bet · GG01JoU14 · 1993-04-29 00:00:00 — I enlighet medförslaget i motionen bör därför särskilda medel förinformations- och utvecklingsinsatser för att stimulera olikafastighetsägare att genomföra energihushållningsprojektavsättas. Dessutom bör, enligt utskottets mening, ett stöd tillmarknadsintroduktion av ny teknik som minskar energianvändningenövervägas. Vad utskottet nu med anledning av motion Jo59 yrkande1 anfört om åtgärder för att minska energiförbrukningen ochförbättra energieffektiviteten i våra byggnader bör regeringenges till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande energibesparande åtgärder inombostadsbeståndetatt med anledning av motion 1992/93:Jo59 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Ekonomiska styrmedel (mom. 15), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "vill" och på s. 34 slutar med"vidare åtgärd" bort ha följande lydelse:Jordbruksutskottet vill -- -- -- (= utskottet) -- -- -- andrasamhällskostnader. Utskottet vill i detta sammanhang framhållaatt det är angeläget att ge skattesystemet en merutpräglad miljöprofil. När det gäller andra styrmedel erinrarutskottet om att kommunerna numera har möjlighet attdifferentiera avfallstaxorna för att stimulera källsortering.Utskottet anser att även vatten- och avloppstaxorna liksomenergitaxan bör kunna utformas på ett sådant sätt att de geranvändarna klara ekonomiska incitament att minska vatten- ochenergiförbrukningen. Enligt utskottets mening saknas ipropositionen en mer konkret presentation av hur de framtidamiljöekonomiska styrmedlen skall hanteras. En utredning börtillsättas för att presentera förslag till hur användningen avekonomiska styrmedel kan breddas samt hur skattesystemet ocholika taxor kan miljöanpassas. Utskottet konstaterar vidare attdet är nödvändigt att stärka den miljöekonomiska forskningen föratt få god målprecision och kostnadseffektiva lösningar. Äveninformation och utbildning är viktiga styrmedel för att minskamiljöstörningarna, liksom ett mer allmänt utnyttjande avmiljökonsekvensbeskrivningar, miljörevisioner och utarbetande avmiljöstandarder. Utskottet är trots de nu påtalade bristerna ipropositionen inte berett att avvisa regeringens förslag omriktlinjer för ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken (avsnitt5.2). Utskottet tillstyrker således förslaget somriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna vadutskottet anfört med anledning av motionerna Jo60 yrkandena 2och 3 samt Jo630 yrkandena 11 och 12. Motion Jo665 avstyrks iden mån den inte kan anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande ekonomiska styrmedelatt godkänner vad i propositionen föreslagits somriktlinjer för ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken (avsnitt5.2) samt med anledning av motionerna 1992/93:Jo60 yrkandena 2och 3 och 1992/93:Jo630 yrkandena 11 och 12 och med avslag påmotion 1992/93:Jo665 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Miljöskatt/avgift på hushållsprodukter (mom. 16), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Utskottet gör" och slutar med "motion Jo688" bort haföljande lydelse:Den s.k. Polluter Pays Principle innebär enligt utskottetsmening givetvis att miljöfarliga produkter skall belastas med enmiljökostnad. Mycket återstår att göra när det gäller bl.a.hushållsprodukter. Miljöavgifter/skatter på tungmetaller,klorerade kolväten m.m. bör utformas så att de får en styrandeeffekt på konsumentpriset Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo688 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande miljöskatt/avgift på hushållsprodukteratt med anledning av motion 1992/93:Jo688 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Blyfri bensin (mom. 23), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "har" och slutar med "ansestillgodosedda" bort ha följande lydelse:Naturvårdsverket har -- -- -- (= utskottet) -- -- -- förnärvarande. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motionJo60 yrkande 14 att det vore önskvärt att så snart som möjligtfå bort den blyade bensinen från marknaden. Regeringen bördärför skyndsamt återkomma till med en avvecklingsplanför blyad bensin. Utskottet utgår härvid från att utbytet av blymot andra tillsatser i bensinen sker på ett sådant sätt att denfrån hälso- och miljösynpunkt önskade förbättringen säkerställs.