bet · GG01JoU20 · 1993-04-15 00:00:00 — Det råder en viss osäkerhet vadgäller utvecklingen av framför allt avräkningspriserna. Ävenmycket små prisförändringar har relativt stora återverkningar pålönsamheten och därigenom på stödbehovet. Det är vidare svårtatt på ett entydigt sätt urskilja reformens effekter pålönsamheten. Som framgår av propositionen föreligger dessutomviss tveksamhet när det gäller beräkningsmodellen. Mot bakgrundhärav och då vissa justeringar av 1990års beslut påbörjatsinför anpassningen till EG tillstyrker utskottet regeringensförslag om oförändrad stödnivå för jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra under /94.Utskottet finner det också lämpligt förslag med överväganden om formernaför stöd till jordbruket i norra i ett EG-perspektivavvaktas innan ställning tas till riktlinjerna för beräkningenav stödet för /95. Enligt vad utskottet erfaritkommer kommissionen att presentera sina förslag i slutet avapril 1993. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo27yrkande1 och Jo30 yrkande2.Med hänvisning till fattade beslut omslopande av kravet på omställning av stödarealen somvillkor för arealbidrag och om ett uppdrag till regeringen attpröva möjligheterna att fasa in det svenskaomställningsprogrammet i EG:s trädesprogram avstyrker utskottetmotion Jo229 yrkande1 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.I avvaktan på förslag medöverväganden om formerna för stöd till jordbruket i norraSverige i ett EG-perspektiv är utskottet inte berett att taställning till de förslag om stödformer och omställningsåtgärdersom förs fram i motionerna Jo229 yrkande2 och Jo241.Motionerna avstyrks.Som anförs i några motioner har det särskildaåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra haft en radpositiva effekter från bl.a. jordbruks- och regionalpolitisksynpunkt. Av hänsyn till det statsfinansiella läget är utskottetinte berett att föreslå att denna stödform återinförs. Deöverväganden som ligger till grund för motionerna bör kunnabeaktas i ett något vidare sammanhang. Utskottet hänvisar tillvad som anförs i utskottets betänkande 1992/93:JoU13 omjordbrukets betydelse från regionalpolitisk synpunkt och ommålsättningen för medlemskapsförhandlingarna när det gällerbl.a. jordbruket i norra (bet. Med det anfördaavstyrks motionerna Jo217, Jo224 och Jo254 yrkande1.Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan och i avvaktanpå förslag om bl.a. formerna för stödtill jordbruket i norra i ett EG-perspektiv finnerutskottet inte anledning att tillmötesgå motionerna Jo24yrkande2, Jo27 yrkande2 och Jo40 yrkande2 om ytterligareersättning för dikor. Motionsyrkandena avstyrks.I uppdrag ingår även att prövaförutsättningarna för en ändrad stödområdesindelning. Utskottetvill även erinra om det uppdrag kommissionen fått attutreda om det finns områden i södra och somkan komma att behöva särskilda stödinsatser med anledning av ettEG-medlemskap (dir.1993:28). Det saknas därför anledning att idetta sammanhang tillmötesgå de förslag om ändringar istödområdesindelningen som förs fram i motionerna Jo35 ochJo209. Motionerna avstyrks.Utskottet har givetvis inte någon annan synpunkt än motionäreni motion Jo29 när det gäller missbruk av Norrlandsstödet. Enligtvad utskottet erfarit har utarbetat rutiner förkontroll och uppföljning och avsätter icke obetydliga resurserför detta arbete. De nya och strängare rutiner som verketinförde har bl.a. resulterat i ett par fällande domar. Inågra fall pågår utredning och förundersökning. Med hänvisninghärtill och till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovanavstyrker utskottet motion Jo29 yrkande7 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Med anledning av motion Jo252 vill utskottet erinra om attgetnäringen erhåller 750kr i stöd per mjölkande get.Stödet utgår inom ramen för Norrlandsstödet till företag medminst fem mjölkproducerande djur. För får- och lammproduktionenutgår stödet dels som ett djurbidrag med 90kr per lamm, delssom pristillägg per kilo kött. Härutöver