bet · GH01AU3 · 1993-10-07 00:00:00 — Arbetstid, semester och annan ledighet I detta betänkande behandlas 12 motioner från den allmännamotionstiden som rör arbetstid, semester och annanledighet. Motioner om arbetstiden rör önskemål om ökadflexibilitet och minskning av arbetstiden . Påsemesterområdet avser de semesterlönegrundande frånvaro. Imotionerna föreslås vidare utökad rätt till föräldraledighet ochändring av reglerna om förläggning av ledigheten. Samtligamotioner avstyrks av utskottet främst med hänvisning tillpågående beredningsarbete.Till betänkandet har fogats tre reservationer och enmeningsyttring från . 1992/93:A267 av m.fl. (s) vari yrkas18. att godkänner förslaget om ändring i lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. ienlighet med motionens bilaga 1.1992/93:A702 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vidgad rätt till förkortning avarbetstiden.1992/93:A705 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående lag om flexibelt uttag avarbetstid.1992/93:A707 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attsemesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro anpassastill reglerna i föräldraförsäkringen i enlighet med vad somanförts i motionen.1992/93:A709 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om införande av en konjunkturanpassadarbetstid.1992/93:A712 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en plan för minskning avnormalarbetstiden ,2. att hos regeringen begär förslag till kraftigbegränsning av övertidsuttaget.1992/93:A714 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförandet av produktionsanpassad arbetstid.1992/93:A716 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätt till ledighet för att utöva förtroendeuppdrag inomhyresgäströrelsen.1992/93:A717 av och (c, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ändring i semesterlagen såatt dubbel semesterlön inte utges.1992/93:A719 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutökad tjänstledighet och anställningstrygghet försmåbarnsföräldrar.1992/93:A729 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär utredning om en förkortadarbetstid.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målet är att alla skall få möjlighettill en arbetstid , vilket ger utrymme fören normalarbetstid på . InledningI det följande behandlas 12 motioner som avser arbetstid,semester och annan ledighet från anställning. Motionerna omarbetstid avser bl.a. frågan om konjunkturanpassad arbetstid ochandra former av flexibel arbetstid samt sex timmars arbetsdag.De motioner som rör ledighet innehåller bl.a. förslag om utökadrätt till ledighet för skilda ändamål.Utskottet vill inledningsvis redovisa följande.I februari 1991 tillkallades en särskild utredare (1991:1)för att undersöka om mer flexibla regler för arbetstid ochsemester bör införas i svensk lagstiftning. Utredaren skulleockså se över semesterlagens regler om semesterlönegrundandefrånvaro. Som särskild utredare förordnades f.d. försteombudsmannen grundval av utredningens delbetänkande (SOU 1991:109) omSemesterlöneförsäkring för små företag antog idecember 1992 en ny lag om försäkring mot vissasemesterlönekostnader (prop. 1992/93:40, AU5, rskr. Lagenträdde i kraft den 1 juli 1993.Utredningens huvudbetänkande (SOU 1992:27), Årsarbetstid, Nylag om arbetstid och semester avlämnades . I korthetgår förslaget ut på att den lagstadgade 40-timmarsveckanomvandlas till en årsarbetstid . Semestern skallingå i årsarbetstiden. Arbetstidslagen och semesterlagen förssamman till en gemensam lag. Utredaren föreslår att det påarbetsplatser där kollektivavtal gäller inte skall finnas någraregler om arbetstidens förläggning. Lagen skall dock innehållaen uppmaning till parterna att vid träffande av kollektivavtaleftersträva stor frihet för arbetstagaren att, där så ärmöjligt, själv påverka sin arbetstid. På arbetsplatser där detsaknas kollektivavtal skall