bet · GG01SoU15 · 1993-03-18 00:00:00 — Den beräknadeutgiftsminskningen /94 är främst en konsekvens avatt de specialdestinerade bidragen till kommunerna ersatts avett generellt statsbidrag under sjunde huvudtiteln.Beträffande budgetförslagens huvudinriktning anförs bl.a.följande.Familjepolitiken syftar till att främja valfrihet ochjämställdhet mellan kvinnor och män. Det familjepolitiska stödetbestår av ekonomiskt familjestöd, barnomsorg och förebyggandeåtgärder som syftar till att ge barn god hälsa och en bra miljö.Samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljer utgörsfrämst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg,bostadsbidrag, föräldraförsäkring, bidragsförskott,barnpensioner samt vårdbidrag för barn med funktionshinder. Detekonomiska familjestödet syftar till att omfördela resurser överlivscykeln och ge barnfamiljerna ekonomisk grundtrygghet underden period de har en stor försörjningsbörda. Det sammanlagdadirekta stödet till barnfamiljerna beräknas till ca 48 miljarderkronor . Från överförs statsbidragettill barnomsorgen till ett nytt statligt utjämningsbidrag tillkommuner.Barnomsorgspolitiken syftar, enligt propositionen, tillatt ge valfrihet åt småbarnsföräldrar genom en utbyggnad avbarnomsorgen till full behovstäckning och genom att olika hinderför fri etablering och fritt nyttjande av olikabarnomsorgsformer tas bort. Om varje familj får lösabarnomsorgen på det sätt den själv önskar skapas större trygghetför barn och föräldrar. När de ekonomiska förutsättningarna såmedger, kommer regeringen att lägga fram ett förslag tillvårdnadsbidrag. Regeringen har också för avsikt att vidta andraåtgärder för barns miljö och uppväxtvillkor. Ett förslag ominrättande av en ombudsman för barn och ungdom och ett förslagom familjerådgivningens framtida organisation och finansieringkommer att läggas fram senare i vår.Från socialförsäkringssystemet utgår förmåner som kanhänföras till två olika huvudändamål -- försäkring vid sjukdomoch handikapp och försäkring vid ålderdom m.m.Förmåner som utgår i samband med sjukdom och handikapp ärsjukpenning, ersättningar i samband med rehabilitering,ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, läkemedelsförmåner,tandvårdsersättning, förtidspensioner, arbetsskadeersättning,handikappersättning och ersättning vid närståendevård. Därtillkommer att förtidspensionärer kan ha rätt till kommunaltbostadstillägg.De socialförsäkringsförmåner som är hänförliga till ålderdomär ålderspensioner i form av folkpension och allmäntilläggspension (ATP), kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, delpension och särskilt pensionstillägg tillföräldrar som vårdat handikappade barn. Till denna kategorihänförs även efterlevandepensioner till vuxna.Under andra hälften av 1980-talet har utgiftsutvecklingen inomsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen ingivit stark oroenligt propositionen. gäller att det allmännapensionssystemet, dvs. folkpensioneringen och ATP-systemet,under framöver kommer att ställas införbetydande problem kostnadsmässigt och i finansieringshänseende.Mot bakgrund av de påfrestningar som den svenskasamhällsekonomin är utsatt för krävs enligtpropositionen att i stort sett alla grupper i samhället göruppoffringar för att förbättra statens finanser. Under hösten1992 har därför i enlighet med den överenskommelse som träffatsmellan regeringen och Socialdemokraterna en rad åtgärdervidtagits med syfte att begränsa socialförsäkringsutgifterna ochförbättra statens finanser.Avgörande vad gäller såväl sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna som den allmänna pensionsförsäkringenär att systemen skall vara robusta och ekonomiskt stabila. Ipropositionen anförs att det är angeläget att åstadkommatydligare samband mellan förmåner och avgifter. Detta kanmotivera såväl inslag av självrisk och egenavgifter som en meratydlig koppling mellan försäkringsutgifter och avgifter än vadsom gällt för socialförsäkringen. I propositionen