utgår ettkostnadstillägg till slakterierna per kilo kött. Ett stöd tillgetnäringen enligt denna konstruktion, vilket föreslås imotionen, vore enligt utskottets mening inte lämpligt med hänsyntill näringens struktur och inriktning. Utskottet kan dessutominte finna att ett sådant stöd skulle gynna getnäringen. När detgäller motionens förslag om ett s.k. CAE-program vill utskottetframhålla att det handlar om en veterinärmedicinsk fråga som börbedömas av vederbörande myndighet, i första handJordbruksverket. Med det anförda avstyrker utskottet motionJo252.Rådgivningen till jordbruket och trädgårdsnäringenPropositionenAllmänna utgångspunkterDen statliga rådgivningen till jordbruket ochträdgårdsnäringen finansierades fram till /85nästan helt från lantbruksnämndens förvaltningsanslag påstatsbudgeten. Efter hand har dock en ökad del av finansieringenskett direkt i anslutning till den utförda prestationen genomavgiftsuttag.Staten bedriver rådgivningsverksamhet på två olika nivåer. Denhuvudsakliga verksamheten vänder sig till företagare inomjordbruket och trädgårdsnäringen och genomförs avlänsstyrelserna i resp. län. Viktiga stödfunktioner på centraloch regional nivå svarar och Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) för.Den rådgivning som är knuten till myndighetsutövningfinansieras i stor utsträckning av länsstyrelsernasförvaltningsanslag och andra särskilda program som genomförs pågrund av det livsmedelspolitiska beslutet år1990. Endast 9%av den myndighetsanknutna rådgivningen är avgiftsfinansierad. Avden rådgivningsverksamhet som inte är myndighetsanknuten ärca25% avgiftsfinansierad. Avgiftsfinansieringen är lägre ochandelen rådgivning som inte är kopplad till myndighetsutövningstörre vid länsstyrelserna i norra än i övriga landet.Rådgivningsverksamheten på trädgårdsområdet är organiserad ifem distrikt. Litet mer än en tredjedel avträdgårdsrådgivningens verksamhet har direkt koppling tillmyndighetsutövning som till största delen är inriktad påmiljöfrågor och statligt stöd till trädgårdsnäringen.Rådgivningen till jordbruketDet finns enligt jordbruksministern situationer då det ärmotiverat att från statens sida använda rådgivning som ett medelatt uppnå angelägna samhällsmål och att effektivt genomföramyndighetsutövning och andra myndighetsuppgifter. Statensengagemang i rådgivningen bör emellertid begränsas till dessasituationer och i princip inte omfatta produktionsteknisk ochföretagsekonomisk rådgivning. Sådan rådgivning bör bedrivas inäringens egen regi.De medel som staten är beredd att ställa till förfogande böranvändas på ett så effektivt sätt som möjligt och bör därförinte vara förbehållna statliga rådgivningsorgan. Staten måstedock ha ett avgörande inflytande över hur sådana resurseranvänds. De av staten uppsatta målen måste följas, och allaberörda jordbruksföretag oavsett organisationstillhörighet ochkommersiella intressen måste få tillgång till detrådgivningsutbud som staten avsatt medel för.Det måste enligt jordbruksministern avgöras från fall tillfall vilket som är det mest effektiva sättet att genomföra ettstatligt rådgivningsprogram. Avsatta medel bör kunna disponerasför att genomföra rådgivning i statlig regi eller genom attstaten upphandlar genomförandet på marknaden.För att förbättra svenskt jordbruks konkurrensförmåga gentemotomvärlden kan det bli motiverat för staten att avdela medel föratt stärka rådgivning och kompetensutveckling inom jordbruket.Jordbruksministern anser emellertid att ett EG-inträde inteutgör något motiv för att nu föreslå ett generellt långsiktigtstatligt engagemang inom rådgivningen till jordbruket.Förändringar av svenskt jordbruks konkurrenskraft jämfört mednäraliggande konkurrentländers bör naturligtvis följas, och ombehov uppstår av särskilda statliga åtgärder bör det prövas frånfall till fall.Jordbruksverket bör liksom ha det samlade ansvaretför program, måluppfyllelse, utvärdering och en effektivanvändning av särskilt anvisade medel vad avserrådgivningsverksamheten inom jordbruket, trädgårdsnäringen