuroparådets konvention om förverkande m.m.Som där framgått pågår remissbehandling av en promemoria medförslag till lagändringar med anledning av tillträdetill konventionen.Yrkandena i motionerna Ju22 och Ju24 bör inte föranleda någonågärd från sida och utskottet avstyrker bifall tilldem.I motion Ju24 begärs vidare att en ordning införs som gör detmöjligt att "frysa" tillgångar i avvaktan på ett beslut omförverkande.Frågor om förverkande regleras i 36 kap. 1--6 §§ BrB.Enligt huvudregeln skall utbyte av brott enligt BrB förklarasförverkat om det inte är uppenbart oskäligt. Detsamma gäller vadnågon har tagit emot som ersättning för kostnader i samband medett brott om mottagandet utgör brott enligt BrB; i stället fördet mottagna får dess värde förklaras förverkat. Förverkande ärockså möjligt bl.a. om det till följd av ett brott som ärbegånget i utövningen av näringsverksamhet uppkommit ekonomiskafördelar för näringsidkaren. Liknande regler finns även ispecialstraffrätten. Av särskilt intresse är här att narkotikasom varit föremål för brott enligt narkotikastrafflagen(1968:64) eller värdet därav samt av sådant brott skallförklaras förverkat om det inte är uppenbart obilligt.Enligt 26 kap. 1 § (RB) får kvarstad i vissafall läggas på egendom som tillhör en person som skäligen kanmisstänkas för brott. Detta gäller t.ex. om det skäligen kanbefaras att den misstänkte genom att undanskaffa egendom ellerannorledes undandrager sig att betala värdet av förverkadegendom, böter eller företagsbot m.m.Vid kvarstad berövas den misstänkte möjligheten att disponeraöver den egendom beslutet rör. Då rätten förordnar om kvarstadskall den enligt 26 kap. 5 § RB, om åtal inte redanväckts, bestämma den tid inom vilken åtal skall vara väckt.Tiden får inte bestämmas längre än vad som är oundgängligenerforderligt. Även här finns liknande regleringar t.ex. inarkotikastrafflagen.Den ordning som efterfrågas i motionen finns alltså redan.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju25 i denna del.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen eller motionerna. beträffande skattebrottatt avslår motionerna 1992/93:Ju22 yrkande 3 och1992/93:Ju24 yrkande 3,res. 1 (s)2. beträffande valutaväxlingskontor m.m.att avslår motionerna 1992/93:Ju22 yrkande 2 och1992/93:Ju24 yrkande 2,res. 2 (s)3. beträffande Tullenatt med anledning av motion 1992/93:Ju23 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. beträffande tillämpningsområdet för bestämmelserna ompenningtvättatt antar regeringens förslag till lag om åtgärdermot penningtvätt såvitt avser 2 och 3 §§,5. beträffande meddelandeförbudatt med avslag på motion 1992/93:Ju25 antar det imoment 4 nämnda lagförslaget såvitt avser 11 §,6. beträffande sanktioneratt avslår motion 1992/93:Ju24 yrkande 4,res. 3 (s)7. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar det i moment 4 nämnda lagförslaget i denmån det inte omfattas av utskottets hemställan ovan,8. beträffande konvention om förverkandeatt avslår motionerna 1992/93:Ju22 yrkande 1 och1992/93:Ju24 yrkande 1,9. beträffande tillfällig frysning av tillgångaratt avslår motion 1992/93:Ju24 yrkande 5.Stockholm den 18 maj 1993På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit:Britta Bjelle (fp),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),() ochAlf (). Skattebrott (mom. 1), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med"Utskottet instämmer" och slutar med "motsvarande delar" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att regeringen borde ha utformatlagstiftningen så att den också blir tillämplig på skattebrott.Utskottet är inte berett att annat än som en tillfällig lösningtillstyrka propositionen i denna del. Utskottet vill härunderstryka att skattebrotten är en central del iekobrottsligheten. Det är mot den bakgrunden särskilt angelägetatt också det redskap i kampen mot ekobrottsligheten somlagstiftningen mot penningtvätt utgör kan användas i detsammanhanget. Enligt utskottets mening bör regeringen således fåi uppdrag att genast inleda ett utredningsarbete som syftar tillatt bemästra de svårigheter som uppstår om skattebrottinkluderas i lagens tillämpningsområde. Vad utskottet medanledning av motionerna Ju22 och Ju24 nu anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande skattebrottatt med anledning av motionerna 1992/93:Ju22 yrkande3 och 1992/93:Ju24 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.2. Valutaväxlingskontor m.m. (mom. 2), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med"Redan vad" och slutar med "dessa delar" bort ha följandelydelse:Utskottet vill först erinra om att direktivet om penningtvättär ett minimidirektiv. Utskottet anser för sin del, i likhet medflera tunga remissinstanser, att det är angeläget att lagenomfattar transaktioner också hos t.ex. växlingskontor ochguldhandel, det vill säga verksamheter där det typiskt settomsätts stora mängder pengar. Något hinder däremot föreliggerinte. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett förslag med inriktningen att transaktioner ibl.a. nyss nämnda verksamheter bör omfattas av lagen. Ettförslag bör enligt utskottets mening kunna föreligga i god tidinnan lagen träder i kraft. Vad utskottet med anledning avmotionerna Ju22 och Ju24 i aktuella delar nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande valutaväxlingskontor m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Ju22 yrkande2 och 1992/93:Ju24 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.3. Sanktioner (mom. 6), , , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med"I övriga" och slutar med "behandlad del" bort ha följandelydelse:I övriga fall torde, i linje med vad som anförs ipropositionen, det mest lämpliga tillvägagångssättet inormalfallet vara att bestämmelserna upprätthålls dels med stödav de regler som finns i lag och avtal på det arbetsrättsligaområdet, dels genom de sanktioner som Finansinspektionenförfogar över i sin tillsynsverksamhet. Utskottet finneremellertid inte detta tillräckligt. Det kan väl tänkas förekommagrova överträdelser av lagstiftningen som ändå inte ärstraffbara som häleribrott. Utskottet anser att det för sådanafall bör finnas en särskild straffbestämmelse i lagen ompenningtvätt. Detta har också förutsatts i EG-direktivet.Regeringen bör således få i uppdrag att föreikraftträdandet återkomma till med förslag i dennadel. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion Ju24 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande sanktioneratt med anledning av motion 1992/93:Ju24 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. konvention om förverkandeLars , , , , , och (allas) anför:Vi vill ytterligare understryka vikten av att på ettkraftfullt sätt deltar i det internationella samarbetet motbl.a. narkotikabrott och ekonomisk brottslighet. Ett led i dettaarbete är att se till att de lagändringar som behövs för attSverige skall kunna ratificera konvention omförverkande m.m. genomförs så snabbt som möjligt. Med hänsyntill att arbetet med i sammanhangt aktuella lagstiftningsfrågorär långt framskridet i kan vi godta attriksdagen inte gör något uttalande i saken.2. Tillfällig frysning av tillgångarLars , , , , , och (allas) anför:Vi delar utskottets bedömning när det gäller reglerna omförverkande och kvarstad. Vi ifrågasätter emellertid omregleringen ger tillräckliga möjligheter att tidigt ingripa närdet handlar om pengar som kan misstänkas vara föremål förpenningtvätt.