sägsatt det inte finns något realekonomiskt utrymme för kompensationför deprecieringen (den svenska kronans sjunkande kurs), varkenför löntagare eller för någon annan grupp. Mot denna bakgrundkommer inte ersättningarna i socialförsäkringen att tillåtas ökamed de priseffekter som kan hänföras till deprecieringen.Regeringen återkommer med förslag i denna fråga.För att komma till rätta med problemen vad gällerkostnadsutvecklingen inom arbetsskadeförsäkringen tillsatteregeringen en utredning som bl.a. hade att överväga förslag tilländring av grunderna för vad som skall betraktas somarbetsskada. Med utgångspunkt från utredningens betänkande harregeringen förelagt förslag om ändring av begreppetarbetsskada. Kravet på skadlighet hos en arbetsmiljöfaktorföreslås höjas från sannolikhet till hög grad av sannolikhet.Samtidigt föreslås kravet på orsakssamband mellan skadliginverkan i arbete och den försäkrades skada skärpas. De nyareglerna kommer successivt att leda till stora besparingar iarbetsskadeförsäkringen heter det i propositionen.Fr.o.m. kommer vidare lokala försök attbedrivas med finansiell samordning mellan hälso- och sjukvårdoch socialförsäkring. Syftet är enligt propositionen att skapaincitament inom systemen för socialförsäkring resp. hälso- ochsjukvård för att de gemensamma resurserna utnyttjas på bästasätt så att medborgarna får bättre vård som samhälletstotala kostnader minskar. I de lokala försöken fårsjukvårdshuvudmannen och tillsammans möjlighetatt göra satsningar inom hälso- och sjukvården som bedöms ledatill kortare sjukskrivningsperioder.Under de senaste åren har besparingsåtgärder vidtagits för attmotverka utgiftsökningarna inom tandvårdsförsäkringen. Olikaförsöksverksamheter pågår nu i syfte att pröva olika system förersättning från försäkringen till huvudmännen. I syfte att bl.a.minska det allmännas kostnader och uppnå ett bättreresursutnyttjande har en översyn av tandvårdsförsäkringenpåbörjats. Översynen skall syfta till en reformeradtandvårdstaxa och skapa förutsättningar för en fri anslutningtill försäkringen.I propositionen sägs att det finns skäl att hysa viss oro förutvecklingen av och hållbarheten i det nuvarandepensionssystemet till följd dels av den otillfredsställandeekonomiska tillväxten, dels av den demografiska utvecklingen somförutses . Ytterligare en faktor som enligtpropositionen talar för att pensionssystemet behöver reformerasär det svaga sambandet mellan avgifter och förmåner i dagensATP-system.I propositionen sägs att i en situation då samhällsekonominutsätts för kraftiga påfrestningar måstesocialförsäkringssystemets olika utgifter prövas på nytt. Bl.a.mot denna bakgrund föreslår regeringen sänkt kompensationsgrad idelpensionsförsäkringen till av inkomstbortfallet. Vidareföreslås en höjning av åldersgränsen för rätt till delpension.Det övergripande målet för hälso- och sjukvården i Sverigeär enligt propositionen en god hälsa och en vård på lika villkorför hela befolkningen. Dessa mål omfattar alla, oavsett ålderoch kön, sociala förhållanden, inkomst samt bostadsort. För enutvecklad verksamhetsuppföljning och kvalitetssäkring inomhälso- och sjukvården måste de övergripande målen preciseras idelmål, heter det i propositionen. Delmålen bör avse såväl detmedicinska som sociala innehållet i verksamheten och omfattamedicinska mål, omvårdnadsmål och servicemål. Ävenpersonalpolitiska och organisatoriska mål hör hit. Att formuleradelmålen är enligt propositionen främst en uppgift försjukvårdshuvudmännen och de som är verksamma inom sektorn.Den pågående förnyelsen av hälso- och sjukvården är enligtpropositionen angelägen. Ett viktigt inslag är en ökadkontinuitet mellan patienter och personal inom hälso- ochsjukvården, främst inom den öppna vården och i förhållande tillläkarna. Den planerade husläkarreformen är ett led i regeringenssträvanden. Målet är att alla människor vid utgången av år 1995skall ha tillgång till en husläkare. Andra viktiga inslag iförnyelsen är ökad