ochrennäringen. Genomförandet av statlig rådgivningsverksamhet påregional nivå sker normalt genom länsstyrelserna. I dessa fallhar länsstyrelserna ansvaret för resultat och genomförande avenskilda rådgivningsprogram och för att det i länen eller i enstörre region finns tillräcklig kompetens och personellabasresurser för att genomföra de rådgivningsuppdrag statenbeställer. Genomförandet kan ske i resp. länsstyrelses regieller på marknaden. Målet är att alla tillgängliga finansiellaoch personella resurser används så effektivt som möjligt.Det kan finnas undantag då staten anser att det är merändamålsenligt att välja en för hela landet generell lösning. ansvar ingår också att svara för olikastödfunktioner centralt och regionalt. Det bör ske i närasamarbete med SLU och omfatta bl.a. en utveckling ochframställning av underlag för information, rådgivning ochkompetensutveckling för personal vid länsstyrelserna sommedverkar i genomförandet av olika rådgivningsprogram.Jordbruksministern gör den bedömningen att i konkurrens medandra privata rådgivningsorgan det kan vara möjligt förlänsstyrelserna att marginellt bedriva icke myndighetsanknutenrådgivningsverksamhet för att kunna effektivisera sitt arbetegentemot kunder.Särskild hänsyn bör enligt jordbruksministern tas tillförhållandena i norra så att näringen, och i den takt det är möjligt, får ta över ansvaretför icke myndighetsanknuten rådgivning och information.Att inrikta länsstyrelsernas verksamhet mot endastmyndighetsanknuten rådgivning för jordbruket gör att vissabesparingar och omprioriteringar kan göras. Chefen förCivildepartementet föreslog i årets budgetproposition att enbesparing skulle göras på 8miljoner kronor fördelat perlänsstyrelse med hänsyn till hur stor ickemyndighetsförknippad rådgivningsverksamhet länsstyrelsenberäknas utföra (prop.1992/93:100, bil.14). Förlänsstyrelserna i norra har dock hänsyn tagits till attnäringen inte själv har samma förutsättning att övertarådgivningsverksamheten inom jordbruket, vilket har lett tilllägre besparingsuttag vid dessa länsstyrelser.MotionernaNär det gäller rådgivningen till jordbruket ochträdgårdsnäringen anser motionärerna i motion Jo26 (c)yrkande1 att informationen till konsumenterna bör samordnasmed informationen till jordbruket. Denna typ av rådgivning ochinformation bör handläggas av näringen och med ett ekonomisktstöd motsvarande statens ansvar för kunskapsöverföring tilljordbruksnäringen. Hushållningssällskapen bör åter fåtillämpliga delar av statens uppdrag att ansvara förförsöksutveckling och allmän rådgivning inom jordbruksnäringen.Vänsterpartiet anser enligt motion Jo34 yrkande2 attföreslagen förändring av rådgivningen inte bör genomföras pågrund av svårigheter att dra gränser mellan myndighetsanknutenoch icke myndighetsanknuten rådgivning. Tidpunkten är dessutomolämplig, eftersom jordbrukets omställning och anpassning tillEG innebär att behovet av en seriös och för näringen mindrekostsam rådgivningsverksamhet är särskilt stort i dag.Motionärerna framhåller också vikten av att Norrlandsjordbruketsproblem beaktas i sammanhanget. Enligt motion Jo31 (c)yrkande1 bör av regionalpolitiska skäl tilldelas extramedel för finansiering av rådgivning till jordbruket ochträdgårdsnäringen genom omprioritering av Jordbruksverketsresurser. Socialdemokraterna anser att en privatisering avrådgivningen har stora nackdelar. Partiet ser svårigheter i attsärskilja myndighetsanknuten rådgivning och övrig rådgivning ochförutsätter i motion Jo39 yrkande8 att regeringen i kommanderegleringsbrev gör en tydligare gränsdragning mellan den privataoch den myndighetsanknutna rådgivningen.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen bör statens engagemang irådgivningen till jordbruket begränsas till den information ochservice som är förknippad med myndighetsutövning och till detillfällen då det ligger i samhällets intresse att rådgivninganvänds som medel för att främja jordbruksnäringens utveckling.