bet · GG01UbU14 · 1993-05-06 00:00:00 — Detföreslagna systemet innebär enligt motionärerna att högskolornafår starka incitament till att ge utbildningen i hårt styrdaformer, som det medför att högskolorna tjänar på attta in unga studenter direkt från gymnasiet, att ifrågasättandeoch kritiskt tänkande riskerar att hamna i bakgrunden och attstudenter från studieovana hem blir ovälkomna gäster ihögskolan. Motionärerna föreslår att skall begära ettnytt förslag till resurstilldelningssystem, där högskolorna, såsom förordat (SOU 1992:44), får betalt förutnyttjade årsstudieplatser (yrkande 1). Antaletårsstudieplatser som varje högskola får bör enligt motionärernaavgöras av efter de mål man har satt upp tidigare --mål som bör inkludera mera än rena produktionssiffror och t.ex.handla om att bryta den sociala snedrekryteringen och att få enjämn könsfördelning inom olika ämnen. Beloppen perårsstudieplats bör enligt motionärerna ändras så att deöverensstämmer med förslag, meduppjustering till nuvarande prisnivå (yrkande 2). Motionärernapåtalar att det saknas en uttömmande konsekvensanalys av huråtgärderna kommer att påverka olika typer av högskolor ocholika studentkategorier. bör därför enligtmotionärerna tillsätta en grupp med representanter från allapartier för att utvärdera förändringarna iresursfördelningssystemet och föreslå eventuella förändringar(yrkande 16).I motion 1992/93:Ub687 (s) yrkande 9 föreslås etttillkännagivande till regeringen om behovet av att belysa detnya resurstilldelningssystemet genom remissbehandling ochoffentlig debatt.Resursbehovet för vissa utbildningar tas upp i tre motioner.Motion 1992/93:Ub674 (s) -- som väcktes och således innan proposition 1992/93:169 ladesfram för -- gäller den bebyggelseantikvariskautbildningen vid (yrkande 1), motion1992/93:Ub53 (s) Hälsouniversitetet i och motion1992/93:Ub54 (s) slöjdlärarutbildningen ochfolkhögskollärarutbildningen i . I de två sistnämndamotionerna anförs att en omfördelning bör kunna göras av givnaresursramar till förmån för de angivna utbildningarna.Utskottet gör för sin del följande överväganden.Tillsammans med de övriga förändringar som genomförs föruniversitet och högskolor skall det nyaresurstilldelningssystemet för grundutbildning bidra till attresurserna utnyttjas effektivt som kvaliteten höjsoch förnyelsen främjas. Enligt de principer för det nyaresurstilldelningssystemet som godkändes av idecember skulle en del av resurstilldelningen ske pågrundval av kvalitetsindikatorer. Det är enligt utskottetsmening viktigt att det nya systemet så snart som möjligttillförs incitament för universiteten och högskolorna attaktivt arbeta med kvalitetsfrågor. Utskottet har inhämtat attarbetet i Resursberedningen nu är inriktat på att utformaförslag med detta syfte. Utskottet förutsätter att förslag tilldirekt kvalitetsbefrämjande inslag i resurstilldelningssystemetföreläggs under /94.Universiteten och högskolorna är viktiga resurser förkompetensförsörjningen i samhället både nationellt ochregionalt. och varje högskola har ett ansvarbåde gentemot hela nationen och gentemot den region inom vilkenden är belägen. Ansvaret för vilka statliga högskolor ochuniversitet som skall finnas åvilar statsmakterna, medan dethar överlåtits på resp. universitets eller högskolas styrelseatt ta ansvar för var den utbildning förläggs, som resp.läroanstalt anordnar inom ramen för sitt statligautbildningsuppdrag (jfr bet. 1989/90:UbU18 s. 13 f.). Ilänsstyrelsernas uppgifter ingår bl.a. att förse universitetoch högskolor med planeringsunderlag. Det utbud avdistansutbildning, utbildning på deltid och utlokaliseradutbildning, som högskolor och universitet intill nu harerbjudit, är ett uttryck för att de tagit ett ansvar för attskapa utbildningstillfällen för människor som inte kan studerapå heltid på en högskoleort. Detta har haft stor betydelse bådeför de enskilda individerna och för många orter inte minst ilandets glesbygder.Genom samspelet mellan