bet · GH01FiU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Kampen mot inflationen skallenligt de borgerliga vara bestämmande för penningpolitikens inriktning.Utskottet kan nu konstatera att denna politik misslyckats. Trots den mycketförsiktiga räntepolitiken har kronans kurs i det närmaste kollapsat. Kronan harsjunkit med . Ingen annan valuta i har fallit såmycket. Den svenska ekonomin har sålunda fått avstå den extra stimulans som endjärvare penningpolitik hade kunnat ge utan att få någonförstärkning av kronan i utbyte.De nominella räntorna har likväl gått ner betydligt; den femåriga villaräntanär t.ex. nu nere . Eftersom inflationen kommer att vara mycket lågär realräntan likafullt mycket hög.Utskottets slutsats av värderingen av regeringens ekonomiska politik är attdet krävs en radikal omläggning av politiken. försvann 178 000 jobbfrån arbetsmarknaden. räknar regeringen med att ytterligare 235 000arbetstillfällen kommer att försvinna. Därmed har på bara 413 000 jobbförsvunnit. beräknas en halv miljon människor ha förlorat sinaarbeten. Sysselsättningen är nu nere i nivåer som hade för 20 år sedan.Den kraftiga nedgången i privat konsumtion, det fallande byggandet och denkrympande verksamheten i kommuner och landsting innebär att det nu är uppenbartatt risken är stor för att uppgången i exporten och industriinvesteringarnainte på något sätt räcker för att kompensera nedgången i den inhemska ekonomin.Sverige skulle i sådant fall riskera att arbetslösheten biter sig fast påvästeuropeisk nivå eller t.o.m. ökar ytterligare.I motion Fi10 (s) anges de allmänna krav som måste ställas på inriktningen avden ekonomiska politiken.Kortfristigt måste ekonomin stimuleras så att produktion och investeringarkan öka i hela ekonomin. avgör om kan undvika att gåsamma väg som och få en tudelad ekonomi med permanent massarbetslöshetsom följd.Långsiktigt måste de statsfinansiella obalanserna brytas så att intehamnar i en skuldfälla med galopperande statsskuldräntor. Det måste ske genomökad tillväxt och produktion, vilket den kortsiktiga stimulansen skall bidratill. Men det räcker inte. De offentliga utgifterna och inkomsterna måsteanpassas så att statens finanser saneras. I annat fall hotas välfärden ochtryggheten.Fördelningspolitiskt måste åtgärderna utformas så att de står i samklang medkraven på rättvisa och solidaritet. Krisens bördor skall fördelas rättvist.Endast på så sätt är det möjligt att få en bred uppslutning kring deuppoffringar som oundgängligen kommer att krävas för att sanerastatsfinanserna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att denna uppläggning av denekonomiska politiken bör bilda utgångspunkt för den politik som skall föraSverige ut ur krisen.Konkret innebär en sådan inriktning av den ekonomiska politiken följande.Utskottet anser att den privata konsumtionen temporärt bör stimuleras underår 1994 genom olika finanspolitiska åtgärder. Det bör ske på bred front ochsamordnas med en politik för lägre räntor, investeringsstimulanser, nyaarbetsmarknadspolitiska insatser och klara besked om de socialatrygghetssystemens framtid. Tillsammans kan dessa enskildheter verksamt bidratill att stärka den inhemska efterfrågan.Finanspolitikens uppläggningMervärdesskatten sänks tillfälligt . Detstärker hushållens realt disponibla inkomster med ca 23,6 miljarder kronorunder . Sänkningen genomförs fr.o.m. den 1 mars 1994.Utskottet avvisar åtgärder som minskar hushållens disponibla inkomster.Beslutet att ytterligare höja skatten på arbete genom en försämring avgrundavdraget bör inte genomföras . En försämring av grundavdraget är direktåtstramande på hushållens ekonomi i ett läge när efterfrågan tvärtom behöverstimuleras. Den beslutade indragningen med frånbostadssektorn bör rivas upp. Utskottet avvisar regeringens förslag att vissapunktskatter som bensinskatten, den allmänna