bet · GG01UU20 · 1993-05-27 00:00:00 — 1992/93UU20ÄrendetI detta betänkande behandlas ett antal motioner från allmännamotionstiden /93 angående förhållande till denvästeuropeiska integrationsprocessen och EG. Betänkandet äruppdelat i två kapitel. Det första kapitlet behandlarövergripande frågor rörande förhållande till EG. I detandra kapitlet, som är indelat i flera avsnitt, behandlas frågorinom olika ämnesområden som aktualiserats i motionerna. Varjekapitel resp. avsnitt inleds med en sammanfattning av deaktuella motionsyrkandena. Därefter följer utskottetsöverväganden. Till betänkandet har fogats två reservationer, ettsärskilt yttrande samt meningsyttring från Vänsterpartietssuppleant. Som bilaga återges det svenska anförandet vidinledandet av förhandlingarna om medlemskap i i den 1februari 1993. 1992/93:U233 av m.fl. (v) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasthållande vid beslutrörande u-landshandel och bistånd i medlemskapsförhandlingarnamed EG,1992/93:U262 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka förett ökat samarbete med länderna i , Central- ochÖsteuropa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka förökad öppenhet för import från ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka förökad frihandel med tredje världen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i bör verka för att undantas från EG:srestriktioner på tekoimport från och ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka fören samordning av flyktingpolitiken i liberal riktning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör verka för attinternationellt stöd bör riktas till stater som tar emotflyktingar från sina närområden.1992/93:U408 av och (nyd) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna attregeringen på ett aktivare sätt bör integrera den svenskasäkerhets- och försvarspolitiken i den europeiska gemenskapen --EG/EU,1992/93:U501 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bibehålla grunderna för densvenska handikappolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen att aktivt driva frågor avbetydelse för funktionshindrade i förhandlingsarbetet med EG,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att informationen om deteuropeiska integrationsarbetet också görs tillgänglig förfunktionshindrade.1992/93:U502 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det internationella arbetet kringalkoholpolitiska frågor.1992/93:U503 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EG och alkoholpolitiken.1992/93:U504 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den svenska regionalpolitiken vid förhandlingarna om ettsvenskt EG-medlemskap.1992/93:U505 av och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionalt stöd.1992/93:U506 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attden redan under förhandlingsskedet om medlemskap i bör verkaför att Gemenskapen blir bättre att föra en samordnad ochaktiv konjunkturpolitik i syfte att hålla arbetslösheten nere,2. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör ta initiativ till en omfattande och fördjupad diskussioninom det integrerade om arbetslivets roll och om hur deneuropeiska arbetsmarknaden skall utformas för att medborgarna iframtiden skall kunna finna arbete i den utsträckning de önskar.1992/93:U507 av () vari yrkas att hosregeringen begär att UD vid fortsatta EG-förhandlingar får iuppdrag att verka för att vid offentlig upphandling ett pris(miljökonstant) även sätts på transportarbetet.1992/93:U508 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att vid förhandlingar inför ett EG-medlemskap, Sverigesalkoholpolitik bör påpekas som ett fungerande medel urfolkhälsosynpunkt.1992/93:U509 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förhandlingarna om medlemskap i /EU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vetenskaplig medling vid tillsättandet avutredningarna om konsekvenserna av medlemskap eller ej i EG/EU.1992/93:U510 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt närhetsprincipen skall hävdas även för del inom EG.1992/93:U511 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att Öresundsregionenvid ett svenskt medlemskap i betraktas som yttre gräns.1992/93:U513 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att i samband medmedlemskapsförhandlingen med EG aktivt bevakar narkotikafrågan,2. att hos regeringen begär att den verkar för attsamtliga medlemsländer i EFTA och EG tillträder samtliga Förentanationernas narkotikakonventioner.1992/93:U514 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör delta i degemensamma studie- och utbytesprogrammen för ungdomar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall anmäla som utgångspunkt attsubsidiaritetsprincipen bör gälla beträffande avvägningen mellannationell nivå och EG-nivå inom socialpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG deltar i EG:sprogram för handikappade,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EGdriver tanken på aktiv arbetsmarknadspolitik som ett instrumenti kampen mot arbetslösheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EGverkar för jämställdhet mellan män och kvinnor i hela EG,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall anmäla som utgångspunkt