ersättning per helårsstudent(studentpeng) och ersättning per helårsprestation avses det nyasystemet stimulera både effektivitet och kvalitet samt atthögskolor och universitet tar väl hand om sina studenter. Denkritik som har framförts mot att studentpengens andel av percapita-ersättningen per tillhandahållen årsstudieplats föreslåsutgöra tar sikte både på hur systemet påverkarutbudet av kurser för andra än heltidsstudenter påhögskoleorten och på riskerna för kvaliteten. Utskottet anseratt studentpengen med hänsyn till detta, och för att markeravikten av att universitet och högskolor ökar intresset för ochomsorgen om studenterna och deras studieinsatser, bör utgöra ennågot större andel än vad regeringen föreslagit, nämligen 40 %av den beräknade ersättningen per tillhandahållenårsstudieplats.Av det som sagts följer att de i propositionen (s. 19)föreslagna ersättningsbeloppen per helårsstudent och perhelårsprestation för de olika utbildningsområdena måsteförändras. Utskottet anser att följande ersättningsbelopp börgälla för /94:Utbildningsområde Studentpeng Ersättning för hel-årsprestationHumanistiskt, sam-hällsvetenskapligt,juridiskt, teologiskt 7 400 14 300Naturvetenskapligt,tekniskt, farmaceutiskt,vård- 18 800 33 700Odontologiskt 22 100 36 100Medicinskt 38 000 60 500Undervisnings- 20 600 33 400Övrigt 16 200 26 700Utskottet utgår från att högskolestyrelserna i det nyasystemet kommer att vara beredda att ta ett minst lika stortansvar som för kompetensförsörjningen i landet och sinresp. Hur utbudet av utbildning som vänder sig tillpersoner utanför högskoleorterna utvecklas hör till de frågorsom självfallet måste bevakas inom ramen för den uppföljning avdet nya resurstilldelningssystemet som regeringen avser attgenomföra bl.a. genom Resursberedningens fortsatta arbete.Detsamma gäller utbudet av fördjupningskurser, som utskotteträknar med kommer att stimuleras av att det iutbildningsuppdragen anges minimiantal för examina som omfattarminst 120 poäng. Vikten av fortbildning och vidareutbildninghar understrukits i propositionen i utbildningsuppdragen tillså gott som samtliga högskolor. Utbildningsministern har ocksåaviserat sin avsikt att initiera vidare studier av behovet avkompetensuppbyggnad efter genomgången grundutbildning och attåterkomma till frågan (s. 39).Behovet av differentierade resurser till olika utbildningarsom i resurstilldelningssystemet är hänförda till sammautbildningsområde kan enligt utskottets mening tillgodosesgenom lokala beslut vid de berörda universiteten. Utskotteterinrar också om att det inte är hela utbildningsprogram utanvarje kurs som kommer att hänföras till utbildningsområde. Detförhållandet att den bebyggelseantikvariska utbildningen delvisbestår av kurser av annan karaktär än humanistisk utbildning iallmänhet har därför i propositionen beaktats vid beräkningenav takbeloppet för studenter som återkommer efter en studieperiodutomlands skall, enligt vad som anförs i propositionen (s. ), ingå i underlaget för studentpeng vid sin svenskaläroanstalt, dock inte studenter som bedriver en stor del avsina studier utomlands.När det gäller remissbehandling och offentlig debatt erinrarutskottet om att betänkande Resurser förhögskolans grundutbildning (SOU 1992:44) varit föremål förremissbehandling och att grunddragen i detresurstilldelningssystem som regeringen föreslår presenteradesi proposition 1992/93:1 och redan har godkänts av riksdagen.Utskottet vill understryka att de samlade effekterna av det nyasystemet inte går att med säkerhet förutse. Just därför behövsen noggrann uppföljning av systemet, ända från dess start, ochen beredskap att vid behov föreslå korrigeringar i systemet.Detta är också regeringens avsikt att göra inom ramen förResursberedningens fortsatta arbete. Utskottet anser attuppföljningen bör ske i sådana former att det ger enparlamentarisk insyn.Utskottet föreslår att dels med anledning avpropositionen och motion 1992/93:Ub55 yrkande 2 och med avslagpå