energiskatten, dieseloljeskattenoch den allmänna koldioxidskatten höjs . Sådanaskattehöjningar är inte motiverade i nuvarande efterfrågeläge. Utskottetbiträder dock regeringens förslag att av hälsoskäl höja tobaks- ochspritskatterna. Förslaget i denna del innebär att hushållens reala disponiblainkomster ökar med ca i förhållande tillregeringens förslag. Det rekordhöga sparandet behöver inte ytterligaresubventioneras. Beslutet om ett skatteavdrag för individuellt pensionssparandeutan försäkringsinslag bör därför inte genomföras och beslut börrivas upp. Dessutom bör inte heller sänkningen av avkastningsskatten påpensionssparande genomföras. Beslutet att sänka kapitalinkomstskatten ochbegränsa ränteavdraget till måste också rivas upp.Inte bara den privata konsumtionen utan även investeringarna måste stimulerasför att få i gång den inhemska ekonomin.Utskottet anser mot denna bakgrund att företagen bör få möjlighetatt göra direktavskrivningar på sina maskininvesteringar. Åtgärden bör intebara omfatta industrin utan även det övriga näringslivet. Eftersom dennautökade avskrivningsmöjlighet påverkar företagens skatteinbetalningar förstunder uppstår inte några effekter på statsbudgeten . Föratt begränsa den statsfinansiella kostnaden föreslår utskottetemellertid att av investeringen får skrivas av omedelbart.Kommunerna måste enligt utskottets uppfattning få ett finansiellt stöd föratt kunna behålla den personal som man annars planerar att säga upp.Penningpolitikens utformningUtskottet vill inledningsvis framhålla att inflationstrycket i den svenskaekonomin är mycket lågt. Trots den kraftiga försvagningen av kronans kurs ochde därmed följande stegringarna av importpriserna har prisnivån legat i detnärmaste helt stilla . Någon inhemsk inflation attbekämpa med en stram penningpolitik finns således inte. Därmed ökarhandlingsfriheten i penningpolitiken. Denna möjlighet bör nu tas till vara.Sverige går mot en period med stora överskott i bytesbalansen. Också dettakommer att ge ett ökat handlingsutrymme för penningpolitiken. Det är viktigtatt detta utrymme utnyttjas till att föra en djärvare penningpolitik.Trots räntenedgången fortsätter alltjämt räntorna att vara så höga att deutgör en hämsko på den ekonomiska aktiviteten. Med hänsyn till omfattningen avden ekonomiska krisen anser utskottet att det är ytterst angeläget atträntenedgången kan fortsätta och att detta kan ske i snabbare takt än hittills.Mycket tyder på att den förda ekonomiska politiken har försvåraträntesänkningarna. Den kraftiga nedgången i den inhemska ekonomin står i stridmed vad marknaden anser behövas för att räntorna skall kunna sänkas. Mångaframträdande utländska Sverigeanalytiker anser att snabbare tillväxt är denviktigaste förutsättningen för lägre räntor. Regeringens politik, som sänktproduktionen, har således i själva verket förhindrat en kraftfull sänkning avräntorna.Det är uppenbart att också det parlamentariska läget och det faktum attregeringen gjort sig beroende av Ny demokrati verkar starkt uppdrivande påräntorna. Detta förhållande undergräver ytterligare det internationellaförtroendet för ekonomiska politik. En bred och hållfastparlamentarisk bas för den ekonomiska politiken är en viktig del av vår politikför lägre räntor.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderDet är utskottets bestämda uppfattning att måstefatta beslut om en handlingsplan för ökad sysselsättning. En sådanhandlingsplan bör omfatta ett ROT-program och ett särskilt stöd tillbyggnadsarbetare som är eller riskerar att bli arbetslösa.Underhållsinvesteringar i vägnätet bör påskyndas. 