bet · GG01UbU15 · 1993-05-18 00:00:00 — Motionärernabeskriver ett påbörjat nätverk knutet till Högskolan iÖstersund, i vilket deltar forskare vid nämnda högskola samtStockholms universitet och och dessutomförsäkringskassorna i och län.Utskottet erinrar ånyo om fakultetsnämnders ochforskningsråds möjligheter att efter prövning av ansökningar gestöd till forskning bl.a. inom det i motionen berörda området.Även här kan den föreslagna förstärkningen av anslaget tillforskningsstödjande åtgärder -- inom vars ram bl.a. nätverkmellan högskolor och universitet skall kunna stödjas -- bli avbetydelse. Yrkandet om ett tillkännagivande av riksdagenavstyrks.Mot bakgrund av finanskrisen begärs i motion 1992/93:Ub150(nyd) yrkandena 1 och 2 särskilda medel för att forskninginom kreditgivning skall kunna startas omgående.Motionärerna namnger fem forskare vid fyra läroanstalter somsärskilt lämpade och kompetenta inom området, och föreslår attunder vart och ett av budgetåren i budgetperioden 6 miljonerkronor fördelas mellan dessa läroanstalter för att man därsnarast skall komma i gång med forskning och undervisning.Därigenom skulle samhället enligt motionärerna erhålla enkompetens som kan förmedlas vidare till dagens studenter ochmed internutbildning till banktjänstemän som arbetar medkreditgivning.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av attSverige har en fungerande kreditmarknad. Empirisk forskning ochvetenskaplig teoriutveckling är enligt utskottets meninggenerellt sett av mycket stor betydelse för möjligheterna attutveckla och förbättra olika delar av samhällslivet. Riksdagenbör dock enligt utskottets mening inte avgöra vilka forskareeller vilka forskningsprojekt som skall få medel. Inte hellerbör fatta beslut om vare sig innehållet i olikautbildningar eller vilket kursutbud som bör finnas viduniversitet och högskolor. Detta ankommer på resp.forskningsråd och läroanstalter. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att avslår motion 1992/93:Ub150 yrkandena 1och 2.Motionerna 1992/93:Ub129 (c) och 1992/93:Ub138 (m) tar uppbehovet av hushållsvetenskaplig forskning. Motionärernaanser att de tre hushållsvetenskapliga institutionerna i landet(vid universiteten i , och ) bör fåresurser för forskarutbildning och forskningsförberedandegrundutbildning. I den förstnämnda motionen påpekas attsamhället har underlåtit att göra kvinnodomineradeutbildningar, till vilka den hushållsvetenskapliga utbildningenhör, forskningsförberedande (yrkande 1). Vidare anförs imotionen (yrkande 2) att ett hushålls- ochkonsumentvetenskapligt forskningsråd bör inrättas.Där utbildningar har en alltför svag vetenskaplig grundär det, som utskottet påpekade i betänkandet 1992/93:UbU3 (s.18), angeläget att denna stärks t.ex. genom att forskning påområdet utvecklas. För det hushållsvetenskapliga områdetbedrivs relevant forskning bl.a. vid tekniska högskolainom ramen för ämnet konsumentteknik och vid iLinköping inom ramen för temat Teknik och social förändring,där även genusperspektivet uppmärksammas. Utskottet erinrar omatt det ankommer på resp. läroanstalt att fördela de resursersom statsmakterna tilldelat för forskning och forskarutbildningmellan olika ämnen och institutioner.För närvarande pågår en konsumentpolitisk översyn(, dir. 1992:63), som skallslutföras . Utskottet anser inte att nubör göra något uttalande om ett hushålls- ochkonsumentvetenskapligt råd.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1992/93:Ub129 och 1992/93:Ub138.I motion 1992/93:Ub630 (s) föreslås att klart,tydligt och med stort eftertryck skall uttala att forskningom vandalisering måste ges resurser.Utskottet anser inte att bör göra något sådantuttalande, varför motionen avstyrks.Regeringens förslag innebär att till desamhällsvetenskapliga fakulteterna anvisas sammanlagt510559000 kr för /94. För de därpå följandetvå budgetåren föreslås oförändrade resurser.Som utskottet i det föregående (avsnitt 2) redovisat,föreslås i motion 1992/93:128 (s) en kraftig förstärkning