enligt förslaget gälla i stort settsamma regler som . Genom avtal med den enskildearbetstagaren skall dock i viss utsträckning avvikelse kunnagöras från lagen.Huvudbetänkandet har remissbehandlats men ännu inte föranlettnågot förslag från regeringen. En mycket kortfattad redovisningav remissutfallet återfinns i det av godkändabetänkandet /93:AU4 Arbetstid, semester och annan ledighet.Av denna framgår att flertalet remissinstanser är positiva tillflexibla arbetstider. framförs emellertid väsentligainvändningar mot utformningen av förslagen. Såväl arbetstagar-som arbetsgivarorganisationer har invändningar mot att skildaregler skall gälla beroende på om kollektivavtal gäller påarbetsplatsen eller inte. LO och TCO är kritiska och anser attdet är arbetsgivarens behov av flexibilitet som tillgodosetts iförslaget och inte arbetstagarens.Som redovisades i förra årets betänkande 1992/93:AU4 pågårinom EG utarbetandet av ett arbetstidsdirektiv.I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil. 11, s. 20)konstaterar arbetsmarknadsministern att utredningsförslaget iväsentliga avseenden avviker från det då föreliggandeEG-förslaget till arbetstidsdirektiv. Enligt propositionen avserregeringen att senare ta ställning till i vilken månutredningens förslag bör föranleda förslag till lagändringar.EG:s ministerråd har intagit en gemensamståndpunkt (common position) i fråga om ett omarbetat förslagtill direktiv. Detta förslag föreläggs nu EG-parlamentet som harmöjlighet att komma med ytterligare synpunkter. Utskottet harinhämtat att frågan enligt planerna åter skall behandlas iministerrådet för eventuellt slutligt antagandeav direktivet.Jämfört med det direktivförslag som behandlades vidministerrådsmötet ger det nu framlagda förslaget störreutrymme för undantag från bl.a. reglerna om dygnsvila, veckovilaoch referensperioden för det maximala antalet arbetstimmar pervecka i genomsnitt (). Dessutom undantas ett antalarbetstagargrupper.Arbetsmarknadsutskottet har vid ett flertal tillfällen undersenare år som sin uppfattning uttalat att en friarearbetstidsförläggning är en viktig framtidsfråga. Utskottet hardärvid uppehållit sig vid de positiva konsekvenserna av en ökadflexibilitet för den enskildes planering av arbetsliv,familjeliv och studier etc. Flexibla arbetstider bör också kunnafrämja jämställdhet mellan kvinnor och män. Även produktionensönskemål om flexibla arbetstider har utskottet sett som enväsentlig fråga. Utskottet har utgått från att regeringen skallåterkomma med förslag på området (1992/93:AU4).Mot den nu beskrivna bakgrunden pågår enligt vad utskottetinhämtat en beredning inom regeringskansliet.När det gäller ledighet från anställningen har regeringengenom beslut tillsatt en särskild utredare föratt se över ledighetslagstiftningen (A 1993:01). Utredaren skallkartlägga och analysera hur lagstiftningen har fungerat samtföreslå de lagändringar som en sådan granskning kan ge anledningtill. Vid översynen skall särskilt de små företagens villkorbeaktas. Översynen, benämnd , bör enligt direktiven (dir.1992:98) leda till att lagstiftningen blir enklare att förstå,överblicka och tillämpa för dem som berörs av den. Till särskildutredare har förordnats justitiekanslern omfattar dels de lagar vars huvudsyfte är justrätten till ledighet, dels enstaka ledighetsregler i lagar mednågot annat huvudsyfte. Till den förstnämnda kategorin hörstudieledighetslagen, föräldraledighetslagen samt lagarna omledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, försvenskundervisning för invandrare och för närståendevård.Semesterlagen omfattas endast såvitt avser reglerna omsemesterlönegrundande frånvaro. Till den senare kategorin hörbl.a. Denna lag omfattas emellertid inteav utredningsuppdraget. Skälet till detta är enligt direktivenatt ledighetsreglerna i förtroendemannalagen har ett så närasamband med reglerna om arbetstagarinflytande att översynen avdem i stället bör höra till (ARK, A1991:05). Utredaren av ledighetslagstiftningen skall enligtdirektiven ha avslutat sitt uppdrag och redovisat sina förslagsenast den 31 december 1993.Innan utskottet kommer in på de enskilda motionerna skall härlämnas en redogörelse för de uppgifter som kan hämtas ur SCB:sarbetskraftsundersökningar () rörande frånvaron från arbetetunder 1992.Tabell. Frånvarande från arbetet under hela ellerdel av mätveckan fördelad efter kön och frånvaroorsak (exkl.frivecka/fridagar på grund av arbetstidens förläggning).