20 000 ungdomar och 20 000långtidsarbetslösa bör beviljas ett rekryteringsstöd i näringslivet.Ytterligare 10 000 elever bör tas in vid högskolan under nästa år.Uppsägningstiderna i kommunerna bör förlängas. I kommunerna bör 10 000 nyaberedskapsarbeten skapas.Regeringens förslag till försämringar i arbetsrätten måste avvisas. Utskottetser detta som en återvändsgränd som inte skapar några nya jobb, utan bara ökarmotsättningarna i samhället.I detta sammanhang vill utskottet framhålla att regeringens förslag till nyarbetslöshetsförsäkring bör avvisas. I stället bör finansieringen avArbetsmarknadsfonden stärkas genom att egenavgiften i sjukförsäkringen höjsfrån . Dessutom bör skatten för höginkomsttagare höjas överbrytpunkten för att på så sätt förstärka finansieringen avArbetsmarknadsfonden.Näringspolitiska åtgärderNäringspolitiken måste som utskottet ser det åter få spela en aktiv roll föratt bidra till en uthållig och miljövänlig tillväxt. Staten bör aktivtunderstödja en utveckling av näringar som har stor tillväxtpotential. Ettnationellt program för kompetensutveckling bör antas av . En särskildsatsning bör genomföras på de små och medelstora företagen och derasmöjligheter att hävda sig på Europamarknaden. Ett särskilt FoU-program behövsför dessa företag. De svenska naturtillgångarna får inte säljas ut.Budgeteffekter och effekter på den realekonomiska utvecklingen av utskottetsförslag till åtgärderUtskottets uppfattning är att risken är liten för att en budgetförsvagninggenom här föreslagna åtgärder skulle öka inflationsförväntningarna och attförsvagningen skulle leda till högre räntor. De temporäraefterfrågestimulerande åtgärder som utskottet föreslår upphör med automatikutan att nya beslut behöver fattas och leder inte till någon långsiktigbudgetförsvagning. Tvärtom ingår bland förslagen bestående budgetförstärkningarsom ligger kvar efter det att den tillfälliga stimulansen upphört.Storleksordningen av den kortsiktiga försvagningen av de offentliga finansernaframgår av följande tabell.Effekter på konsoliderad statsbudget 1994Budgetförstärkningar 16,1 mdkrBudgetförsvagningar - 46,3 mdkrÖkade skatteinkomster pga ökad sysselsättningoch minskade statsutgifter pga fler sysselsatta 25,7 mdkrSaldo ca - 4,5 mdkrDe realekonomiska effekterna av utskottets förslag till inriktning av denekonomiska politiken bör bli betydande. En jämförelse av utfallet för år 1994mellan regeringens uppläggning av den ekonomiska politiken och den politik somutskottet förordar framgår av följande sammanställning.FörsörjningsbalansMdkr Procentuell volymförändringMed rege- Med ut-ringens skottetspolitik politik1992 1994 1994BNP 1 436,5 1,9 3,9Import 375,9 2,7 6Tillgång 1 812,4 2,1 4,5Privat konsumtion 772,3 0 3,2Offentlig konsumtion 401 -1,3 -0,3Bruttoinvesteringar 243,8 -8,6 -1,5Lagerinvesteringar -5 0,4 0,6Export 400,6 10,4 10,4Inhemsk användning 1 411,8 -1,4 2Nettoexport 3,2 2Bytesbalans (mdkr) 46 32Utskottets förslag till åtgärder kan sammantaget beräknas ökasysselsättningen med omkring 110 000 personer. En sådan förbättring avarbetsmarknadsläget leder också till att arbetskraftsutbudet ökar med ca20 000 personer. Den öppna arbetslösheten minskar därför från8,som bygger på regeringens bedömning av arbetsmarknaden, till medutskottets förslag till omläggning av politiken.Budgetpolitiken och saneringen av statens finanserDen uppkomna situationen med svåra statsfinansiella obalanser är på längresikt ohållbar. En sanering måste ske genom ökad tillväxt och produktion, vilketden kortsiktiga stimulansen skall bidra till. Som utskottet ser det måstedärutöver de offentliga inkomsterna och utgifterna långsiktigt anpassas så attSverige inte fastnar i permanent stora budgetunderskott och ständigt växandestatsskuld.Vad gäller en långsiktig plan för sunda statsfinanser hänvisar utskottet tillden i motion 1992/93:Fi92 (s) redovisade planen. Huvuddragen är följande:Minskad arbetslöshet leder till minskade underskottEnhetliga ersättningsnivåer i socialförsäkringssystemetNy finansiering av sjukförsäkringenNy finansiering av a-kassanBalans mellan skatt på arbete och kapitalEtt