avresurserna till forskarutbildningen. För desamhällsvetenskapliga fakulteterna föreslås i motionen enförstärkning av de öronmärkta medlen för detta ändamål med 12miljoner kronor utöver regeringens förslag (yrkande 41). För detvå senare budgetåren i perioden föreslås oförändrade resurser(yrkande 42).I motionerna 1992/93:Ub128 och 1992/93:Kr7 föreslås ökademedel till för det nationellaprogrammet för folkbildningsforskning. Motionärerna föreslåratt utöver regeringens förslag skallanvisas för att programmet skall kunna byggas ut till denomfattning som föreslogs från början (yrkande 15 resp. 4).Vidare föreslås att utöver regeringens förslagskall anvisas för forskning om amatörverksamhet och attprogrammet utvidgas till att gälla även amatörkulturellverksamhet (yrkande 14 resp. 2).Utskottet, som i det föregående har avstyrkt den totalamedelsökning för forskarutbildningen som föreslås i motion1992/93:Ub128, anser inte att medelsanvisningen till desamhällsvetenskapliga fakulteterna bör ökas utöver regeringensförslag. Utskottet föreslår att med avslag påmotionerna 1992/93:Ub128 yrkandena 14, 15, 41 delvis och 42delvis samt 1992/93:Kr7 yrkandena 2 och 4, samtliga delvis,godkänner vad regeringen under avsnittet Slutsatser förordat ommedelsanvisning till de samhällsvetenskapliga fakulteterna.Utskottet föreslår vidare att godkänner vadregeringen under avsnittet Slutsatser i övrigt förordat omde samhällsvetenskapliga fakulteterna.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetRegeringen anser att den kriminalvetenskapliga forskningenbör utvecklas och förstärkas, vilket bl.a. föreslås ske genomatt medel (/95 /96 ) överförs från BRÅ tillHSFR. Intill dess ansvaret för SCASSS fr.o.m. budgetåret1995/96 överförs till bör HSFRfortsätta att tillsammans med FRN finansiera kollegiet. HSFRbör vidare enligt regeringen liksom tidigare fördela desärskilda medlen till en gästprofessur i konstnärligtutvecklingsarbete.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringenunder avsnittet Slutsatser förordat omHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.Regeringen föreslår ett anslagsbelopp underHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskningpå för /94. I beloppet ingår 6miljoner kronor för dyrbar vetenskaplig utrustning.I motion 1992/93:Ub128 (s) föreslås att budgetåret1993/94 skall tillföras utöver regeringensförslag (yrkande 48). Vidare föreslår motionärerna att medelför dyrbar vetenskaplig utrustning inte skall anvisas underdetta anslag (yrkande 46).I motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 30 föreslås att /94 skall tillföras utöverregeringens förslag. Rådet har fått ansvarför flera större forskningsområden utan att medlen räknats uppi samma takt som ansvarsområdet utvidgats och motionärernabefarar att den tvärvetenskapliga forskningen därigenomriskerar att bli lidande.Utskottet anser inte att det finns ekonomiskt utrymme för dei motionerna föreslagna förstärkningarna av anslaget. Utskottethar i det föregående (avsnitt 6) avstyrkt de riktlinjer förfördelning av medel för dyrbar vetenskaplig utrustning somföreslagits i motion 1992/93:Ub128. bör därför medbifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1992/93:Ub121 yrkande 30 och 1992/93:Ub128 yrkandena 46 och 48(båda delvis) till : Forskning för /94 anvisa ettreservationsanslag på . I konsekvens med sittställningstagande i det föregående angående forskning omCentral- och avstyrker utskottet även motion1992/93:Ub105 (s) i denna del.Regeringens riktlinjer för resurserna för budgetåren1994/95 och 1995/96 innebär följande. För de två senare åreni budgetperioden föreslås som nämnts en medelsförstärkningför kriminalvetenskaplig forskning samt en medelsöverföringtill för SCASSS. I övrigt föreslårregeringen oförändrade resurser.I motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 49 föreslås för de tvåsenare åren i perioden också oförändrade resurser i förhållandetill vad motionärerna föreslagit för /94.Utskottet föreslår att med avslag på