Årsmedeltal1Frånvaroorsaker Båda könen Män Kvinnor1000- 1000- 1000-tal % tal % tal %Sjukdom 252 6 104 5 148 7Semester 390 9 201 9 188 9Värnplikt 9 0 9 0 0 0Vård av barn 171 4 27 1 144 7Studier utan lön 44 1 17 1 27 1Annan tjänstledighet 29 1 14 1 15 1Arbetsmarknadsskäl 56 1 38 2 18 1Övriga orsaker 13 0 7 0 6 0Summa 964 23 417 19 546 271 Förändringar har genomförts i från ,varför ovanstående siffror måste justeras för att varajämförbara med skattningarUtskottet vill också något kort redogöra för en --"I tid och otid", rapport nummer 79 -- som publicerades hösten1992. Undersökningens främsta syfte utgår från aspekter påjämställdheten i samhället. Huvudfrågan gäller vilka skillnadersom finns i kvinnors och mäns deltagande i olika livssfärer, iförvärvsarbetet, hemarbetet, omsorgen om barnen etc. Det ärenligt rapporten första gången som betalt och obetalt arbetemäts i samma enhet för att ställas sida vid sida i statistiken.Av rapporten framgår att en dryg tredjedel av människors tidupptas av arbete. Förvärvsarbetet, inklusive arbetsresor ochannan tid i anslutning till det, tar av allaveckans timmar. Kvinnor förvärvsarbetar i veckanoch männen genomsnittligt . En genomsnittligvardag förvärvsarbetar av kvinnorna och nästan alla utförhemarbete. av männen förvärvsarbetar en sådan vardag ochdrygt utför hemarbete. Med indelningen i hemarbete ochförvärvsarbete som utgångspunkt konstateras att arbetet ärojämnt fördelat mellan kvinnor och män. Det totala arbetetfördelas däremot jämnt. konstateras att ersättningenför arbetet inte alls är jämnt fördelad mellan kvinnor och män.ArbetstidsfrågorSex motioner rör arbetstidsfrågor. Tre av dessa gällerflexibel arbetstid.I motion A709 av m.fl. (nyd) efterlyseskonjunkturanpassad arbetstid. I motionen konstateras attefterfrågan varierar och att konjunkturerna har en ganskaregelbunden cykel medan arbetstiden ligger fast. Med störreflexibilitet i arbetstidens längd skulle en del avarbetslösheten kunna undvikas. I motionen föreslås attarbetsgivarna och de lokala facken själva skall kunna bestämmaarbetstiden inom vissa ramar.Jan () ser i motion A714 en fördel i varieradarbetstid med hänvisning till förhållandena i produktionen. Ävenför den anställde kan varierad arbetstid vara en fördel enligtmotionären. Han anser det vara viktigt att inför en kommandeanpassning till EG ha egna verksamma regler på området, vilka dåkan åberopas som undantag.I motion A705 av och () förordas flexibelt uttag av arbetstid så att den bättre kananpassas till den individuelle arbetstagarens livssituation.Ökade möjligheter bör enligt motionärerna ges för anställda ochföretagsledning att träffa avtal om arbetstidens längd ochförläggning, oberoende av om kollektivavtal föreligger ellerinte.Utskottet står fast vid sin tidigare redovisadeinställning att en friare arbetstidsförläggning är en viktigframtidsfråga och att större flexibilitet kan innebära fördelarfrån flera olika synpunkter. Med hänvisning till den beredningsom enligt vad som redovisats ovan pågår i regeringskanslietsaknas dock anledning för utskottet att gå in på en närmareprövning av de förslag som läggs fram i de nu behandlademotionerna.Motionerna A705, A709 och A714 avstyrks således av utskottet.I tre motioner förordas förkortad arbetstid.Vänsterpartiet (motion A712 av m.fl.) vill attriksdagen hos regeringen skall begära en plan för minskning avnormalarbetstiden . Partiethänför sig bl.a. till den förut nämnda om kvinnorsoch mäns tidsanvändning. Det är hög tid att införa en arbetstidoch en arbetsorganisation som är anpassad till dagens samhälle,anser . En förkortad arbetstid motiveras inte baraav jämställdhetsskäl utan också av de teknologiskaförändringarna och av effektivitetsskäl. I många fall är detockså möjligt att bevara och öka sysselsättningen genom kortarearbetstid. Arbetstiden bör omfördelas och spridas mera jämntmellan olika grupper, och en omfördelning ske mellan betalt ochobetalt arbete. Därför måste också en kraftig begränsning ske avövertidsuttaget, sägs det i motionen.Rune och () anför i motion A729 att enallmän arbetstidsförkortning skulle kunna lösa en rad problem.De pekar bl.a. på en förbättrad livskvalitet för enskilda,mindre utgifter för samhället för arbetslösheten och effektivarearbetsorganisation. Motionärerna anser att regeringentillsammans med arbetsmarknadens parter bör utredaförutsättningarna för och konsekvenserna av en förkortadarbetstid för att sedan återkomma till med förslag.Även m.fl. (c) anser enligt motion A811 attarbetstiden bör förkortas. Den bör i större utsträckninganpassas till livet utanför lönearbetet. Målet bör enligtmotionen vara att alla skall få möjlighet till en arbetstid på30 timmar , vilket ger utrymme för en normalarbetstidpå per dag.Utskottet gör följande bedömning med anledning av de nubehandlade motionsyrkandena. Frågan om en generellarbetstidsförkortning är av långsiktig art. I det rådandeekonomiska läget kan det enligt utskottets mening inte ansesbefogat att överväga en sådan reform. Frågan bör dessutom ses iljuset av möjligheterna till flexibilitet i arbetstiden. framhållit tidigare kan sådanflexibilitet minska behovet av en allmän arbetstidsförkortning.Av det anförda följer att utskottet inte kan ansluta sig till denu behandlade motionsförslagen. Motionerna A712, A729 och A811,den sistnämnda i berörd del, avstyrks således.SemesterfrågorTvå motioner rör semesterlönegrundande frånvaro. Som enbakgrund till motionerna lämnas följande beskrivning av gällanderätt.Enligt 4 § semesterlagen har en arbetstagare rätt . Under semesterledigheten hararbetstagaren rätt till semesterlön i den mån han har tjänat insådan under intjänandeåret. Semesterlönen utgör enligt 16 §semesterlagen av arbetstagarens lönesumma underintjänandeåret. Semesterlönen ingår i beräkningsunderlaget förden sjukpenninggrundande inkomsten enligt lagen om allmänförsäkring.Även viss frånvaro är semesterlönegrundande. För sådanafrånvarodagar beräknas semesterlönen antingen som arbetstagarensgenomsnittliga dagsinkomst eller, om han inte haft någon inkomstunder intjänandeåret, med hänsyn till den inkomst som det kanantagas att han skulle ha haft, om han hade arbetat förarbetsgivarens räkning.Semesterlönegrundande frånvaro är enligt 17 § semesterlagenbl.a. sjukdom, föräldraledighet eller s.k. närståendevård. Vissabegränsningar finns dock. I fråga om föräldraledighet är högst120 dagars frånvaro för varje barn semesterlönegrundande. Förensamstående förälder är semesterlönegrundande.Ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen har utvidgatssuccessivt. Enligt de regler som gäller utgesföräldrapenning med anledning av barns födelse under högst 450dagar sammanlagt för föräldrarna (4 kap. 3 § lagen om allmänförsäkring). En del av den föräldraledighet som ger rätt tillföräldrapenning är således inte semesterlönegrundande.I motion A707 påpekar m.fl. (s) attutbyggnaden av föräldraförsäkringen inte motsvarats av enförbättring av semesterförmånerna vid föräldraledighet.Motionärerna anser att semesterlagen bör anpassas tillföräldraförsäkringen.I motion A717 av och (c, m)anförs att reglerna om semesterlön vid frånvaro på grund avsjukdom, föräldraledighet och närståendevård medför att denanställde blir dubbelt kompenserad. Motionärerna pekar på detförhållandet att sjukpenningen