attsubsidiaritetsprincipen bör gälla beträffande avvägningen mellannationell nivå och EG-nivå inom familjepolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att som medlem i EGverkar för en effektiv narkotikabekämpning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlen i EG skall verkaför att samtliga medlemsländer lever upp till FN:snarkotikakonvention och därmed kriminaliserar narkotikainnehav,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för att landets höga krav inomdjurhållningen bibehålls,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör bli observatöri ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att som medlem i EGverkar för att EG som organisation ansluter sig tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för att det svenska språket bör varaett av EG:s officiella språk,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för ett bibehålletdistributionsmonopol för Systembolaget,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall verka för ett bibehållet importmonopol förVin och ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i skall anmäla som utgångspunkt att Sverigebibehåller offentlighetsprincipen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EG skallverka för att de principer som gäller för allmänna handlingar iSverige också bör gälla EG:s handlingar.1992/93:U515 av (-) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en konkretisering av påEuropanivå,2. att hos regeringen begär förslag till särskildmiljöstrategi för deltagande i europeisk gemensammiljöpolitik,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svenska initiativ för att påskyndagenomförandet av en koldioxidskatt inom EG och nya förhandlingaroch skärpningar av UNCED:s klimatkonvention,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om framställan till EG om behovet av skärptautsläppsdirektiv,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en analys av EG:s miljöpolitik ur svensktperspektiv,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att aktivt hävdasubstitutionsprincipen,7. att hos regeringen begär en översyn avsubstitutionsprincipens tillämpning i det konkretatillsynsarbetet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka aktivt för att blivärdland för EEA,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida utformningen avtrafiksystemen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte bör sänka sinamiljöambitioner på de områden där gett undantag,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationell arbetsgrupp förmiljöutveckling i östra /93:U517 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsäkrande av den nordiska arbetsmarknads- och arbetsrättsmodellensåväl inom ram som i förekommande fall vidEG-medlemskap för enskilda nordiska länder.1992/93:U519 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna för utförsel av kulturföremål ochbevarandet av vår nationella kulturella identitet.1992/93:U520 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvensutredningar och om likvärdigaförutsättningar och möjligheter för ja- och nej-sidan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att, i händelse av medlemskap i ,uttryckligen få bekräftade de undantag som tillerkännsbeträffande alliansfriheten, neutralitet i krig,offentlighetsprincipen, den kommunala självstyrelsen, regional-och miljöinsatser och valutaunionen.1992/93:U521 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka fören kraftfull politik beträffande gränsöverskridandemiljöproblem,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka förökad användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka förökade resurser till miljöbistånd, kärnkraftssäkerhet ochersättning för nedlagda kärnkraftverk i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som medlem i EG bör verka fören aktiv regionalpolitik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i förhandlingarna ommedlemskap i bör verka för att stöd till jordbruk i Norrlandprioriteras,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att ingår i deneuropeiska monetära unionen (EMU).1992/93:U522 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utförsel av kulturföremål.1992/93:U523 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att ansökan ommedlemskap i återkallas och att påbörjade förhandlingar omdetta medlemskap avbryts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkomröstning om svenskt medlemskap iEG/EU,3. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om jämnkönsfördelning av representation i EG:s/,4. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om EG-rättsligtbindande undantag och regler i ett avtal om medlemskap i /EU.1992/93:L705 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i samband med EG-överläggningar sammakrav bör ställas på importerade livsmedel som på desvenskproducerade livsmedlen.1992/93:L716 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på svenska miljömärkningsföreskrifteri EG-förhandlingarna.1992/93:So235 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om asylsökande homosexuella.1992/93:So257 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett särskilt EG-kontor i handikapprörelsen.1992/93:So268 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkoren på alkoholområdet vid ettsvenskt medlemskap i /93:So290 av m.fl. (v) vari yrkas8. att hos regeringen begär ett nytt anslag på enligt vad i motionen anförts om behovet av ettEG-kontor för handikapprörelsen.1992/93:So318 av m.fl. (s) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör tillse attfolkhälsofrågorna kommer med i EG-förhandlingarna.1992/93:Sf633 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav vid förhandlingar om ettsvenskt EG/EU-medlemskap.1992/93:Jo253 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Europaintegrationens effekter pålandsbygdsutvecklingen.1992/93:Jo254 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbruket i norra ochEG-förhandlingarna.1992/93:Jo255 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de svenska kraven imedlemskapsförhandlingarna.1992/93:Jo256 av och () variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bevakning av frågor som rörlivsmedelskvalitet och miljöhänsyn i förhandlingarna med EG.1992/93:Jo410 av och ()vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av vederbörlig hänsyn till densvenska fiskerinäringen i EG-förhandlingarna.1992/93:A443 av () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett bibehållande av transportstödetbör finnas med i de kommande EG-förhandlingarna.1 Övergripande frågor beträffande förhållande till EGSammanfattning av motionernaI motion U523 (v) anförs att behöver goda förbindelsermed EG och andra länder i . Enligt motionärerna kan dettagaranteras och säkras genom frihandel och politiskt samarbete,t.ex. Planerna på en europeisk union, enligtEG-staternas , syftar inte till alleuropeisktsamarbete, sägs det i motionen. bekräftartvärtom EG:s grundläggande ideologi: marknadsliberalism ochstordrift inåt, tullar och gränsbevakning utåt.Genom ett svenskt medlemskap i /EU (Europeiska unionen),anförs det vidare i motion U523 (v), skulle upphöraatt vara ensam lagstiftare i . All offentlig makt skulleinte längre, som sägs i grundlagen, utgå från folket. ÖverSveriges grundlagar kommer att stå de traktater, förordningar,direktiv och domar som utfärdas av EG:s olika organ. Därmedkommer nationella självbestämmande och denparlamentariska demokratin att urholkas. Detta sägs vara detviktigaste skälet till att motionärerna säger nej till ettmedlemskap i /EU och yrkar på att förhandlingarna skallavbrytas och ansökan om medlemskap dras tillbaka (yrkande 1).I motionens (U523 (v)) yrkande 2 förespråkas attfolkomröstningen hålls separat från riksdagsvalet 1994.Riksdagen föreslås före folkomröstningen uttala sigför att omröstningsresultatet följs och att det endast skallföreligga två alternativ: ja eller nej till medlemskap.I motion U523 (v) presenteras vidare ett stort antal krav somföreslås bli EG-rättsligt bindande undantag och regler i ettavtal om medlemskap med EG/EU i händelse de tidigare framfördakraven, på ett avbrytande av förhandlingarna och ettåterkallande av medlemsansökan, inte skulle stödjas (yrkande 4).Dessa särskilda krav -- sammanlagt 39 stycken -- berör fleraolika områden: 1) demokratin och det nationellasjälvbestämmandet, 2) utrikes- och säkerhetspolitik, 3)ekonomisk politik, 4) de arbetandes rättigheter, 5) miljön, 6)regionalpolitik och jordbrukspolitik samt 7) konsumentpolitik. Imotionens yrkande 3 begärs -- vid avslag på yrkande 1 -- attSveriges representation skall ha jämn könsfördelning i den månSverige kommer att ingå i organ som är gemensamma för EG/EU ochSverige.I motion U520 (s) framhålls värdet av de konsekvensutredningarsom regeringen ämnar utföra i anledning av Sverigesmedlemsansökan till EG. För att dessa skall bli sakliga ochobjektiva krävs enligt motionären att både ja- och nej-sidan gesmöjlighet att påverka direktiven. Urvalet av utredare måsteockså ske på sätt som är godtagbart för båda sidor. Det ärvidare enligt motionären angeläget att utredning görs om hurSverige skall kunna ha god beredskap för ett eventuellticke-medlemskap i (yrkande 1).I motionens yrkande 2 begärs att , i händelse avmedlemskap i , uttryckligen skall få bekräftade de undantagsom kan komma att tillerkännas i fråga om alliansfrihet,neutralitet i krig, offentlighetsprincipen, den kommunalasjälvstyrelsen, regional- och miljöinsatser samt valutaunionen.I motion U509 (c) yrkande 1 anförs att ej börförhandla om medlemskap i unionen och ej heller ändragrundlagen så att det blir möjligt för att lämna ifrånsig beslutanderätten till EG/EU. Enligt motionären bör ,som alternativ till anslutning till EG/EU, fortsätta samarbetetmed EG och resten av världen som ett fritt, öppet land. Närasamarbetsformer bör sökas, men utan att ger upp sin rättatt självständigt besluta i alla egna angelägenheter.I samma motions yrkande 2 framförs förslaget att vetenskapligmedling bör kunna tillämpas vid tillsättandet avkonsekvensutredningarna angående medlemskap eller ej i EG/EU. Imotionen framhålls att värderingar spelar en stor roll när detär fråga om bedömningar om framtiden, även om de aktuellautredarna har integritet och strävar efter att vara objektiva.I motion U514 (fp) anges riktlinjer för medverkan iarbetet inom EG. Enligt motionen är strävan efter fred dengrundläggande drivkraften för skapandet av EG och för Europasfortsatta integration. I motionen tas klart och