motion1992/93:Ub128 yrkande 49 (delvis) godkänner de riktlinjer förresurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 tillHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskningsom angivits i propositionen.Till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:Förvaltning föreslås i propositionen ett ramanslag /94 på 6963000 kr.Utskottet tillstyrker att anvisar ett ramanslag pånämnda belopp.Regeringens förslag till riktlinjer för resurserna förbudgetåren 1994/95 och 1995/96 under nämnda anslag innebäroförändrade resurser.Utskottet föreslår att godkänner de riktlinjer somangivits i propositionen.Forskning inom skolväsendetPå skolans område svarar för att behoven avforskning och utveckling för att uppnå angelägna samhällsmålinom denna sektor blir tillgodosedda.Skolforskningen bör enligt regeringen vara något mer än ettstöd för i dess övriga uppgifter. Det är viktigt attse till att också en genuint fri forskning kommer till stånd.Mot bakgrund av förslag att drygt hälften avanslaget skall användas för en forskning organiserad i femlångsiktiga basprogram framhåller regeringen vikten av attforskningsinsatserna på skolområdet har en pluralistisk prägel.Forskning har enligt regeringen en viktig roll som bidrag tillatt bygga upp kompetens och ett alltmer professionelltförhållningssätt i skolväsendet. understrykerregeringen att skolforskningen också måste sättas in i ettskolpolitiskt perspektiv.Regeringen framhåller att varje lärare själv måste utformasin undervisning efter sina egna och undervisningsgruppensförutsättningar. Det skolforskningen kan hjälpa till med är atthjälpa läraren med de professionella instrument för förståelseoch analys som är en förutsättning för en professionelllärarroll. Även på det samhälleliga planet är det forskningensuppgift -- vid sidan av den deskriptiva -- att analysera ochutveckla analysmetoder. Den decentralisering som präglar detsvenska skolsystemet medför behov av forskning som kan stödjalärares och lärarutbildares yrkesfunktioner. Det är då enligtregeringen viktigt att forskningen ger kunskaper om skolan somöppnar nya perspektiv och erbjuder nya synvinklar. Regeringendelar uppfattning att forskningen ihögre grad kommer att inriktas på intresseområden och gå påtvären över administrativa indelningar som huvudmannaskap ellerskolform. lyfter bl.a. fram forskningsinsatser somsyftar till utveckling av begrepp och begreppsystem, vilkaskulle vara användbara för förståelsen av och perspektivet påskolans verksamhet och förutsättningar. Regeringen betonarbetydelsen av sådana insatser framför allt i ett alltmerdecentraliserat och mångfaldigt skolsystem.I propositionen framhålls också betydelsen av att jämförelseri en mängd olika avseenden kan göras både över tiden och mellanolika skolor/huvudmän och därvid även internationellt. Deinternationella jämförelserna och samverkan med utländskaforskare bör ges större tyngd i den framtidaforskningsinriktningen.Intressanta forskningsområden är enligt regeringen de storaförändringar som genomförts på skolområdet de senaste åren.Många av de frågor som från skolpolitisk synpunkt gör siggällande är sådana att de i mer eller mindre hög grad fallerinom ramen för uppföljning och utvärdering, men dekan också i en mera fördjupad form bli föremål för forskning.Regeringen ser det som möjligt att forskningen kan bidra tillmetodutvecklingen inom uppföljningen och utvärderingen, varviddet är en fördel att ansvarar för bådesektorsforskningen och uppföljningen och utvärderingen påskolområdet.Forskning om dyslexi bör enligt motion 1992/93:Ub471 (m)av göras till ett prioriterat område vid fördelningav medel till skolforskning. Enligt motionären har det inomforskningen om dyslexi hänt mycket under de senaste fem åren.Stora framsteg har gjorts internationellt, och omfattanderesultat har nåtts av vissa svenska forskare.Frågor om dyslexi i skolan behandlades i utskottetsbetänkande /93:UbU21 s. 7 f. Utskottet hänvisar till vadsom där anfördes om att ett antal projekt rörande