valfrihet för den enskilde i hans vårdsökandemen också för personalen vad gäller drift- och arbetsformer.Staten bör enligt propositionen bidra till en utveckling av denoffentliga sektorn genom att undanröja etableringshinder ochskapa förutsättningar för konkurrensneutralitet mellan olikavårdproducenter. I propositionen sägs att etableringsfrihetskall införas stegvis för bl.a. läkare och tandläkare.Det fortsatta förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvårdenmåste enligt propositionen ske inom en resursram som är förenligmed en samhällsekonomi i balans. Detta understryks av denfinansiella situation som sjukvårdshuvudmännen nu står inför.Landstingsförbundet beräknar att landstingens skatteintäkter förår 1993 kommer att svara för av finansieringen av hälso-och sjukvården, statsbidragen inkl. ersättningar frånsjukförsäkringen för och övriga inkomster, bl.a.patientavgifter, för resterande 10 %.Statsbidragens betydelse som finansieringskälla för hälso- ochsjukvården har successivt minskat . Nya vägar kanbehöva sökas vad gäller statsmakternas möjligheter att följautvecklingen av hälso- och sjukvården ur ett riksperspektiv ochverka för att de övergripande målen uppnås, heter det.Enligt propositionen är det viktigt att de primärpreventivainsatserna, dvs. arbetet med att förhindra att skada uppkommereller sjukdom bryter ut, intensifieras. , somarbetar tvärsektoriellt, är ett viktigt led i folkhälsoarbetet.Även det blivande epidemiologiska centrumet vid Socialstyrelsenmed huvuduppgift att på nationell nivå följa och analyseraorsaker till ohälsa och förekomst av sjukdomar bör få storbetydelse för det fortsatta folkhälsoarbetet.Folkhälsoinstitutet och har fått ettuppdrag angående stöd och vård till personer med anorexi ochbulimi.En proposition på grundval av betänkandemed förslag om den psykiatriska vården kommer att läggas fram avregeringen.Läkemedelsförsörjningen ses över särskilt medavseende på Apoteksbolagets framtida roll ochverksamhetsinriktning.Två stora parlamentariska utredningar arbetar på hälso- ochsjukvårdens område. Den ena utredningen har i uppdrag att delsanalysera hälso- och sjukvårdens resursbehov fram ,dels överväga hur hälso- och sjukvården bör finansieras ochorganiseras på den övergripande samhällsnivån. Övervägandenaskall grundas på en analys och värdering av i första hand treolika finansierings- och organisationsmodeller -- en utformadlandstingsmodell, en modell där hälso- och sjukvårdens samtligaresurser läggs hos primärvården samt en modell där resursernasamlas hos en eller flera försäkringsgivare. Den andrautredningen har till uppgift bl.a. att överväga hälso- ochsjukvårdens roll i det moderna välfärdssamhället och lämnaförslag till vilka etiska principer som bör ligga till grund förprioriteringar inom hälso- och sjukvården. Båda utredningarnaskall slutredovisa sina arbeten under år 1994.Regeringens utgångspunkt för handikappolitiken äruppfattningen om alla människors lika värde och lika rätt.Reformarbetet inom handikappområdet fortsätter ochintensifieras. En av de allra viktigaste uppgifterna inomvälfärdspolitiken sägs vara att förbättra levnadsförhållandenaför personer med funktionshinder. Det ekonomiska stödet tillfamiljer med funktionshindrade barn har påtagligt förbättrats.Vidare avser regeringen att senare i vår lägga fram förslag omlångtgående förbättringar för framför allt personer medomfattande funktionshinder. En ny lag skall införas som skall gebl.a. personer med utvecklingsstörning och personer med andrastora och varaktiga funktionshinder rätt till vissa angivnastödinsatser såsom t.ex. rådgivning och annat personligt stöd,personlig assistans, avlösarservice och ledsagarservice. Barnoch ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet skall gesrätt till boende i familjehem eller bostad med särskild service.