etc. beräknas efter lönen inkl.semesterlön som arbetsgivaren skall betala semesterlönvid dessa typer av frånvaro. De anser att den frånvarandedärigenom blir favoriserad. Därför bör de nu angivna slagen avfrånvaro från arbetet inte vara semesterlönegrundande enligtmotionärerna.Som framgått inledningsvis pågår en översyn avledighetslagstiftningen som skall vara avslutad vid kommandeårsskifte. I direktiven (dir. 1992:98) anges att semesterlagensregler om semesterlönegrundande frånvaro har kritiserats för denegativa ekonomiska konsekvenser dessa regler har för småföretag. Detta är en bakgrund till att just frågan omsemesterlönegrundande frånvaro ingår i uppdraget, medansemesterlagen i övrigt inte gör det. Enligt direktiven är det nunödvändigt att göra en allmän översyn av reglerna om rätt tillsemesterlön vid olika typer av ledighet. Utgångspunkten skallvara att åstadkomma enklare och mer rättvisa regler sett ur detenskilda företagets synvinkel. Utredaren bör bl.a. ta ställningtill i vilka fall som längden på den semesterlönegrundandeledigheten kan begränsas och även överväga om rätten tillsemesterlön i något fall helt bör upphöra.Redan med hänsyn till det pågående utredningsarbetet saknasenligt utskottets mening anledning till några initiativ frånriksdagens sida med anledning av motion A707 (s). Motionenavstyrks således av utskottet.Inte heller motion A717 (c, m) bör föranleda någon riksdagensåtgärd, eftersom den i motionen aktualiserade frågan omfattas avdet nyssnämnda utredningsuppdraget. Även denna motion avstyrksföljaktligen.Frågor om andra ledigheterTre motioner gäller föräldraledighet.Socialdemokraterna vill ha en ändring i föräldraledighetslagenavseende ledighetens förläggning. I partiets motion A267 påtalasproblemet -- oftast är det kvinnor som drabbas -- för den somvill minska sin dagliga arbetstid. är det arbetsgivarensom bestämmer ensidigt om föräldraledighetens förläggning.Socialdemokraterna vill ändra lagen så att föräldern själv fårbestämma när ledigheten skall tas ut med den endabegränsningen att ledigheten inte får medföra allvarliga men förproduktionen. Ett lagförslag i enlighet med detta läggs fram imotionen.Utskottet behandlade ett likartat yrkande frånSocialdemokraterna i betänkandet 1992/93:AU4 och hänvisade dåtill att intressekonflikten mellan arbetstagare och arbetsgivarevad gäller förläggningen av föräldraledigheten beaktats i lagen på det sätt som föreslagits av dendåvarande regeringen (prop. 1988/89:69). Om arbetstagaren ocharbetsgivaren inte kommer överens skall nämligen arbetsgivarenunderrätta arbetstagaren och dennes fackliga organisation ombeslutet. Utskottet ansåg att denna intresseavvägning alltjämtvar rimlig. står fast vid detta men villtillägga att den förutnämnda översynen avledighetslagstiftningen även innefattar föräldraledighetslagen.I den delen bör översynen enligt direktiven primärt syfta tillatt göra sådana lagtekniska förändringar som följer av eneftersträvad samordning mellan olika ledighetslagar, bl.a. närdet gäller regler om förläggning av ledigheten.Motion A267 avstyrks med hänvisning till det anförda i den nuberörda delen.Två motioner gäller utökad rätt till föräldraledighet.Anita och () anser i motion A702 atträtten för föräldrar till förkortning av arbetstiden börutsträckas till det skolår då barnet fyller tolv år.I motion A719 av () anförs attanställningsskyddet bör stärkas för småbarnsföräldrar. Dessutombör rätten till hel ledighet utsträckas till dess barnet är sexår, anser motionären.Utskottet vill med anledning av de nu behandlademotionerna betona att man måste underlätta för familjerna att gebarnen en god och trygg omvårdnad i hemmet somföräldrarna ges möjlighet att behålla kontakten med arbetslivet.Förberedelser pågår inom för att införa ettvårdnadsbidrag. En arbetsgrupp inom har den4 oktober lagt fram en promemoria som innehåller förslag omett beskattat vårdnadsbidrag om och per barnsom