dyslexi/läs-och skrivsvårigheter pågår i landet och att det i många projektmed försöksverksamhet i skolan pågår ett nära samarbete mellanmedicinsk och pedagogisk forskning. Detta framkom vid ettseminarium om dyslexi som arrangerade den27 . Utskottet meddelade i nämnda betänkande ocksåsitt beslut att anordna en offentligutfrågning om dyslexi i skolan. Till utfrågningen kommer bl.a.att inbjudas företrädare för olika forskningsområden.Mot bakgrund av den uppmärksamhet som dyslexiproblemetsålunda är föremål för anser utskottet inte att riksdagenbehöver göra något tillkännagivande av den innebörd somföreslås i motionen. Den bör således avslås av riksdagen.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot vad regeringenförordat beträffande den sektorsforskning som Skolverketinitierar och föreslår därför att godkänner detta.Regeringen föreslår ett anslagsbelopp till Forskninginom skolväsendet på 26117000 kr.I motion 1992/93:Ub128 (s) yrkande 27 föreslås att anslagetutökas med för forskning om kultur i skolan. Sammaförslag framförs i motion 1992/93:Kr7 (s) yrkande 3. Enligtmotionärerna bör forskning om kultur i skolan och om skolanskulturmål ha hög prioritet inom skolforskningen.Utskottet anser inte att anslagsbeloppet bör utökas utövervad regeringen föreslagit. bör således med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionerna1992/93:Ub128 yrkande 27 och 1992/93:Kr7 yrkande 3 tillForskning inom skolväsendet för /94 anvisa ettreservationsanslag på 26117000 kr.9. Medicinska forskningsområdetMedicinska fakulteternaRegeringens slutsatser av den fördjupade prövning som gjortsav de medicinska fakulteternas verksamhet innebärsammanfattningsvis följande.Stora delar av svensk medicinsk forskning ligger i deninternationella frontlinjen. Den medicinska forskningen harstora utvecklingsmöjligheter. En strävan mot allt högrekvalitet bör vara basen för de omprioriteringar och denkontinuerliga uppföljning av verksamheten som ärnödvändiga. Detta bör enligt regeringens mening ske inom demedicinska fakulteternas befintliga resursramar. Regeringenunderstryker det angelägna i att effekterna av den pågåendeomstruktureringen av hälso- och sjukvården på den kliniskaforskningen följs upp.Regeringen föreslår att sammanlagt tillförsUniversitetet i för att bygga upp ett centrum förmolekylär patogenes. Av beloppet beräknas förmedicinska bli omstrukturerat.Centrumet bör få ett nationellt samordningsansvar förforskningen inom idrottsområdet samt initiera och stödjaforskning inom idrottens område. Huvudmannaskapet för Centrumför idrottsforskning övertas av , i närasamarbete med i . För Centrumsverksamhet föreslås en förstärkning med 2,5 miljoner /94 och en ytterligare ökning med lika stortbelopp påföljande budgetår.Regeringens förslag innebär att sammanlagt 920206000 kranvisas /94 till de medicinskafakulteterna. För de två senare åren i budgetperiodenföreslås ingen förändring utöver den nämnda ökningen till motion 1992/93:Ub121 (v) yrkande 37 i förhållande tillregeringens förslag höjas med för attmotsvara vad som enligt motionärerna staten har åtagit sig idiskussionerna som föregått Centrum.Som utskottet i det föregående (avsnitt 2) redovisat,föreslås i motion 1992/93:Ub128 (s) en kraftig förstärkning avresurserna till forskarutbildningen. För de medicinskafakulteterna föreslås i motionen en förstärkning av deöronmärkta medlen för detta ändamål /94 med 25miljoner kronor utöver regeringens förslag (yrkande 41).Motionärerna föreslår för de två följande budgetåren i periodenoförändrade resurser för detta ändamål (yrkande 42).Utskottet, som i det föregående har avstyrkt den totalamedelsökning för forskarutbildningen som föreslås i motion1992/93:Ub128, ansluter sig till den bedömning som regeringengjort att utvecklingen av den medicinska forskningen bör skegenom omprioriteringar inom befintliga resursramar. Utskottetföreslår att med avslag på motionerna 1992/93:Ub121yrkande 37 och 1992/93:Ub128 yrkandena 41 och 42, båda delvis,godkänner vad regeringen