Även vuxna föreslås få en rätt till bostad med särskild service.Regeringens ambition är att förbättra den sociala omsorgengenom valfrihet i välfärdspolitiken och genom särskilda insatserför de sämst ställda. Frågan om hur enskildas rättigheter bördefinieras övervägs i (S1991:07). Kommittén har också i uppdrag att göra en allmänöversyn av socialtjänstlagen. Ett uppdrag har givits tillSocialstyrelsen att bl.a. följa individ- och familjeomsorgensinsatser riktade till utsatta barn och ungdomar med derasfamiljer.I propositionen aviseras att en ny prostitutionsutredningskall tillsättas för att bl.a. kartlägga prostitutionensomfattning och överväga insatser mot prostitution.När det gäller ungdomsvård och missbrukarvård framhålls ipropositionen att staten får ett samlat huvudmannaskap för desärskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen fr.o.m. den 1 juli 1993då inrättas. Enligt propositionenär det viktigt att det råder balans mellan å ena sidan den tungainstitutionsvården och å andra sidan de kommunala insatserna närstaten övertar ansvaret för tvångsvården inom socialtjänsten.Det finns därför behov av att skapa incitament för att utvecklakommunernas insatser för missbrukare och utsatta ungdomar. Ettspecialdestinerat statsbidrag till missbrukarvården ochungdomsvården bör därför behållas.Sammanfattningsvis sägs i propositionen att det är viktigt attden satsning som genomförts innebärande attbetydande statliga medel ställts till förfogande i syfte attutveckla en offensiv narkomanvård i kommunerna fullföljs. Avsärskild betydelse är att förbättra samverkan mellan bl.a.socialtjänst, kriminalvård och psykiatri när det gäller vård ochbehandling av narkotikamissbrukare. När det gällerhivförebyggande insatser bland narkotikamissbrukare finns detenligt propositionen behov av insatser från centralt håll.Regeringen avser att återkomma i frågan.Enligt propositionen är det yttersta målet förnarkotikapolitiken att skapa ett samhälle fritt frånnarkotika. Syftet med den svenska narkotikapolitiken är att påalla nivåer och områden markera ett avståndstagande frånnarkotikan. Här måste efterfrågedämpande åtgärder, åtgärder föratt begränsa tillgången och kontrollinsatser gå hand i handheter det. Det förebyggande arbetet som tidigare bedrevs avregeringens s.k. ATHENA-grupp fullföljs nu avFolkhälsoinstitutet. I syfte att än tydligare markera attnarkotikamissbruk inte accepteras framhålls att regeringennyligen föreslagit en skärpning av straffskalan vid ringanarkotikabrott på så sätt att fängelse förs in i straffskalanför eget bruk av narkotika. Vidare aviseras ett förslag omändring i narkotikakontrollagen i syfte att kontrollerahanteringen av vissa kemiska ämnen som kan användas vid illegalnarkotikatillverkning. Regeringens samordningsorgan förnarkotikafrågor (SAMNARK) har i uppdrag att verka för enförbättrad samordning av samhällets insatser inomnarkotikaområdet. I propositionen betonas att detinternationella samarbetet mot narkotika är utomordentligtbetydelsefullt. deltar mycket aktivt i detinternationella samarbetet mot narkotika inom FN ochEuroparådet. är medlem av FN:snarkotikakommission.Motioner om socialpolitikens inriktningAllmänt om välfärdspolitikenI motion 1992/93:So304 av m.fl. (s) hemställsatt hos regeringen begär en syneförrättning ivälfärden. Motionärerna anser att det finns starka skäl attorganisera en syneförrättning av hur de traditionellavälfärdsmålen förverkligas i människors vardag. Det är viktigtatt medborgarna har förtroende för de demokratiskainstitutionerna. Motionärerna framhåller att de nationella målsom ställt upp är högt ställda och syftar till att gealla människor tillgång till utbildning, sjukvård och omsorg pålika villkor. är dock en berättigad fråga om det finns endramatiskt växande klyfta mellan bra nationella välfärdsmål ochkommunernas och landstingens möjlighet och ambition attgenomföra dem. Motionärerna anser att det finns behov av enanalys av effekterna av de nyliberala experiment som genomförs ivissa kommuner och landsting och nämner som exempel attmarknadslösningar i vård och omsorg vilkas syfte sades varavalfrihet har