samlat program mot ekonomisk brottslighet och bättre skatteindrivningMinskade utgifter för försvaret, jordbruksstödet, administrationen ochflyktingmottagandetNej till ökade statsutgifter, t.ex. vårdnadsbidragdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 som börjar med "I motionFi8 (v) är" och slutar med "i motionen" bort ha följande lydelse:I motion Fi8 (v) är tyngdpunkten i den föreslagna inriktningen av denekonomiska politiken lagd på efterfrågestimulerande åtgärder. Utskottet har idenna mening samma uppfattning som motionärerna. Det gäller även i stort desynpunkter som motionärerna för fram som gäller synen på inflationen ochutformningen av penningpolitiken.Utskottet kan emellertid på flera punkter inte dela motionärernas förslagtill den konkreta utformningen av de åtgärder som måste vidtas för att föraSverige ur krisen. Det gäller t.ex. förslaget att genomföra en differentieradsänkning av mervärdesskatten och utformningen av stödet till kommunerna.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi8 (v).dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "" och på s. 29 slutar med "anställningsstöd (GAS)" bort ha följandelydelse:I motion Fi11 (nyd) föreslås efterfrågestimulanser för att öka både denprivata konsumtionen och investeringarna. Denna inriktning av politiken liggeri linje med den som utskottet förordar. Utskottet konstaterar dock att den ejligger i linje med den inriktning av politiken som motionärerna de factogenomdrivit genom sina konkreta ställningstaganden i riksdagen.Även om motionärernas förslag till den allmänna inriktningen av politiken ärrimlig gäller detta inte de konkreta åtgärdsförslagen i motionen. Som utskottetser det bör inte en differentierad momssänkning genomföras.Ej heller finns det någon anledning att genomföra en höjning avexportgarantierna.Besparingsförslagen i motion Fi11 (nyd) är i stort desamma som framfördes ianslutning till förra vårens kompletteringsproposition. Utskottet kan inteställa sig bakom dessa förslag.De förslag till ändringar i arbetsrätten som motionärerna föreslår avvisasbestämt av utskottet.Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motion Fi11 (nyd) yrkande 1.Med hänvisning till den utformning av den ekonomiska politiken som utskottethär förordat tillstyrker utskottet motion Fi10 (s) yrkandena 1, 2 och 3. Detinnebär att utskottet föreslår att avslår de riktlinjer för denekonomiska politiken som föreslås i propositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1993/94:25 i denna del och motionerna1993/94:Fi8 samt 1993/94:Fi11 yrkande 1 godkänner vad som förordats i motion1993/94:Fi10 yrkandena 1--3 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Denextremt" och slutar med "växande näringsliv" bort ha följande lydelse:Det är två problem som helt borde dominera politikernas övervägandenvid ett fastläggande av riktlinjerna för den ekonomiska politiken, nämligen denmycket stora statsskulden och den närmast ofattbara tillväxten av densamma, ocharbetsmarknadens utveckling mot massarbetslöshet.Utskottet känner oro för att regeringen och även de socialistiskaoppositionspartierna inte vill ta det ansvar som krävs för att utan dröjsmålsätta in kraftfulla åtgärder för att föra ur den svåraste kris som viupplevt sedan 1930-talet.Arbetslösheten stiger och är högre än någonsin i modern tid.Ungdomsarbetslösheten är skrämmande. Den ligger nu mer än dubbelt så högt somden genomsnittliga arbetslösheten. Näringslivet som bokstavligen bär påsina axlar har förlorat 200 000 arbetstillfällen.Följande sammanställning visar hur arbetslösheten fördelar sig mellan olikaåldersgrupper.