under avsnittet Slutsatser förordat ommedelsanvisning till de medicinska fakulteterna.Den av regeringen förordade omstruktureringen av Centrumför idrottsforskning ifrågasätts i motion 1992/93:Ub121 (v)yrkande 38. Motionärerna är tveksamma till att övertar huvudmannaskapet, som de snarare anser bordeplaceras på i . De anser vidare attSISU (idrottens studieförbund) borde få en plats i Centrumsstyrelse.Utskottet utgår från att kommer attutöva sitt huvudmannaskap i nära samarbete med Idrottshögskolani . Den sistnämnda högskolan upprättades den 1 juli1992 och har alltså ännu inte avslutat sitt förstaverksamhetsår. Frågan om huvudmannaskapet bör avgöras av vadsom bäst gagnar idrottsforskningen och kan självfallet prövaspå nytt i ett senare skede. Utskottet konstaterar attregeringen avser att idrottsrörelsen skall vara representerad istyrelsen för , något som utskottetfinner angeläget. Detta skall enligt regeringen ske genomRiksidrottsförbundet.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub121 yrkande 37 och godkänner vad regeringenförordat om omstrukturering av flertal motioner tar upp behov av medicinsk forskningom vissa frågor.I motion 1992/93:Ub131 (fp) anförs att en professur ialkohol- och missbruksforskning bör inrättas vid Universiteteti . Motionärerna framhåller att det i norra saknasprofessurer för forskning inom områdena alkohol och narkotika.I motion 1992/93:Ub680 (kds) föreslås riktadeforskningsanslag till kvalificerad grundforskning om amalgametseffekter på människan. Detta kan enligt motionärerna ske genomen omfördelning av anslag.Att arbeta med drömmar kan enligt motion 1992/93:Ub619 (v)vara ett sätt att förebygga psykisk ohälsa. Motionären anseratt det bör ges möjligheter till en ökad drömforskning.Motionerna 1992/93:Ub109 (s), 1992/93:Bo207 (s) yrkande 1 och1992/93:Bo214 (m) yrkande 1 tar upp behovet av forskning kringelöverkänslighet.Enligt motion 1992/93:Kr273 (fp) yrkande 4 har samhället ettansvar när det gäller forskningen om orienteringsdöden. Det ärenligt motionärerna bra att regeringen snabbt har ställt medeltill förfogande. Det fortsatta arbetet får inte hindras avbrist på resurser, heter det i motionen.Behovet av ökad forskning om plötslig spädbarnsdöd tas upp imotionerna 1992/93:Ub685 (s) och 1992/93:So450 (fp) yrkande 1.Motion 1992/93:So267 (fp, s, m, c, kds, v) handlar omåtgärder mot tobaksskador. Riskerna som är förenade medanvändningen av snus är enligt motionärerna mindre välkartlagda. De anser att det är angeläget att den pågåendeforskningen om snus fortsätter (yrkande 7).En professur i yrkesmedicin bör enligt motion 1992/93:Ub663(fp) inrättas vid . Det är enligtmotionärerna skandal att som enda universitetsortsaknar sådan professur.Utskottet erinrar med anledning av alla dessa motioner om attdet numera ankommer på universiteten och de högskolor som harfasta forskningsresurser att själva bestämma om inrättande avprofessurer och andra forskartjänster och om fördelningen avtillgängliga medel mellan olika ämnen inom resp.fakultetsområde. Vid sidan av de anslag som anvisardirekt till resp. läroanstalt disponerar forskningsrådenbetydande resurser för forskning. Forskningsråden avgör självavilka forskare och forskningsprojekt som skall få stöd av dessamedel.Utskottet anser inte att bör göra någratillkännagivanden med anledning av motionerna 1992/93:Ub109,1992/93:Ub131, 1992/93:Ub619, 1992/93:Ub663,1992/93:Ub680, 1992/93:Ub685, 1992/93:So267 yrkande 7,1992/93:So450 yrkande 1, 1992/93:Kr273 yrkande 4,1992/93:Bo207 yrkande 1 och 1992/93:Bo214 yrkande 1, varfördessa bör avslås av riksdagen.Forskarutbildning i omvårdnad bör enligt motion1992/93:Ub601 (kds) knytas till samtliga universitet som enautonom disciplin.