motionerna 1992/93:Ub36, 1992/93:Ub48, 1992/93:Ub53,1992/93:Ub54, 1992/93:Ub55 yrkandena 1, 3 och 4,1992/93:Ub69, 1992/93:Ub77 yrkande 5, 1992/93:Ub79 yrkandena 1,2 och 16, 1992/93:Ub88, 1992/93:Ub638, 1992/93:Ub674 yrkande1 och 1992/93:Ub687 yrkande 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört om studentpengensprocentuella andel av per capita-ersättningen, om belopp förstudentpeng och om ersättning per helårsprestation, delsmed bifall till propositionen bemyndigar regeringen att beslutaom att anslagsmedel till universitet och högskolor fåromfördelas till andra universitet och högskolor om detta ärbefogat med hänsyn till de prestationer som utförts, delssåvitt avser resurstilldelningssystemet i övrigt läggerproposition 1992/93:169 till handlingarna.Regeringen begär i propositionen bemyndigande att besluta omvissa tekniska justeringar av de per capita-belopp somavser grundläggande högskoleutbildning. Behovet av justeringarsammanhänger med den ändring av nivån på lönekostnadspålägget,den ändrade finansieringen av Statshälsan samt de nyaprinciperna för budgeteringen av anslagen som inte hunnitbeaktas när budgetpropositionen framlades och inte heller iförevarande proposition. Riktlinjerna för dessa förändringarhar redovisats i proposition 1992/93:100 (bil. 1, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). har efter förslagav finansutskottet (bet. 1992/93:FiU20) lagt nämnda avsnitt avbudgetpropositionen till handlingarna. anfördeatt utskottet inte hade något att erinra mot att regeringen görde åsyftade tekniska justeringarna av anslagsbeloppen.Utbildningsutskottet har inte heller något att erinra mot attregeringen gör motsvarande justeringar av de per capita-beloppsom utskottet i det föregående har förordat.Vid utgången av /93 kan reservationer hauppkommit på de olika anslagen till grundläggandehögskoleutbildning. Dessa är indelade på ett annat sätt än denya anslag som föreslås för /94 och framåt.Regeringen hemställer om godkännande av attreservationer på de nuvarande reservationsanslagen förgrundläggande högskoleutbildning får föras till resp.universitets och högskolas konto i Riksgäldskontoret.Utskottet föreslår att godkänner åtgärden.Resurstilldelningen för extra kostnader för studenter medfunktionshinder föreslås i propositionen ordnas genom attUniversitetet i -- vars namn regeringen vill ändratill -- ges ett särskilt ansvar.Universitetet skall enligt förslaget ges i uppgift att samla inunderlag om övriga universitets och högskolors kostnader förstudenter med funktionshinder och i mån av behov nationelltfördela de medel som för detta ändamål anvisas under anslagetStockholms universitet: Grundutbildning. För /94föreslås att tilldelas Stockholmsuniversitet för detta särskilda åtagande, inkl. administrativakostnader för samordningen. Utskottet återkommer till frågan ombeloppets storlek vid behandlingen av anslaget D 4. Stockholmsuniversitet: Grundutbildning.För innevarande budgetår, alltså innan det nyaresurstilldelningssystemet trätt i kraft, finns inga medel påförhand avsatta på central nivå för stöd till funktionshindradestudenter. och högskola har iregleringsbrevet ålagts att avsätta medel för handikappadestudenter. Verket för högskoleservice har vidare fått i uppdragatt samla in uppgifter om universitetens och högskolornasfaktiska kostnader för studenter med funktionshinder.Regeringen har av bemyndigats att besluta omöverföringar mellan anslag för högskolan, under hänvisning tilljust behovet när det gäller handikappade studenter (prop.1991/92:100 bil. 9, UbU13, rskr. Fram t.o.m. budgetåret1991/92 hade regeringen för sin del bemyndigat Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) att besluta om sådana omföringar ochatt föreskriva att högskolorna skulle avsätta medel förändamålet. Högskolor och universitet som hade större kostnaderän den egna föreskrivna avsättningen räckte för att täcka kundebeviljas medelstillskott genom att UHÄ beslutade omöverföringar i enlighet med bemyndigandet. Den avsättning UHÄföreskrivit gällde av de samlade anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning.I motion 1992/93:Ub50 (s) yrkande 1 framhålls attomfördelningen av medel till handikappade studenter förbisågsvid omorganisationen av de centrala verken på högskoleområdet,varför några särskilda medel inte finns avsatta innevarandebudgetår. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma ikompletteringspropositionen med förslag om hur kostnaderna försärskilda insatser för handikappade studenter skall täckas i1992/budget. Samma förslag framförs i motion1992/93:Ub55 (s) yrkande 19.När det gäller regeringens förslag till hur extra kostnaderför studenter med funktionshinder skall täckas inom ramen fördet nya resurstilldelningssystemet anförs i motion1992/93:Ub79 (v) yrkande 15 att de medel som finns för centralfördelning bör disponeras av Verket för högskoleservice istället för av . I motionerna1992/93:Ub50 yrkande 3 och 1992/93:Ub55 yrkande 21 anförs attdet nya systemets sätt att fungera för studenter medfunktionshinder noggrant bör följas upp och vid behov justeras.Enligt den sistnämnda motionen bör detta göras inom denparlamentariska arbetsgrupp som föreslås i yrkande 4 imotionen, till vilket utskottet tagit ställning i detföregående.I motion 1992/93:Ub679 (c), som väcktes och således innan proposition 1992/93:169 ladesfram för , anförs att om man skall klara behovenframöver måste en omfördelning kunna göras mellan de olikahögskolorna och universiteten. Motionären konstaterar att detomfördelningssystem med inbyggd "självrisk" som tillämpadesmedan UHÄ hade ansvaret för samordningen på riksnivå inte kanöverflyttas till Verket för högskoleservice, som har en annanroll. Enligt motionären kan man tänka sig antingen att Nämndenför vårdartjänst får överta UHÄ:s självrisksystem, eller attnämnden får administrera ett särskilt statsbidrag för attkomplettera de lokala medel som finns vid högskolorna ochuniversiteten.Utskottet finner det utomordentligt viktigt att studenter medfunktionshinder kan komma in på och genomföra högskolestudierpå samma villkor som andra studenter. Olika åtgärder, iblandmycket kostnadskrävande, kan behöva vidtas inom läroanstaltenför att detta skall bli verklighet. Det innebär att det behöverfinnas möjlighet för en läroanstalt att få medelstillskott, ommottagandet av en funktionshindrad student medför stora extrakostnader. Regeringens förslag om en medelsram för centralfördelning är ett uttryck för detta. Den centrala medelsramenersätter den omfördelning som regeringen bemyndigats besluta omför innevarande budgetår och som tidigare UHÄ efter regeringensbemyndigande har kunnat föreskriva. Enligt vad utskotteterfarit räknar regeringen med att resp. högskola elleruniversitet med sina egna medel skall finansiera halvakostnaden för de åtgärder som läroanstalten begär medel för urden centrala ramen. Därmed markeras att studenter medfunktionshinder skall betraktas som en normal företeelse ihögskolornas och universitetens arbete och att läroanstalterna,så som det framhålls i propositionen (s. 74), har det fullaansvaret för sina studenter med funktionshinder. Det finnsenligt utskottets mening inte anledning för attmotsätta sig regeringens förslag att fåransvar för samordningen på detta område och för fördelningen avden centrala medelsramen.Utskottet förutsätter att frågan hur systemet fungerar närdet gäller studenter med funktionshinder kommer att bevakas iden fortsatta uppföljningen av det nyaresurstilldelningssystemet.När Verket för högskoleservice har redovisat uppgifterna omhögskolornas och universitetens kostnader för handikappadestudenter innevarande budgetår kommer regeringen enligt vadutskottet erfarit att reglera anslagen till de läroanstaltersom haft högre kostnader än vad de rimligen bör kunnafinansiera själva.Med det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna 1992/93:Ub50 yrkandena 1 och 3, 1992/93:Ub55yrkandena 