Ålder Antal Arbetslösa Arbetande18 114 000 (inkl.arb.markn.insatser)19 113 000 (inkl.arb.markn.insatser)20-24 581 000 55 %25-34 1 126 000 78 %35-44 1 204 000 80 %45-54 1 167 000 82 %55-59 420 000 62 %60-64 415 000 21 %Problemen med den växande statsskulden beskrivs väl i propositionen.De offentliga utgifterna har trendmässigt vuxit snabbareän BNP.Den offentliga sektorns totala utgifter beräknas uppgå till , motsvarande av BNP. Detta är den högstautgiftsandelen av samtliga . Mer än en femtedel av utgifternafinansieras med upplåning.Upplåningen medför en växande statsskuld. I propositionen understryks atträntekostnaderna för denna successivt kommer att tränga undan angelägnautgifter för t.ex. vård, omsorg och utbildning om inte de offentliga finansernasaneras. Det stora upplåningsbehovet bidrar även till att driva upp räntenivån,vilket är samhällsekonomiskt skadligt. Som utskottet ser det är de offentligaunderskotten utan jämförelse det värsta hotet mot vår välfärd och innebär enoetisk övervältring av räntebördan på kommande generationer.Utskottet kan inte se att regeringen anvisar några åtgärder som inom rimligtid bidrar till lösning av här beskrivna problem. De skatteförslag som läggsfram i propositionen kan allmänt ge vissa positiva effekter på ekonominsframtida tillväxtförmåga men ger inga synbara effekter på arbetsmarknaden.Detta framgår också av regeringens egna prognoser.De åtgärder som föreslås inom arbetsrättslagstiftningen stöds av utskottet --men är inte tillräckligt långtgående. Förslaget att införa ett tidsbegränsatrekryteringsstöd ser utskottet som en närmast meningslös åtgärd. Stödet kommermed stor sannolikhet att främst gå till företag som även utan detta stöd skulleöka sin personal.Regeringens uppläggningar av penningpolitiken är enligt utskottet obegriplig.De penningpolitiska medlen utnyttjas inte offensivt. I propositionen hävdas attpenningpolitikens främsta uppgift måste vara att se till attinflationsförväntningarna inte åter växer sig starka. Denna uppgift har ålagtspenningpolitiken i ett läge när inflationen är mycket låg och utnyttjandet avvåra resurser är så dåligt att hundratusentals ungdomar som vill göra en insatsi samhällsbyggandet står utanför arbetsmarknaden. Med det lågaefterfrågetrycket är risken för inflation liten.Utskottet finner det svårt att förstå regeringens passivitet i den ekonomiskapolitiken när ekonomiska situation kräver att kraftfulla insatserkrävs. Regeringen tycks sätta all sin tilltro till att en ökad export skalllösa alla våra problem.Utskottet kan mot denna bakgrund inte ställa sig bakom den av regeringenvalda inriktningen av den ekonomiska politiken. Utskottet avstyrker därförpropositionens förslag till riktlinjer.I motion Fi11 (nyd) understryks vikten av att ekonomin snabbt återvändertill ett högt kapacitetsutnyttjande. Det kan ske bl.a. genomefterfrågestimulerande åtgärder. Ett sådant åtgärdspaket måste utformas så attde offentliga finanserna inte ytterligare försämras. måste omedelbarainsatser göras för att åstadkomma en bättre fungerande arbetsmarknad. Sverigekan inte leva med ett regelverk som sätter upp hinder för främst ungdomar attkomma in på arbetsmarknaden.Utskottet biträder det förslag till uppläggning av den ekonomiska politikensom föreslås i motion Fi11 (nyd).Konkret innebär utskottets ställningstagande att följande åtgärder omedelbartmåste genomföras.För att få fart på ekonomin föreslår utskottet en halvering av tjänste- ochbyggmomsen. Det mest förödande med vad som kallades århundradets skattereformvar att man plötsligt beskattade tjänster i stället för 0 %.Tjänster är nästan bara arbete. Tjänstemomsen är alltså ännu en löneskatt. Somväntat ökade den svarta sektorn drastiskt, som privatiseringen av denoffentliga sektorn i praktiken omöjliggjordes. Momsbelagda privata företagskulle konkurrera med landstingens och kommunernas i praktiken momsbefriadeverksamheter. Om tjänstemomsen sänks från och därmed hamnar påsamma etablerade nivå som den s.k. turistmomsen, kommer de dynamiska effekternasannolikt att bli mycket stora.För att häva krisen på