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Enligt Omvårdnadsforskningen i -- en lägesrapport, somnyligen utgivits av , finns detinstitutioner och centrumbildningar med fastaforskningsresurser och forskarutbildning i omvårdnadsforskningvid universiteten i , och . Utöver dessahar vid ettforskarutbildningsprogram i folkhälsoforskning inrättats,vilket även omfattar en inriktning mot vårdvetenskap. En stordel av omvårdnadsforskningen sker enligt samma rapport vidinstitutioner som inte är primärt inriktade på dettaämnesområde. Utskottet erinrar om att det inte ankommer påriksdagen utan på resp. fakultetsnämnd att bestämma i vilkaämnen forskarutbildning skall anordnas inom en fakultet.Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att riksdagenavslår motion 1992/93:Ub601.Enligt motion 1992/93:Ub136 (s) yrkande 1 har det inom Novumi utarbetats planer på ett innovationscentrum. Ettsådant centrum kan enligt motionärerna spela en huvudroll närdet gäller att bygga upp en samverkan mellan samhälle ochföretag för att råda bot på bristerna i det svenskanäringslivets förmåga att genom en patentstrategi skaffa sigkonkurrensfördelar av våra FoU-satsningar. Vidare finns planerpå en s.k. med särskild finansiering av ettlitet antal internationellt renommerade forskare som en kärna ide mest strategiska disciplinerna. Motionärerna anser detnödvändigt att skynda på dessa planer. De anser dessa projektangelägna för att nå en jämnare fördelning av resurserna förhögre utbildning och forskning i Stockholmsområdet.Utskottet konstaterar att möjligheterna att realisera de imotionen nämnda planerna är avhängiga av vilka prioriteringarsom görs av de berörda läroanstalterna. Utskottet har i detföregående (avsnitt 3) uttryckt sin förväntan att de statligauniversiteten och högskolorna i känner ettansvar för att vid sina beslut om lokalisering av olikaverksamheter bidra till en inomregional balans.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub136 yrkande 1.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen iövrigt anfört under avsnittet Slutsatser om de medicinskafakulteterna och föreslår att godkänner vadregeringen förordat.Odontologiska fakulteternaRegeringen anser att odontologisk forskning är angelägen förden samlade kunskapen om människornas hälsa och sjukdomar. Detär bl.a. viktigt att få kunskapsunderlag för de orala problemsom uppstår genom att befolkningens åldersstruktur förändras.Regeringens förslag innebär att till de odontologiskafakulteterna anvisas sammanlagt /94. För de två följande åren i budgetperiodenföreslås oförändrade resurser.Som utskottet i det föregående (avsnitt 2) redovisat,föreslås i motion 1992/93:Ub128 (s) en kraftig förstärkning avresurserna till forskarutbildningen. För de odontologiskafakulteterna föreslås i motionen en förstärkning av deöronmärkta medlen för detta ändamål med 3 miljoner kronorutöver regeringens förslag för /94 (yrkande 41).Motionärerna föreslår för de två följande budgetåren i periodenoförändrade resurser för detta ändamål (yrkande 42).I motion 1992/93:Ub110 (s, m, fp, c, kds, nyd, v) föreslåsatt för den odontologiska fakultetenskall tillföras sammanlagt utöver regeringensförslag. Motionärerna påpekar att den uppdelning i sektors- ochfakultetsanslag som gjordes i samband med 1977 årshögskolereform för innehöll ett förlågt anslag till odontologisk forskning medan anslaget tilltandläkarutbildningen blev proportionellt högre än vid övrigauniversitet som hade sådan utbildning. När nu en förändringgörs av beräkningsgrunderna för tandläkarutbildningen måstedärför enligt motionärerna en motsvarande justering göras avanslaget till den odontologiska fakulteten.Utskottet konstaterar att motionärernas beskrivning avanslagsuppdelningen är riktig. disponerat ett större anslag perutbildningsplats inom tandläkarutbildningen än övrigauniversitet med motsvarande utbildning, som detodontologiska fakultetsanslaget varit lägre än vid övrigauniversitet. Såvitt utskottet erfarit har detta inte frånuniversitetets sida påtalats förrän i en skrivelse tillregeringen i januari 1993.Utskottet erinrar om att det nya resurstilldelningssystemetför grundutbildningen innebär att alla universitet ochhögskolor får samma ersättning för helårsstudenter ochhelårsprestationer inom resp. utbildningsområde.