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo60 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motion Jo49yrkande 10 avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande blyfri bensinatt med anledning av motion 1992/93:Jo60 yrkande 14och med avslag på motion 1992/93:Jo49 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Optiska vitmedel m.m. (mom. 42), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "När det" och slutar med "Motionsyrkandena avstyrks"bort ha följande lydelse:Som framhålls i motionerna Jo60 yrkande 12 och Jo689 kanoptiska vitmedel bli nästa miljöbomb. Kunskap om vad som händerpå lång sikt när optiska vitmedel hamnar imiljön saknas. Optiska vitmedel är komplicerade organiskamolekyler som människor inte bör komma i kontakt med eftersom deförmodligen är allergiframkallande. De är dessutom en heltonödig tillsats vars syfte endast är att lura ögat så attpapperet ser vitare ut. Kvaliteten för övrigt påverkas inte.Enligt lagen om kemiska produkter skall sådana produkterundvikas som kan ersättas med mindre farliga produkter. När detgäller optiska vitmedel är det enligt utskottets mening enprodukt som är helt onödig och som kan vara farlig. Det ärdärför rimligt att de tas upp på Kemikalieinspektionens listoröver sådana ämnen som bör förbjudas eller ges begränsadanvändning. Vad utskottet anfört med anledning av motionernaJo60 yrkande 12 och Jo689 bör som sin mening geregeringen till känna. Mot bakgrund av de i propositionenredovisade riktlinjerna för kemikaliekontrollen och det tillKemikalieinspektionen aviserade uppdraget att identifieraanvändningen av klor och klorerade organiska ämnen är utskottetinte berett att föreslå något särskilt riksdagsuttalande medanledning av motion Jo60 yrkande 11. Motionen avstyrks i berörddel.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse:42. beträffande optiska vitmedel m.m.att med anledning av motionerna 1992/93:Jo60 yrkande12 och 1992/93:Jo689 samt med avslag på motion 1992/93:Jo60yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Avfallshanteringen och kommunerna (mom. 43), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Som konstateras" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Riksdagens beslut om ett avfallsprogram, som bl.a. innebär attavfallsplaner skall upprättas och källsortering stimuleras,fattades , dvs. Trots detta harett stort antal kommuner ännu inte upprättat sådana planer ellerinfört källsortering av avfallet i den omfattning som avsetts.Som framhålls i motion Jo60 kan det mot bakgrund häravifrågasättas i vilken utsträckning regeringen verkat för attriksdagens beslut skall komma till praktiskt genomförande. Dessatvivel verifieras också av regeringen som i propositionenkonstaterar att den rådande situationen inom avfallsområdet intestår i överensstämmelse med vad som borde gälla utifrånriksdagens beslut om övergripande målsättning och ambitionsnivå.Detta är naturligtvis ytterst otillfredsställande. Det börenligt utskottets mening därför uppdras åt regeringen attsnarast vidta de åtgärder som erfordras för att beslutskall komma i praktisk tillämpning fullt ut i landets allakommuner. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo60yrkande 7 om åtgärder för att intentionerna medavfallsprogrammet skall förverkligas bör som sinmening ge regeringen till känna. Enligt utskottets bedömning ärsyftet med motionerna Jo52 yrkandena 11 och 12 samt Jo674yrkande 1 därmed i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandenapåkallar således ingen ytterligare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse:43. beträffande avfallshanteringen och kommunernaatt med anledning av motion 1992/93:Jo60 yrkande 7och med avslag på motionerna 1992/93:Jo52 yrkandena 11 och 12samt 1992/93:Jo674 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,12. Definitionen av avfall (mom. 47), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58börjar med "Vidare avstyrks" och slutar med "motion Jo603" bortha följande lydelse:Som framhålls i motion Jo603 går det inte att utan omfattandeoch komplicerade juridiska regler fortsätta på den inslagnavägen när det gäller lagstiftningen på avfallsområdet. Enomställning bör förberedas redan nu så att man kan hanteraavfallet med utgångspunkt från dess väl definierade farlighetoch inte med utgångspunkt från dess eventuella benämning somavfall.Frågan om något skall anses som miljöfarligt avfall (MFA)avgörs enbart av innehavaren. Det är således innehavarensom väljer om varan skall hanteras enligt det regelsystem somgäller för MFA eller om de regler som gäller för en insatsvaraeller produkt skall gälla. Ett medvetet val kan således styravilket regelsystem som skall äga tillämpning. Om ett ämne elleren produkt benämns som avfall saknas i regelsystemetbestämmelser för vilken grad av "återvinning" som ämnet ellerprodukten skall genomgå för att det skall föras