Även om staten har ett avgörande inflytande över hur de allmännamedlen används innebär inte detta att de är förbehållna statligarådgivningsorgan. Med målsättningen att tillgängliga finansiellaoch personella resurser i regionen används så effektivt sommöjligt bör avsatta medel kunna disponeras för rådgivningantingen i statlig regi eller genom upphandling på marknaden.Som jordbruksministern anför kan såväl rådgivningens inriktningsom omfattning, liksom sambanden mellan rådgivning ochmyndighetsutövning eller andra myndighetsanknutna uppgifter,förväntas variera över åren. Det bör därför avgöras från falltill fall vilket sätt som är det mest effektiva för attgenomföra ett statligt rådgivningsprogram. Utskottet ser ingenavgörande skillnad mellan regeringens överväganden och desynpunkter som förs fram i motion Jo26. Utskottet gör t.ex.ingen annan bedömning än motionärerna vad avserhushållningssällskapens kompetens och långa erfarenhet när detgäller försöksutveckling och allmän rådgivning inomjordbruksnäringen. Hushållningssällskapen är såledesoförhindrade att tillsammans med övriga rådgivningsorgan delta iden regionala upphandlingen. Med det anförda finner utskottetsyftet med motion Jo26 yrkande1 i allt väsentligttillgodosett. Motionsyrkandet bör inte medföra någon ytterligareåtgärd från sida.I anslutning till motion Jo31 vill utskottet framhålla attjordbruket och livsmedelssektorn är av avgörande betydelse försysselsättningen på . Enligt jordbruksstatistisk årsbokhade år1990 jämfört med landet i övrigt den klarthögsta befolkningsandelen sysselsatt i jordbruk, skogsbruk, jaktoch fiske (12,). De areella näringarna har också en viktigfunktion när det gäller att bevara öns unika natur- ochkulturvärden. ovan nämndatilläggsdirektiv omfattar även behovet av stödinsatser på Ölandoch , och kommissionen skall senare redovisa vilkasärskilda åtgärder som behövs för att bibehålla ävenkulturlandskapet i dessa områden. Med det anförda och i avvaktanpå kommissionens ställningstaganden föreslår utskottet attmotion Jo31 yrkande1 lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller gränsdragningen mellan olika typer avrådgivning anser utskottet att de exempel som anges ipropositionen tills vidare utgör tillräckligt underlag för endefinition av mydighetsanknuten resp. icke myndighetsanknutenrådgivning. I den mån gränsdragningsproblem uppstår kan detförutsättas att regeringen och vid behov vidtaråtgärder för att klargöra problemen. Huruvida eventuellaytterligare definitioner bör göras i regleringsbrevet eller iannan ordning är närmast en administrativ fråga, som utskottetinte har anledning att gå närmare in på. Utskottet avstyrkermotionerna Jo34 yrkande2 och Jo39 yrkande8.Rådgivningen till trädgårdsnäringenPropositionenDet finns enligt jordbruksministern inte förutsättningarför att trädgårdsnäringen själv skall kunna ta över ansvaret förden produktionstekniska och företagsekonomiska rådgivningen. Enminskning av de statliga medlen skulle leda till att näringenfår ett sämre utgångsläge vid en EG-anslutning. Det är därförviktigt att rådgivningen till trädgårdsnäringen tills vidarebehålls på nuvarande nivå vid länsstyrelserna.De medel som under anslaget Rådgivning och utbildning avsattsför finansiering av kompetenshöjande utbildning förnäringsutövarna bör innefatta både trädgårdsnäringen ochjordbruksnäringen. Med anledning härav bör ytterligare2miljoner kronor få disponeras för verksamheten under dettaanslag. Förstärkning bör ske genom ianspråktagande avtillgängliga prisregleringsmedel.MotionenEnligt motion Jo28 (c) yrkande4 bör regeringen iregleringsbrevet tydligt fastställa länsstyrelsernas skyldighetatt ha ett länsövergripande rådgivningsansvar förträdgårdsnäringen.Utskottets övervägandenUtskottet delar jordbruksministerns bedömning att det i dagsaknas förutsättningar för att trädgårdsnäringen själv skallkunna ta över ansvaret för den produktionstekniska ochföretagsekonomiska rådgivningen. Som jordbruksministern anförskulle en minskning av de statliga medlen leda till att näringenfår ett sämre utgångsläge vid en EG-anslutning, varför