otvetydigtställning för svenskt medlemskap i . Detta ställningstagandeinnebär inte, anges det i motionen, att vi i alla avseenden vethur det nya kommer att gestalta sig. Detta är dock i sigett starkt skäl för medlemskap; att söka säkerställa ett störresvenskt inflytande över de vägar som folk väljer när desamarbetar mot "ett allt fastare förbund". EG är inte så bra somman kunde önska från liberala utgångspunkter, anförs det imotionen. Det finns mycket inom EG som kan påverkas ochförändras till det bättre.Motionärerna framhåller att Gemenskapens politik skall ta sinutgångspunkt i medlemsländernas kapacitet och effektivitet attfatta beslut i enlighet med den s.k. närhets- ellersubsidiaritetsprincipen. För liberalerna är detnaturligt att värna och vidareutveckla de sociala rättigheteroch minimiregler som EG beslutat om. skulle vid ettmedlemskap ha viktiga erfarenheter att tillföra, inte minst imånga sociala frågor, anser motionärerna. Flera av motionensyrkanden rörande sådana aspekter på ett svenskt EG-medlemskapbehandlas i senare avsnitt i betänkandet. I samma motionsyrkande 12 begärs att i förhandlingarna om medlemskap iEG skall verka för att det svenska språket bör vara ett av EG:sofficiella språk. I yrkande 15 anförs att iförhandlingarna om medlemskap i skall anmäla som utgångspunktatt bibehåller offentlighetsprincipen. I motionensyrkande 16 anförs att som medlem i EG skall verka föratt de principer som gäller för allmänna handlingar i Sverigeockså bör gälla EG:s handlingar.I motion U408 (nyd) sägs att med all sannolikhetkommer att bli medlem i EG/EU. Därför finns enligt motionärernaanledning för att redan nu inrikta sigsäkerhetspolitiskt efter denna strävan. I yrkande 5 anförs attregeringen på ett aktivare sätt bör integrera den svenskasäkerhets- och försvarspolitiken i den Europeiska gemenskapen,EG/EU.I motion U510 (m) begärs att regeringen i EG skall verka föratt närhetsprincipen, dvs. beslutsfattande på lägsta möjligaeffektiva nivå, skall tillämpas fullt ut och på alla tänkbaraområden inom organisationen. Motionären anför attbeslutsfattandet inom EG, till dess att närhetsprincipen fåttfullt genomslag, ändå kommer att innehålla fall där beslutfattas på områden som antingen bör hanteras av de enskildastaterna eller av de enskilda medborgarna. I motionenexemplifieras detta med EG:s förslag angående motorcykeltrafik,vilket enligt motionären motverkar sitt vällovliga syfte attminska antalet svåra motorcykelolyckor. beslutade att bordeeftersträva att bli medlem i den Europeiska gemenskapen.Beslutet att söka medlemskap i /EU har en mycket bredförankring i . Ansökan inlämnades till EG den 1 juli1991.Medlemskapsförhandlingarna med EG inleddes i den 1februari 1993. Förhandlingarna beräknas pågå hela 1993. En storriksdagsmajoritet står bakom den svenskaförhandlingsuppläggningen, så som den presenterades avEuropaminister i samband med inledandet avförhandlingarna. Anförandet, som redovisar de svenskautgångspunkterna inför förhandlingarna på en rad centralaområden, återges som bilaga till detta betänkande.Utrikesutskottet har i tidigare betänkanden (främst 1990/91:UU8,1990/91:UU21 samt 1991/92:UU24) utförligare redovisat bakgrundentill strävan att delta i det europeiskaintegrationsarbetet och den utveckling som lett fram tillbeslutet att ansöka om medlemskap i den Europeiska gemenskapen.Riksdagen har tillsatt en särskild delegation, Svenskadelegationen till Gemensamma parlamentarikerkommitténEG--(EG-delegationen), som i egenskap av organ förriksdagens kontakter med nära följer deneuropeiska integrationsprocessen. Delegationen, som består avsammanlagt 18 ledamöter, svarar också för samrådet mellanriksdagen och regeringen under förhandlingarna om svensktmedlemskap i motioner som behandlas i detta betänkande väcktes samtligaunder allmänna motionstiden , dvs. före inledandetav förhandlingarna om medlemskap i . Utskottet har därför valtatt behandla flertalet motioner med hänvisning tilluppläggningen av förhandlingarna och det pågåendeförhandlingsarbetet. Under förhandlingarnas gång äger ettfortlöpande samråd rum mellan regering och riksdag inom ramenför EG-delegationens mandat, varvid många av de konkretayrkandena i motionerna kommer att behandlas närmare.Flera motioner tar upp förhållande till EG ur ettmycket brett perspektiv. Många yrkanden som behandlas i dettaoch i senare avsnitt i betänkandet -- t.ex. de i motion U514(fp) -- ligger väl i linje med den syn som regering och riksdagvid upprepade tillfällen har deklarerat. I EES-propositionen(1991/92:170) som behandlades i betänkande1992/93:EU1, anfördes bl.a. följande:Sveriges strävan att bli medlem i EG bottnar i en insikt omatt integrationen har utvecklats till ett alltmer framgångsriktoch fördjupat samarbete för att säkra demokrati, frihet ochekonomiska framsteg i vår del av världen. De omvälvandehändelserna i har också skapat helt andraförutsättningar än tidigare att förverkliga ett brettalleuropeiskt samarbete. Det råder heller ingen tvekan om att EGkommer att spela en central roll i denna utveckling.I utskottets betänkande 1991/92:UU19 om säkerhet ochnedrustning redogörs för de senaste årens omvälvningar i Europaoch de förändringar som därmed inträtt i den svenska ocheuropeiska säkerhetspolitiska miljön.