byggmarknaden måste även byggmomsen halveras. Dennaåtgärd skall kombineras med en s.k. egnahems-ROT. Vidare kan höjdaexportkreditgarantier till minska arbetslösheten i , inteminst inom byggsektorn. I finns en byggmarknad. har inomdetta område ett kunnande, folk och utrustning.Erfarenheterna från lågkonjunkturen visar att det tarlång tid att få i gång investeringsverksamheten i företagen efter det attlågkonjunkturen vänt. Vid inledningen av visade alla indikatorerentydigt att efterfrågan snabbt skulle öka. Men det dröjde ytterligare några årinnan investeringsverksamheten tog verklig fart. Dessa erfarenheter pekar påatt investeringsstimulanser bör ges . En möjlighet för företagen att göradirektavskrivningar som senarelägger bolagsskatten men tidigareläggerinvesteringarna bör skyndsamt utredas. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen med förslag.Utskottets förslag till åtgärder måste finansieras i sin helhet. För enfullständig beskrivning av hur här föreslagna åtgärder bör finansieras hänvisarutskottet till den redovisning av Ny demokratis partimotion som återfinnstidigare i betänkandet (se s. 9--11). De viktigaste besparingarna avser ennedskärning av organisations-, press- och partistödet, barnbidragen(behovsprövade barnbidrag bör här införas) och u-hjälpen. Utskottet villframhålla att denna nedskärning av de offentliga utgifterna på drygt20 miljarder får en begränsad återhållande effekt på hushållens köpkraft. påverkar den inhemska efterfrågan över huvud taget inte en minskning avu-hjälpen.Utskottet har tidigare i betänkandet framhållit att den kanske viktigasteuppgiften för är att se till att åtgärder vidtas för att minska denhöga och växande ungdomsarbetslösheten.Som utskottet ser det måste politiker, arbetsgivare och fackföreningarhjälpas åt att snabbt införa lärlingssystem. Länder med låg ungdomsarbetslöshethar lärlingssystem, ungdomslöner och en arbetsmarknadspolitik som syftar tillatt ge ungdomar meningsfull sysselsättning. Om ungdomar får direkt utbildning iföretagen, lär de sig bokstavligen för livet. Följande åtgärder måste nugenomföras.Givetvis måste tiden för provanställning förlängas. Annarsger det inte avsedd effekt.Utbildning -- kvalificerad utbildning -- är nödvändig, om skall klarasig i konkurrensen. Dessutom är utbildning motiverande för ungdomarna.Lärlingssystem införs i samverkan med politiker/arbetsmarknadsparter.Provanställningstiden förlängs till 18 månader.Allmän värnplikt, innefattande militärtjänst, bistånds- och katastrofbrigaderutreds.Arbetsrätten och LAS liberaliseras väsentligt och görs om så att små ochmedelstora företag kan växa och frodas. LAS skall över huvud taget inte gällaför företag med färre än 25 anställda. Turordning måste till varaföretagets sak att avgöra.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med"Utskottet vill" och på s. 26 slutar med "och 3" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med"Utskottets syn" och på s. 29 slutar med "anställningsstöd (GAS)" bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning av motionerna Fi10 (s) och Fi8 (v) anföraföljande.I motionerna från de båda socialistiska partierna ställs krav påefterfrågestimulerande åtgärder. Vidare kritiseras uppläggningen avpenningpolitiken. Gapet mellan utlåne- och inlåningsräntor måste minska heterdet i motion. Dessa allmänna kritiska synpunkter på den fördapolitiken kan utskottet dela.Med undantag för förslaget i motion Fi10 (s) om möjligheter för företagenatt göra direktavskrivningar vid investeringar kan utskottet emellertid inte seatt förslagen i dessa båda motioner nämnvärt skulle bidra till att föra Sverigeur krisen. En tillfällig momssänkning eller en sänkningav matmomsen skulle endast få marginella effekter på inhemsk efterfrågan. Enofinansierad momssänkning skulle via ett ökat budgetunderskott kunna leda försvagning av kronan.