visat sig få motsatt effekt. Enligt motionärernaskulle en parlamentarisk beredning genomföra en nationellsyneförrättning där olika utvärderande organisationer ochmyndigheter får samla sin sakkunskap och fånga upphändelseutvecklingen och analysera dess för- och nackdelar.Motionärerna pekar på att regeringens ekonomiska politik medskattestopp och ekonomiska åtstramningar mot kommunerna försattdessa i en utomordentligt svår situation. Sakområden sommotiverar särskild uppmärksamhet är bl.a. höjningar av dekommunala avgifterna, missbrukarvården, utsatta ungdomarssituation och primärvårdens mål och förverkligande.I motion 1992/93:So604 av m.fl. (s) hemställsatt hos regeringen begär en översyn av vilket lagstödsom krävs för att garantera rättssäkerhet, sekretess ochtystnadsplikt, likabehandlingsprincipen, uppföljning ochkvalitetskontroll när kommuner lämnar över verksamhet till andrahuvudmän (yrkande 4). I motion 1992/93:So609 av Maj-IngerKlingvall m.fl. (s) framställs ett liknande yrkande (yrkande2).I motion 1992/93:So294 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omdemokratisering av den offentliga sektorn (yrkande 1).Motionärerna anser att regeringen nu skrotar den svenskamodellen för välfärd. Förändringar och försämringar i dengenerella välfärden sker enligt motionärerna okänsligt och pålösa grunder. De anför vidare att det är under mottot valfrihetsom entreprenader ges men motionärerna anser att valfrihetinnebär att den enskilde får välja service själv i stället föratt bli hänvisad till en service som lagts ut på ett privatföretag. Motionärerna anser att regeringen bör byta utprivatisering mot en demokratisering av den offentliga sektorn.Vidare hemställs att begär att regeringen tillsätteren bred parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta enrättighetslagstiftning med kvalitetssäkring ochkvalitetskontroll (yrkande 2). Vad som behövs för attgarantera en verklig valfrihet för människor är enligtmotionärerna en översyn av hela fältet, av vad som är bra ochvad som är dåligt. Hur en rättighetslagstiftning skall kunnainföras som säkrar människors rätt till vård, omvårdnad ochannan samhällsservice. Hur kvalitet i sådan verksamhet skallgaranteras och vilka kvalitetskontroller och kvalitetssäkringarsom det är möjligt att organisera.I motion 1992/93:So315 av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om en ny socialpolitik (yrkande 1). Motionärernaföreslår att dagens socialbidragssystem avskaffas och ersätts aven ekonomisk socialhjälp i form av sociallön eller sociallån. Engenerell grundtrygghetsprincip bör införas som träder in när enmänniska av något skäl inte kan försörja sig. Grundskydd skall,enligt motionärerna, vara ett skyddsnät men får inte ligga på ennivå där det kan upplevas som något attraktivt att sträva eftereller att behålla.Familjer och barnI motion 1992/93:So604 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom en politik för att främja barns levnadsvillkor (yrkande1). Motionärerna framhåller att den generellavälfärdspolitiken har en avgörande betydelse för barnensvälbefinnande och positiva utveckling. avnedskärningarna i kommunerna kommer att drabbabarnomsorg och grundskola men det har knappast förekommit någondebatt om vilka konsekvenser detta får för innehållet i t.ex.barnomsorgsverksamheten. Motionärerna menar att regeringensekonomiska politik riskerar att rycka undan grunden för dengenerella välfärdspolitiken. Urholkningen av kommunernas ekonomislår mot barnen som grupp och bidrar till en ökad skiktningmellan olika grupper av barn. I motion 1992/93:So609 avMaj-Inger m.fl. (s) framförs liknande synpunkter(yrkande 1).I motion 1992/93:So604 (s) begärs också etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omprinciperna för rättvisa, kvalitet och valfrihet i barnomsorgen(yrkande 3). Motionärerna anför att valfriheten inskränkskraftigt genom höjda och differentierade avgifter. Högaenhetstaxor missgynnar kraftigt låginkomsttagare. Även när detgäller