urkategoriseringen som avfall. "Återvinningen" kan bestå avenbart en pappersmässig omklassificering, och ett helt nyttregelverk kommer därmed att gälla. Detta är enligt utskottetsmening inte tillfredsställande. I likhet med vad som anförs imotionen ser utskottet också betydande svårigheter att ifortsättningen utveckla ett effektivt verktyg för samhälletsinsatser med ett regelsystem baserat på nuvarande principer.Avfallet bör i stället ses som ett tillstånd hos en produkteller ett ämne och lagstiftningen bör se tillhelhetsperspektivet.I den fortsatta beredningen av dessa frågor förutsätterutskottet att man analyserar möjligheterna att bygga uppregelsystemet utifrån ämnets eller produktens generellafarlighet. Den fortsatta beredningen av frågan måste ocksåklarlägga möjligheten att, oavsett om ett ämne eller en produktkallas för insatsvara eller avfall, göra reglerna generellautifrån farligheten. Utgångspunkten måste vara att det behövssärskilda föreskrifter från miljö- och hälsoskyddssynpunkt. anfört med anledning av motion Jo603 bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse:47. beträffande definitionen av avfallatt med anledning av motion 1992/93:Jo603 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Avfallsskatt och källsortering (mom. 49), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59börjar med "Utskottet har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Industriavfallet deponeras i hög grad trots att andelenbrännbart avfall är stor. Dessutom är industriavfallet ofta rentoch mängderna är tillräckligt stora för att vara intressanta attta till vara. För många företag är det t.o.m. ekonomiskt lönsamtatt sortera och återanvända avfall. Införandet avmaterialbalanser och avfallsrevisioner är bra hjälpmedel för attoptimera denna hantering. En avgift på osorterat avfall skullemed stor sannolikhet stimulera till en bättre avfallshantering.Svenska renhållningsverksföreningen anser att avgiften bör liggai intervallet 300--/ton för att få tillräckligt styrandeeffekt. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att den avföredragande statsrådet aviserade utredningen om avfallsskatt iförsta hand bör koncentreras på industriavfallet. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo60 yrkande 8 bör somsin mening ge regeringen till känna. Motion Jo49 yrkande 18avstyrks.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse:49. beträffande avfallsskatt och källsorteringatt med anledning av motion 1992/93:Jo60 yrkande 8och med avslag på motion 1992/93:Jo49 yrkande 18 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Handel med avfall (mom. 50), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59börjar med "Som utskottet" och slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Som utskottet -- -- -- (= utskottet) -- -- -- återanvändningförbättras. För att ytterligare stimulera nyttiggörandet avavfall bör handel med avfall underlättas. Särskilt angeläget ärdet att stimulera regional handel eftersom man då får rimligatransportavstånd. Det kan exempelvis gälla att återanvändaförpackningsmaterial eller plastspill. Handel med avfall skullekunna initieras av den kommande . Även på andra sätt måste marknaden föråtervinning/återanvändning stimuleras. är ofta priset förjungfrulig råvara lägre än priset på återvunnet material. anfört med anledning av motion Jo60 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motion Jo676yrkande 15 avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följandelydelse:50. beträffande handel med avfallatt med anledning av motion 1992/93:Jo60 yrkande 9och med avslag på motion 1992/93:Jo676 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeRenare slam m.m.Dan i (kds) anför:De förändringar som föreslås i va-lagen är positiva. Ettbeaktande av miljöskyddsintressena vid prövning ochkoncessionsgivning av va-anläggningar och förbud mot att drivava-anläggningar på ett sådant sätt att hälso- ochmiljöskyddsintressena direkt försvåras kommer sannolikt att ledatill mindre belastning på miljön. Om dessa lagändringar är etttillräckligt starkt styrmedel för att man inom rimlig tid skallfå fram ett från miljösynpunkt dugligt slam, och därmed knytaihop kretsloppet växt--föda--avfall--växt, kan dockifrågasättas. Det torde stå klart att det finns behov avytterligare effektiva åtgärder för att styrautvecklingen rätt och sluta kretsloppet.Vad gäller introduktionen av alternativa system till dagenswc-system såsom exempelvis multrumanläggningar och system medextremt låg vattenförbrukning kopplade tillkomposteringsanläggningar, hänvisas till den översyn av va-lagensom pågår inom samt till den forskning sompågår på området. I det sistnämnda fallet ges alltså inte någotförslag till åtgärd för att påskynda introducering avalternativa system till dagens vattenburna wc-system, trots attdet vore en klok inriktning både från resurs- och miljösynpunkt.Det är synnerligen angeläget att sådana åtgärdsförslag snarastpresenteras.