19 och 21, 1992/93:Ub79 yrkande 15 delvis samt1992/93:Ub679 godkänner vad som anförts i proposition1992/93:169 om att nationellt skallsamordna och fördela resurser som ställts till förfogande förstudenter med funktionshinder.2. Dimensionering och långsiktig inriktning avhögskoleutbildningenRegeringen bereder tillfälle att ta del av vadutbildningsministern i avsnitt 4 i propositionen har anfört omden långsiktiga inriktningen av utbildningen vid universitetoch högskolor.Genom beslut av under innevarande samt de tvånärmast föregående riksmötena har dimensioneringen av dengrundläggande högskoleutbildningen kraftigt ökats. Förslaglades fram i propositionerna 1990/91:87, 1990/91:90 och1990/91:150 (bet. UbU12, rskr. 355), 1991/92:25 (bet. UbU7,rskr. 87), 1991/92:100 (bet. UbU14, rskr. 242), 1991/92:75(bet. UbU20, rskr. 282) och 1992/93:42 (bet. UbU5, rskr. 159)och har enligt den nu föreliggande propositionen medfört attdrygt 20 000 fler studenter än /91 kunnat beredas ennybörjarplats i den högre utbildningen under innevarandebudgetår. Vid fullt genomslag /98 innebär deredan beslutade ökningarna att 45000--50000 flerhelårsstudenter bereds plats inom universitet och högskolor.Genom de redan beslutade ökningarna kommer flertaletkategorier av utbildade från universitet och högskolor enligtpropositionen att öka även på lång sikt, trots de storapensionsavgångar som väntas första årtionden.Detta är emellertid enligt propositionen inte tillräckligt.Antalet examinerade från längre utbildningsprogram har ökatkraftigt i många av våra konkurrentländer, men så har inteskett i . Regeringen anser att internationellajämförelser nu pekar framför allt på nödvändigheten av att ivårt land bygga ut de längre utbildningsprogrammen. Ett problemi sammanhanget är därvid att längre utbildning ekonomiskt settinte lönar sig för den enskilde. Det ekonomiska värdet av attskaffa sig ytterligare utbildning, det som ofta kallasutbildningspremien, har enligt propositionen halverats sedanslutet av och är väsentligt lägre i än iandra jämförbara länder. En satsning på att bygga ut de längreutbildningsprogrammen är nödvändig bl.a. för att skaffa etttillräckligt underlag för den fördubblade examination iforskarutbildningen som regeringen satt upp som mål. Såvälindustrin som vissa andra områden har ett långsiktigt ökatbehov av kvalificerad personal.När det gäller de kortare utbildningsprogrammen bedömerutbildningsministern att de examenstal som kan förväntas meddagens kapacitetsnivåer och utbildningsinriktningar väl kommeratt tillgodose arbetsmarknadens efterfrågan under de närmasteåren. Nuvarande antagningskapacitet i barn- ochungdomspedagogisk utbildning medför stor risk för ett kraftigtöverskott. Även när det gäller vårdutbildade från den kommunalahögskolan kan övertalighet komma att uppstå om dagensexamenstal bibehålls.Regeringens sammanfattande slutsats är att för att förbättraSveriges konkurrenskraft, för att tillgodose forskningens behovav en bred rekryteringsbas, för att säkra tillgången påvälutbildad arbetskraft i svensk industri och för att säkrakvaliteten också inom andra samhällssektorer måste den högreutbildningen byggas ut. Strävan skall vara att skall haen minst lika stor andel av varje ungdomsgrupp i högreutbildning som jämförbara länder. Antalet examinerade frånlängre universitets- och högskoleutbildningar måste öka. Enförstärkning av de tekniska och naturvetenskapliga områdena ärsärskilt viktig.Det nya styrsystem som beslutats för den högre utbildningeninnebär att regeringen och inte längre i detalj skallange hur många studenter som skall utbildas på resp. område vidvarje universitet och högskola. Det blir i stället studenterna,universiteten och högskolorna som genom sina egna val ochprioriteringar avgör detta. Undantag gäller dock för vissayrken, för vilka staten ur ett nationellt perspektiv måstegarantera ett visst antal examinerade, samt vissa mindre, menför nationen väsentliga ämnen, vars fortlevnad