att välja omsorgsform minskar valfriheten enligtmotionärerna. På mindre orter privatiseras barnomsorgen.Föräldrar som vill ha barnomsorg på hemorten har ingenmöjlighet att välja. Dagbarnvårdare sägs upp och möjligheten attvälja familjedaghem minskar. Detta drabbar ocksåinfektionskänsliga barn och allergibarn som inte klarar attvistas i stora grupper. Enligt motionärerna är den grundlägganderättigheten en lagstadgad rätt till plats. Då ställs inga barnutanför. Barnomsorgen bör vidare finansieras solidariskt så attalla barn oavsett föräldrarnas inkomst kan efterfråga plats. Denbör också styras demokratiskt så att verksamheten planeras föralla barn så att också barn med behov av särskilt stöd kan geslika rätt till omsorg. I motion 1992/93:So609 (s) framförsliknande synpunkter (yrkande 4).I motion 1992/93:So610 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförtsom de negativa sidorna av ett vårdnadsbidrag (yrkande 2).Motionen i sin helhet berör olika aspekter på barnfamiljerna ochjämställdhetsfrågorna. Motionärerna anser inte attvårdnadsbidrag är ett bra alternativ. Ett vårdnadsbidrag skullemotverka jämlikheten mellan män och kvinnor och konservera desegregerade könsrollerna med ett hushållsansvar och ettförsörjningsansvar. En majoritet av kvinnorna vill ha ett arbeteutanför hemmet och de skall inte behöva vara dubbelarbetande,vilket många tvingas till med det traditionella ansvar somkvinnorna har för barn och hem, heter det. Vårdnadsbidrag leder till lägre livslön, mindresjukpenning och en fattigare ålderdom. Motionärerna anser attvårdnadsbidrag är en fattigdomsfälla som kraftigt skall avvisas.I motion 1992/93:So617 av m.fl. (nyd)begärs ett tillkännagivande till regeringen vad i motionenanförts om en ny familjepolitik (yrkande 1).Samma yrkande finns i motion Fi211 (yrkande 9) av IanWachtmeister m.fl. (nyd). Motionärernas förslag går ut på attsubventionerna till barnomsorg, föräldraförsäkring, barnbidragoch bidragsförskott används till dels ett vårdnadsbidrag sombetalas under barnets första sex levnadsår, dels ett barnbidragsom utbetalas till . Enligt motionärerna sparskattebetalarna med ett sådantsystem. Förslaget utvecklas närmare i motion So617. Motionärernabegär ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om införande av vårdnadsersättning (yrkande 2),avvecklingen av den nuvarande föräldraförsäkringen i sin helhet(yrkande 5) och avveckling av alla statliga bidrag till denkommunala barnomsorgen (yrkande 6). I motionen hemställsockså att till Bidrag till föräldraförsäkringen /94 anvisar 0 (noll) kr (yrkande 10) samt attriksdagen till Statligt utjämningsbidrag till kommuner /94 anvisar 14 mindre änregeringen föreslagit (yrkande 12).Motionärerna föreslår införandet av en vårdnadsersättning föralla barn mellan noll och . Beloppen föreslås variera medbarnets ålder samt innehålla ett tak och familjoavsett antalet barn. Vårdnadsersättningen föreslås bliskattefri och disponeras fritt av föräldrarna. De skall kunnaanvända pengarna som lön till sig själva för sin barnomsorg ochdå bör ersättningen bli pensionsgrundande. Ersättningen skallockså kunna användas till att köpa extern barntillsyn på t.ex.daghem eller genom att anställa en barnflicka. Motionärernaanser att nuvarande system med föräldraförsäkring och bidragtill barnomsorg har urartat. Lagstiftningen hindrar individeratt fatta sina egna beslut inom familjens ram.I motion A811 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omett vårdnadsbidrag (yrkande 23). Motionärerna anser att densom väljer att avstå från förvärvsarbete på hel- eller deltidmedan barnen är små också bör ha rätt att få del avsamhällsstödet till barnomsorg. En särskild "barnomsorgslag" fårinte genomföras utan att den kan kopplas till rätten att få ettvårdnadsbidrag heter det i motionen. Familjepolitiken blir på såsätt komplett.Också i motion 1992/93:So613 av och () hemställs om ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om behovet av ett vårdnadsbidrag.