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Jan Jennehag (v) anför:Allmänna riktlinjer m.m.Enligt mening är ett ekologiskt anpassatsamhälle en nödvändighet. Samhället måste bruka naturresurseroch använda förnyelsebara energikällor utan att generera avfalloch andra negativa miljöeffekter. Ju snabbare vi kan ställa omtill ett kretsloppsanpassat samhälle, desto mer kan vi räddatill eftervärlden och desto enklare och billigare bliromställningen.Sverige är ett litet, högt utvecklat industri- ochtjänstesamhälle som till stor del grundar sin ekonomi på handeloch förbindelser av allehanda slag med omvärlden. Detta skaparbåde möjligheter och begränsningar för vårt agerande inom snartsagt alla områden. ansvar för att driva på utvecklingeni miljövänlig riktning är stort. är inom ett antaltekniska områden världsledande. Tekniker som kan ingå ikretsloppssamhället kommer att utgöra den enda tänkbara grundenför framtida svenskt näringsliv och måste spridas. Det ärviktigt att ett land som därför går längst imiljökraven. bör alltså där det så är möjligt ha högstamöjliga miljökrav. bör också driva dessa krav iinternationella fora.Följande generella riktlinjer bör gälla.Samhällets krav skall vara långsiktiga och ge rimlig tid föratt ställa om till ett kretsloppsbeteende.Alla slag av styrmedel -- från rena förbud till miljöavgifter-- skall kunna användas. Miljöavgifter kommer att vara deteffektivaste styrmedlet.Beslut i måste alltid ställas i relation tillomvärlden. På kort sikt är vissa åtgärder bättre att genomföra iÖsteuropa än i Sverige.Beslut i skall bidra till att minska klyftan mellan i-och u-världen.Att skapa ett kretsloppssamhälle betyder att vår livstil ii-världen måste förändras, dvs. vår materiella konsumtion perindivid måste i genomsnitt minskas och ändras.En varuproducent måste ta ansvaret för sin produktsfullständiga kretslopp, dvs. visa hur produkten skall ingå i ettslutet kretslopp.Kraven skall endast kunna förändras i mer miljövänligriktning. Att t.ex. sänka beskattningen på fossila bränslen somregeringen gjort orsakar stor skada.Det effektivaste är att varje bransch eller sektor självbeslutar och redogör för hur den skall kunna ingå i detkretsloppsanpassade samhället.Om en befintlig verksamhet inte kan redovisa hur dennaomställning skall gå till inom en rimlig tid skall denförbjudas. Nya verksamheter skall ej tillåtas om de inte kaningå i kretsloppssamhället. Mot bakgrund av det anförda anserjag att bör bifalla motion Jo49 yrkandena 1, 2 och 4(Hemställan mom. 1).Ny kretsloppspropositionVänsterpartiet avstår från att yrka avslag på helapropositionen eftersom den visar en god vilja och haraktualiserat debatten. Propositionen innehåller dock irealiteten endast ett antal utredningsdirektiv ochlägesbeskrivningar som sammantaget egentligen inte kan kallasproposition. Regeringen bör därför få i uppdrag att återkommamed en proposition före . börsåledes bifalla motion Jo49 yrkande 3 (Hemställan mom. 2).EnergisektornEnergisektorn måste baseras på förnybara energislag. Särskiltviktigt är det att öka användningen av biobränslen. Dels har viett stort och växande överskott av råvara från skogs- ochjordbruksmark, dels ingår biobränslen -- vid en riktiganvändning -- i ett kretslopp. Ökande användning av returpapperoch hårdare konkurrens förbättrar möjligheterna att användaskogsråvara till bränslen. Regeringen bör före den 1 januari1994 återkomma med ett förslag om hur landets energiförsörjningtill större del skall kunna baseras på biobränslen. Riksdagenbör således bifalla motion Jo49 yrkande 5 (Hemställan mom. 6).Drivmedel m.m.Sammansättningen av drivmedel är en viktig fråga eftersom detär stora mängder som hanteras. har länge krävtatt bly i bensin skall förbjudas. Detta bör ske från den 1 juli1993, eftersom alternativ till bly finns. Även övrig kemisksammansättning av dagens drivmedel bör ses över, eftersom deinnehåller starkt hälso- och miljöfarliga ämnen. När det gällerbilindustrin anser vi att och skall producera fordonsom till är återvinningsbara . Deras nyamodeller skall förbruka mindre drivmedel och skall senast år2000 till en del kunna drivas med förnyelsebar energi. Senast år2007 skall nya vägfordon till drivas med förnyelsebaradrivmedel. Detta under förutsättning att