bör garanteras.I propositionen anges också övergripande mål för antaletexaminerade från längre utbildningar.Utbildningsministern anser att examinationen från de längreutbildningsprogrammen kan ökas genom en ökad genomströmning. Enökning av denna med i genomsnitt jämfört med1980-talet bedömer han som möjlig fram . Förperioden /94--1995/96 föreslås att universitet ochhögskolor totalt skall prestera drygt 54 500 examina av minst120 poängs längd, dvs. i genomsnitt drygt 18 000 per år.Motsvarande antal /92 var enligt propositionenca 14 000. Målsättningen bör vara att det /99examineras minst 20 000, helst 25 000 från minst treårigautbildningsprogram vid statliga universitet och högskolor.Sistnämnda bedömning behöver dock kompletteras med bedömningarav villkoren för en fortsatt utbyggnad i det längreperspektivet. Utbildningsministern avser att initiera studier isyfte att bedöma vilka kompetensförstärkningar som ärnödvändiga på och att återkomma med redovisning avdessa frågor i början av år 1994.Expansionen av längre utbildningar inom universitet ochhögskolor kräver att antalet elever som slutför gymnasieskolansstudieförberedande program ökar. Framför allt måste antaletpersoner som väljer det naturvetenskapliga programmet, inkl.dess tekniska gren, öka från strax tillomkring av varje årskull i slutet av 1990-talet.Regeringen planerar för ett särskilt program med syfte attunder 1993 sprida information om den nya gymnasieskolansmöjligheter och i övrigt främja intresset för naturvetenskapligoch teknisk utbildning. Vikten av att företagen tar till varade välutbildade ungdomarna understryks också i propositionen.Bland de tekniska utbildningarna bör enligt propositionenframför allt civilingenjörsutbildningen byggas ut. Den kraftigautbyggnad av den tvååriga ingenjörsutbildningen som planeratsför /94 (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 230, bet.UbU19, rskr. 229) bör enligt propositionen inte realiseras. Detresursutrymme, som beräknats för utbyggnaden av den tvåårigaingenjörsutbildningen vid universiteten och de tekniskahögskolorna, bör enligt propositionen i stället tas i anspråkför civilingenjörsutbildning. Ytterligare ett sätt att ökaantalet examinerade civilingenjörer är enligt propositionen atterbjuda personer som genomgått ingenjörsutbildning en förkortadvidareutbildning till civilingenjör. Samverkan mellan detekniska högskolorna och de universitet som harcivilingenjörsutbildning å ena sidan och vissa mindre högskolorå den andra är ett annat sätt att klara av den utbyggnad avcivilingenjörsutbildningen som behövs. Utbildningsministernanser att det är önskvärt och nödvändigt att detta samarbete,som redan förekommer på några håll, utvidgas till att gällafler platser och fler universitet och högskolor än hittills.För att förebygga risken för att det blir brist på sökandetill bl.a. civilingenjörsutbildningen avser regeringen attsenare återkomma till frågan om kompletterande förutbildning,s.k. Så har också skett i proposition 1992/93:150, bil.7, där regeringen föreslagit 1500 platser för detta. Basåretinnebär att personer som genomgått i första handsamhällsvetenskaplig eller ekonomisk utbildning igymnasieskolan får möjlighet att i regi av ettuniversitet eller en högskola bedriva kompletterandenaturvetenskapliga studier för att skaffa sig behörighet tillteknisk högskoleutbildning.Målet för perioden /94--1995/96 bör enligt propositionenvara att inom befintlig kapacitet men med ökad effektivitetexaminera 9 000 fler civilingenjörer än under innevarandebudgetperiod. Universiteten och högskolorna bör vidare underperioden inrikta sin verksamhet så att ett betydligt högre målför antalet examinerade civilingenjörer kan uppnås mot slutetav 1990-talet.Även vid övriga högskolor föreslås utbyggnaden avingenjörsutbildningen bli betydligt mer begränsad än vad somtidigare planerats. En del av utbyggnadskapaciteten kananvändas för att inrätta ett påbyggnadsår på den tvåårigaingenjörsutbildningen.