har fyllt ett men inte . I promemorian ingår också ettförslag att rätten till hel ledighet från anställningen förlängsfrån 18 månader till från barnets födelse. Frågan skallnu beredas inom . Med hänvisning till dettaberedningsarbete saknas enligt utskottets mening anledning attta något initiativ från sida på grund av de nuifrågavarande motionerna såvitt de innefattar krav på utökadföräldraledighet.Med anledning av synpunkterna i motion A719 rörandeanställningstrygghet för den som vårdar barn kan utskottetkonstatera att föräldralediga genom de särskilda reglerna omanställningsskydd i 10 och 11 §§ föräldraledighetslagen iprincip är likställda med övriga anställda.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna A702 ochA719.Slutligen förordas i motion A716 av m.fl. (s) attförtroendeuppdrag inom hyresgästorganisationer bör ge rätttill ledighet från anställningen, detta för att möjliggöra enfortsatt demokratiseringsprocess för hyresgästerna.Utskottet vill med anledning av denna motion hänvisa tillde möjligheter som finns att träffa avtal om tjänstledighet förolika ändamål. Utskottet är däremot inte berett att förorda enlagreglerad rätt till ledighet för det syfte som avses imotionen. I sammanhanget vill utskottet påpeka att utredaren avledighetslagstiftningen enligt sina direktiv översiktligt börbelysa de förslag som väckts i omledighet för nya ändamål. Bland sådana motioner finnsförtroendeuppdrag inom olika slag av ideella organisationer.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker motion A716 med hänvisningtill det anförda. beträffande flexibel arbetstidatt avslår motionerna 1992/93:A705, 1992/93:A709och 1992/93:A714,res. 1 (nyd)2. beträffande förkortad arbetstidatt avslår motionerna 1992/93:A712, 1992/93:A729och 1992/93:A811 yrkande 10,men. (v)3. beträffande semesterförmånerna vid föräldraledighetatt avslår motion 1992/93:A707,4. beträffande semesterlön vid frånvaro på grund av sjukdomm.m.att avslår motion 1992/93:A717,5. beträffande föräldraledighetens förläggningatt avslår motion 1992/93:A267 yrkande 18,res. 2 (s)6. beträffande utökad rätt till föräldraledighet m.m.att avslår motionerna 1992/93:A702 och1992/93:A719,res. 3 (s) - motiv.7. beträffande förtroendeuppdrag inomhyresgästorganisationeratt avslår motion 1992/93:A716.Stockholm den 7 oktober 1993På arbetsmarknadsutskottets vägnarIngela ThalénI beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (),(), (), (),(), (), (), (nyd), () och IsaHalvarsson (fp).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Flexibel arbetstid (mom. 1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet står" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Som framgår av inledningsavsnittet i detta betänkande hararbetsmarknadsutskottet vid ett flertal tillfällen under senareår uttalat sig för en friare arbetstidsförläggning, bl.a. medhänsyn till förhållandena i produktionen. Utskottet, som stårfast vid denna uppfattning, har utgått från att regeringenåterkommer med förslag på området inom en nära framtid.De synpunkter som förs fram i motion A709 av . (nyd) ligger väl i linje med utskottets uppfattning ifrågan om en ökad flexibilitet i arbetstidens längd ochförläggning. Som framförs i motionen skulle en del avarbetslösheten kunna undvikas om det fanns större möjlighet attanpassa arbetstiderna efter den rådande konjunkturen -- i enhögkonjunktur arbetar alla längre och i en lågkonjunktur kortaretid. Ett mer flexibelt system skulle också kunna tillämpas påföretag med typiska säsongsvariationer. Som sägs i motionen börarbetsgivare och lokala fackliga organisationer själva kunnabestämma om arbetstiden inom vissa ramar.Någon anledning att avvakta ytterligare beredningsarbete inomregeringskansliet finns inte. Regeringen bör i stället snaraståterkomma till med förslag till erforderligaregeländringar.Vad utskottet anfört med anledning av motion A709 bör gesregeringen till känna.