liknande krav genomförsi vår omvärld. Importerade fordon skall kunna visa upp sammamiljöstandard. bör således bifalla motion Jo49yrkandena 10, 11 och 12 (Hemställan mom. 7 och 23).KemikalierDen omfattande handeln med kemikalier gör nationella åtgärderineffektiva. Regeringen bör därför internationellt drivakretsloppstänkandet hårt med avseende på kemikalier. Vidare börregeringen före återkomma med förslag om hursubstitutionsprincipen effektivare skall tillämpas påkemikalier. Ett speciellt problem är tvätt- och rengöringsmedelsom bl.a. bidrar till övergödningen av våra sjöar och hav. Detfinns miljövänligare alternativ, t.ex. polymerakomplexbildare. Regeringen bör få i uppdrag att före den 1januari 1994 komma med förslag om hur substitutionsprincipenskall tillämpas på tvätt- och rengöringsmedel. börsåledes bifalla motion Jo49 yrkandena 8 och 9 (Hemställan mom.20 och 22).FörpackningarPropositionens förslag beträffande olika förpackningar kanaccepteras frånsett att de uppsatta målen bör nås senast den 1januari 1996. Utvecklingen är nu så snabb att lagstiftningen,med regeringens ambitioner, riskerar att vara föråldrad år 1997.Antalet förpackningsmaterial är för den enskilde konsumenten förstort. Även med ett producentansvar blir det praktiska problemom en konsument skall ta hand om ett tiotal olika slagsförpackningar plus ett antal andra uttjänta varor som skallkällsorteras och återlämnas med olika metoder. Regeringen bördärför före återkomma med förslag om hurantalet förpackningsmaterial och retursystem skall minska.Riksdagen bör således bifalla motion Jo49 yrkandena 15 och 16(Hemställan mom. 34).AvfallsavgifterKommuner och andra avfallsaktörer bör få stor frihet attsjälva bestämma utformningen av avfallstaxorna. Modern teknikgör det möjligt att t.ex. ha lägre avgifter för den som självkomposterar sitt avfall eller att fastställa avgiften eftermängden avfall. Ett effektivt sätt att minska avfallsmängdernaär att införa en avfallsskatt. Regeringen bör därför få iuppdrag att återkomma med förslag till avfallsskatt före den 1januari 1994. bör således bifalla motion Jo49 yrkande18 (Hemställan mom. 49).Översyn av va-lagenEkologiska principer bör tillämpas i såväl boende sombyggande. Grunderna för att nå detta mål finns enligtVänsterpartiets mening i naturresurslagen och plan- ochbygglagen. Däremot anses bl.a. va-lagen ochrenhållningsförordningen ha fått sådan utformning att de utgörett hinder i strävandena mot en ekologiskt uthållig boende- ochbyggsektor. Det föreligger således ett stort behov avförändringar i dessa bestämmelser. bör därför bifallamotion Bo213 (Hemställan mom. 54).ElektronikskrotFrån måste handel och producenter visa huralla slag av elektriska och elektroniska produkter till 90 %skall kunna återbrukas. Ett i presenterat förslag"Elektronikschrottverordnung" kan tjäna som förebild. Riksdagenbör därmed bifalla motion Jo49 yrkande 13 (Hemställan mom. 56).PVC och andra klorerade plasterDet är bra att miljöeffekterna av PVC utreds och attanvändningen av andra klorerade plaster skall upphöra. Entidsgräns för när arbetet skall nå resultat borde dock ha sattsupp. Enligt bör detta arbete vara klart den 1januari 1997. bör således bifalla motion Jo49 yrkande14 (Hemställan mom. 59).Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1, 2, 6, 7, 20, 22, 23, 34, 49, 54, 56 och 59 borde hahemställt:1. beträffande allmänna riktlinjer för miljöpolitikenatt godkänner vad i propositionen förordats om deallmänna riktlinjerna för miljöpolitiken (avsnitt 2.1) samt medanledning av motion 1992/93:Jo49 yrkandena 1, 2 och 4 och medavslag på motionerna 1992/93:Jo52 yrkande 1 och 1992/93:Jo62yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,2. beträffande en ny kretsloppspropositionatt med anledning av motion 1992/93:Jo49 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. beträffande utveckling mot ett kretsloppssamhälleatt godkänner vad i propositionen föreslagits somriktlinjer för utveckling mot ett kretsloppssamhälle (avsnitt2.3) samt med anledning av motion 1992/93:Jo49 yrkande 5 och medavslag på motion 1992/93:Jo60 yrkandena 13, 16 och 17 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,7. beträffande bilindustrins och trafikens roll ikretsloppetatt med anledning av motion 1992/93:Jo49 yrkandena11 och 12 samt med avslag på motion 1992/93:Jo60 yrkande 15 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,20. beträffande substitutionsprincipenatt med anledning av motion 1992/93:Jo49 yrkande 8och med avslag på motionerna 1992/93:Jo52 yrkande 4 och1992/93:Jo60 yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,22.