det ärviktigt att rådgivningen till trädgårdsnäringen tills vidarebehålls på nuvarande nivå vid länsstyrelserna.Inför lantbruksnämndernas integrering i länsstyrelserna den1juli 1991 betonade dåvarande Lantbruksstyrelsen vikten av attspecialistfunktionerna inom trädgårdsrådgivningen bevarades.Garanti skulle ges för att trädgårdsnäringen i hela landetskulle få tillgång till heltäckande specialistrådgivning. Hösten1990 fann utskottet anledning att understryka attrådgivningsverksamheten till lantbrukarna och trädgårdsodlarnasker under skilda förutsättningar. Utskottet ansåg det angelägetatt trädgårdsrådgivningen även fortsättningsvis kundeorganiseras effektivt och anpassas till näringens behov inom deramar som ställs upp (1990/91:JoU4). Detta uttalande gälleralltjämt. Utskottet delar uppfattningen i motion Jo28 attlänsstyrelsernas övergripande ansvar för rådgivningen tillträdgårdsnäringen bör understrykas. Med utgångspunkt i vadjordbruksministern anfört om trädgårdsnäringsrådgivningenförutsätter utskottet att regeringen på lämpligt sätt klargördetta ansvar. Syftet med motion Jo28 yrkande4 bör kunnatillgodoses utan någon särskild åtgärd från sida.Lantbruksskolornas roll i fortbildning och rådgivningm.m.PropositionenFör att utveckla och fördjupa de utbildningsmöjligheter somfinns vid lantbruksskolorna anser jordbruksministern en ökadfortbildnings- och rådgivningsverksamhet inriktad på ekonomi ochproduktionsteknik vara ett naturligt led.Inom ramen för det särskilda utbildnings- ochrådgivningsprogram som redovisas under anslaget Rådgivning ochutbildning bör 5miljoner kronor disponeras för attunderlätta etableringen av ett antal kunskapscentra förfortbildning inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Förfinansieringen bör medel disponeras av tillgängligaprisregleringsmedel. Det ankommer enligt jordbruksministern påJordbruksverket att i samråd med berörda myndigheter ochorganisationer utforma ramarna för programmet, villkoren förstöden samt att fördela medlen till lantbruksskolorna.Inom SLU har pågått ett utvecklingsarbete mednya former för regionalt arbete inom försöks- ochinformationsverksamheten. För att nå en så effektivresursanvändning som möjligt är det naturligt att samarbetetmellan SLU och vidareutvecklas. Det ankommer påJordbruksverket och SLU att gemensamt utveckla detta samarbete.MotionernaI motion Jo29 (nyd) yrkande8 framhålls behovet av enutvidgad utbildning vid lantbruksskolorna. kommer att i högre utsträckning bliberoende av sidoinkomster från t.ex. turism, energi ochhantverk, och företagarrollen kommer att bli tydligare. Nya kravkommer därför att ställas på forskning och undervisning inomjordbruks-, hortonom- och landskapsutbildningarna. börenligt motion Jo31(c) yrkande2 prioriteras vid fördelningenav avsatta medel för uppbyggandet av ett landsbygdscentrum vidLövsta lantbruksskola.Utskottets övervägandenInte minst mot bakgrund av att utbildningen inom jordbruk ochträdgårdsnäring till så stor del utgörs av specialistkurseranser utskottet det vara av stor betydelse att behoven avfortbildning och kompetensutveckling kan tillgodoses ävenfortsättningsvis. Det framstår därför som naturligt att denökade fortbildnings- och rådgivningsverksamheten inriktas påekonomi och produktionsteknik. Utskottet ansluter sig härmedtill regeringens förslag om stöd till denaturbruks/lantbruksskolor som utvecklar sin roll somförmedlare av kunskap till yrkesverksamma inom näringarna. Isammanhanget vill utskottet framhålla att anpassningen till EGoch avregleringen av det svenska jordbruket kommeratt ställa allt större krav på de aktiva näringsutövarnasföretagsekonomiska kunskaper och därmed på den undervisning somges vid lantbruksskolorna. Utskottet anser att dessa behov kanbli väl tillgodosedda inom ramen för det i åretsbudgetproposition beskrivna utbildningsprogrammet, därtyngdpunkten skall ligga i bl.a. företagsledning, marknadsföringoch verksamhet för ny sysselsättning (prop.1992/93:100,bil.10, JoU13, rskr.231). Med det anförda finner utskottetsyftet med motion Jo29 yrkande8 i väsentliga delartillgodosett. Motionen bör inte påkalla någon ytterligareriksdagens åtgärd.I likhet med jordbruksministern anser utskottet att det börankomma på att i samråd med berörda myndigheteroch organisationer utforma ramarna för det ovan beskrivnautbildningsprogrammet, villkoren för stödet samt fördelningen avför ändamålet disponibla 5miljoner kronor tilllantbruksskolorna. Det anförda innebär att utskottet avstyrkermotion Jo31 yrkande2.Vissa anslagsfrågor för budgetåren1992/93 och 1993/94(niondehuvudtiteln)1. (A3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A3(s.30f.).2. Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige (B8)PropositionenStatens jordbruksverk disponerar anslaget för främstpristillägg enligt förordningen (1985:672) om stöd till jordbrukoch livsmedelsindustri i norra samt enligt förordningen(1989:896) om bidrag till vissa jordbruksföretag.Jordbruksministern har under avsnittet om stödet tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra .) Medelsbehovet förnästa budgetår beräknas därmed uppgå till 971miljoner kronor.MotionernaI motionerna Jo24(-) yrkande1 och Jo34(v) yrkande1framhålls att i sin kalkyl inte har tagit hänsyntill den reduktion av det generella djurstödet med 800kr perdjur som gjordes mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93 och somminskade intäkterna för jordbruket i norra med80miljoner kronor. Därför begärs att anslaget höjs med 149miljoner kronor utöver regeringens förslag. Enligt motion Jo33(m) bör 73miljoner kronor föras över från anslagetLandskapsvårdande åtgärder (prop. 1992/93:100, bil.15, B5)som merkostnadsersättning till jordbruket i norra . ÄvenSocialdemokraterna begär i motion Jo39 yrkande7 (delvis) enhöjning av anslaget med men anser att dettabör ske genom överföring av motsvarande belopp frånråvarukostnadsutjämningskassan(RÅK).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsberäkningoch disposition av anslaget. I avvaktan på resultatet avJordbruksverkets och Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndensarbete med att utveckla en typgårdsmodell som beräkningsunderlagför Norrlandsstödet har utskottet tidigare i detta betänkandegodtagit nuvarande beräkningsmodell (s.29). Ienlighet härmed avstyrker utskottet motionerna Jo24 yrkande1,Jo33, Jo34 yrkande1 och Jo39 yrkande7 i motsvarande del.3. Omställningsåtgärder i jordbruketm.m. (B10)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B10(s.31f.).4. Industrins råvarukostnadsutjämning (H6)PropositionenUnder avsnittet om industrins råvarukostnadsutjämningm.m.(prop.s.13f.) föreslår jordbruksministern vissa åtgärderför utökade möjligheter till export av förädlade livsmedel.Således bör inom en ram av 150 miljonerkronor få lämna bidrag till sådan export den 1juli1993 till den 1januari 1995.Av tillgängliga medel hos Jordbruksverketsråvarukostnadsutjämningskassa, som uppgår tillca400miljoner kronor, bör 250miljoner kronor föras som eninkomst till statsbudgeten.MotionenEnligt motion Jo29 (nyd) yrkande6 bör föreslagna725miljoner kronor i första hand användas för export av råvaraoch som kompensation till förädlingsindustrin för inköp avsvenska råvaror. I andra hand bör medlen anvisas för stöd tillmarknadsföring av förädlade livsmedel. Parterna bör kommaöverens om en närmare fördelning av stödet.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag om bidrag tillexport av förädlade livsmedel inom en ram av 150miljonerkronor och överföring av 250miljoner kronor frånJordbruksverkets råvarukostnadsutjämningskassa (RÅK) tillstatsbudgeten.Utskottet har i det föregående (s. 19 f.) avstyrkt yrkande5i motion Jo29 om balans mellan export och import inomRÅK-systemet. I enlighet härmed avstyrker utskottet ävenmotionens yrkande6 om förändrad disposition av medlen.Övriga frågorMotionernaMotionären i motion 1991/92:Jo803(s) anser att statsmakternagenom att främja information och utbildning bör skapa kunskap omoch förståelse för de resurser skogen erbjuder och hur vi kan tatill vara dessa resurser.