bet · GH01JoU9 · 1993-12-02 00:00:00 — Inom det kommunaltekniska området pågår fleraprojekt för vatten- och avloppshantering och något projekt förrenhållning och avfallshantering. har sex kommunerbeviljats medel för olika vattenreningsprojekt i ochLitauen, och två kommuner har ansökt om bistånd som ännu intehar beviljats. Med det anförda finner utskottet syftet medmotion Jo8 yrkande 3 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet påkallar inte någon ytterligare riksdagensåtgärd.Vissa åtgärder för bevarande av hållbart nyttjande avbiologisk mångfald -- skyddade områdenPropositionenMiljöministern betonar att en fortsatt hög ambitionsnivå börgälla för inrättande av skyddade områden. Eftersom de akutabehoven är särskilt tydliga inom skogslandskapet har enförstärkning av resurserna för investeringar på miljöområdetskett (prop. 1992/93:228, JoU15, rskr. Det innebär enhöjning av anslaget till investeringar på miljöområdet med55 till sammanlagt drygt 190 miljoner kronorför /94.Inom många naturtyper är emellertid kunskapen om skyddsbehovenännu mycket otillfredsställande och behöver förstärkas. Somexempel nämner miljöministern sjöar och vattendrag därNaturvårdsverket i samarbete med SLU inlett programarbete för enriksomfattande inventering av dessa naturtyper (dir. 1993:86).För att påskynda inrättandet av naturskyddsområden och förgenomförande av nationalparksplanen behövs tillfälligaförstärkningar på länsstyrelserna för att ta fram nödvändigtbeslutsunderlag. Det finns möjlighet att genom resurser förarbetslivsutveckling genomföra sådana insatser. För att påskyndaarbetet med att ta fram ett fullgott underlag om särskiltskyddsvärda naturområden inom t.ex. skärgårdar, sjöar ochlövskog, bör riksomfattande inventeringar inledas. Erforderligtunderlagsmaterial behöver tas fram skyndsamt. Även här finnsenligt miljöministern möjlighet att användaarbetsmarknadspolitiska insatser. Det är i vissa fall naturligtatt NOLA- och landskapsvårdsmedel kan komma att användas iskyddade områden.En genomgång av samtliga skyddade områden med avseende påskyddsstatus, motiv och skötselsituation har gjorts. Deadministrativa rutinerna för skötseln har väsentligt förenklatsoch effektiviserats. Organisationen av skötseln har setts över.Det ankommer enligt miljöministern på att inomramen för fortlöpande resultatredovisning även redovisa arbetetmed att effektivisera vård och skötselinsatser, samt hurvårdinsatserna överensstämmer med motiven med de områden som harskyddats med stöd av naturvårdslagen. I sammanhanget börmöjligheten framhållas att i större utsträckning än i dagutveckla samarbetet med frivilligorganisationer eller bygga uppett samarbete med intresserade kommuner som på frivillig basishar intresse av att sköta naturreservat och andra skyddadeområden.Miljöministern framhåller som angeläget att utveckla nyalångsiktiga finansieringsformer för de insatser som behövs ivårdkrävande naturreservat eller naturvårdsområden.Naturvårdsverket bör ta initiativ till att närmare klarläggaförutsättningarna för att inrätta länsvisa fonder för vård ochförvaltning av naturskyddade områden och redovisa ett förslagtill regeringen så snart som möjligt.Ytterligare insatser inom redan skyddade områden är angelägna.Även för dessa insatser anser miljöministern det vara möjligtatt använda arbetsmarknadspolitiska resurser. Vid bolagiseringenav undantogs bl.a. ungefär 300 av 700 Domänreservat.Arbetet med att genomföra reservatsbildningen på dessa markerpågår.MotionernaMotionären i motion Jo10 (kds) yrkande 1 begär en utredningom finansiering av avsättningen till naturreservat ocheffektivisering och förenkling av institutet. Ett liknandeyrkande återfinns i motion Jo656 från samma parti. En översyn avbefintliga naturreservat och naturvårdsområden för bedömning avvilka områden som är av synnerligen högt värde för samhälletefterlyses i motion Jo629 (m). Åtgärder bör enligt motionJo630 (s) yrkande 31 vidtas för översyn och förenkling avformerna för bildande av naturreservat. I motion Jo680 (kds, c)begärs att regeringen tar initiativ till en inventering avDomänägd skogsmark för bedömning av vilka marker som är lämpligaatt skydda som naturreservat.Enligt motion Jo7 (v) yrkande 5 bör en naturvårdsavgiftinföras för skogsprodukter och en fond inrättas förreservatsbildning och mer ekologiskt skogsbruk. I motionJo8 (s) yrkande 6 föreslås att skogsbruket tar sittsektorsansvar genom att skogsföretagen avsätter medel till enfond för reservatsbildning och för ersättning till skogsägareför mer långtgående hänsynstagande än vad som ryms inomskogsvårdslagens allmänna regler.Motionärerna i motion Jo8 (s) anser vidare attArbetsmarknadsstyrelsen bör utreda behoven av och föreslååtgärder för vilka naturvårdande insatser som kan bekostas avarbetsmarknadsmedel. uppdrag att informerajordbrukare om biotopskydd och bevarande av den biologiskamångfalden bör skötas av länsstyrelserna och bekostas avarbetsmarknadsmedel (yrkande 11). Enligt motion Jo630 frånsamma parti bör sysselsättningsskapande åtgärder samordnas medarbete för att bevara unika natur- och kulturvärden(yrkande 30). I motion Jo654 (fp) yrkande 2 framhålls attkommunerna bör få bättre möjligheter att påverka miljöpolitiskabeslut i frågor där kommunerna har stort naturvårdsansvar.Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen bör en fortsatt hög ambitionsnivågälla för inrättande av skyddade områden. Inom många naturtyper,t.ex. sjöar och vattendrag, är emellertid kunskapen omskyddsbehoven ännu mycket otillfredsställande och behöverförstärkas. För att påskynda arbetet med att ta fram ettfullgott underlag om särskilt skyddsvärda naturområden inomt.ex. skärgårdar, sjöar och lövskog, bör därför riksomfattandeinventeringar inledas och erforderligt underlagsmaterial tasfram skyndsamt.I syfte att uppnå förenkling och effektivisering av formernaför bildande av naturreservat har en genomgång gjorts avsamtliga skyddade områden med avseende på skyddsstatus, motivoch skötselsituation. De administrativa rutinerna för skötselnhar väsentligt förenklats och effektiviserats, ochorganisationen av skötseln har setts över. I likhet medmiljöministern anser utskottet att det ankommer påNaturvårdsverket att inom ramen för fortlöpanderesultatredovisning även redovisa arbetet med effektivisering avvård och skötselinsatser samt hur vårdinsatserna överensstämmermed syftet med de områden som har skyddats med stöd avnaturvårdslagen. Mot denna bakgrund finner utskottet att syftetmed motionerna Jo629, Jo630 yrkande 31 och Jo656 i alltväsentligt kan anses tillgodosett. Motionsyrkandena bör intepåkalla någon ytterligare åtgärd från sida.När det gäller skyddsbehovet för produktiv skogsmark görutskottet samma bedömning som motionären i motion Jo10. Dennauppfattning delas även av miljöministern. Eftersom de akutabehoven är särskilt tydliga just inom skogslandskapet har enförstärkning av resurserna för investeringar på miljöområdetskett (prop. 1992/93:228, JoU15, rskr. Det innebär enhöjning av anslaget till investeringar på miljöområdet med55 till sammanlagt drygt 190 miljoner kronorför /94. I sammanhanget vill utskottet erinra omdet uppdrag som och har fått attbl.a. följa upp hur reservatsavsättningarna och de olikaåtgärderna i skogsbruket bidrar till att uppfylla miljömålet.Som utskottet tidigare uttalat är ett mål om skyddad markinom skogsekosystemen nedanför skogsodlingsgränsen inteuteslutet. Liksom tidigare förutsätter utskottet att regeringenåterkommer till med redovisning av hur den nyaskogspolitiken uppfyller miljömålet. Med det nu anförda och medvad utskottet i tillämpliga delar uttalat ovan finner utskottetatt syftet med motion Jo10 yrkande 1 kan tillgodoses utan någotsärskilt riksdagsuttalande i frågan. Motionen påkallar intenågon ytterligare åtgärd från sida.Vid bolagiseringen av undantogs bl.a. ungefär 300av 700 Domänreservat. Enligt det avtal som då ingicks mellanstaten och det nya skall bolaget medverka tillbildande av reservat på annan mark än bolagets genom atterbjuda kompensationsmark. I övrigt gäller att från tillträdesdagen skallutföra en gemensam inventering av hur naturskyddet skallanordnas. Som framgår av propositionen pågår arbetet med attgenomföra reservatsbildningen på dessa marker. Utskottet harinhämtat att i samarbete med nu haravslutat arbetet med identifiering, inventering och förteckningav aktuella områden och i enlighet med beslut(prop. 1991/92:134, NU33, JoU9y, rskr. 351) till regeringenframlagt sitt förslag om överföring av mark. Förslaget bereds iregeringskansliet. Med det anförda finner utskottet att syftemed motion Jo680 kommer att bli i allt väsentligt tillgodosettutan någon ytterligare åtgärd.Våren 1993 hade utskottet anledning att ta ställning tillfrågan om en naturvårdsavgift på skogsprodukter. Ett förslagliknande det i motion Jo8 yrkande 6 om inrättande av enmiljöfond för skogsbruket var föremål för utskottetsbehandling (1992/93:JoU15). Utskottet anslöt sig tilljordbruksministerns förslag att bl.a. angelägnanaturvårdsuppgifter i fortsättningen bör bestridas medbudgetmedel och att finansieringen av erforderligaskogsvårdsåtgärder i övrigt i princip bör ankomma påskogsnäringen. Mot den bakgrunden var utskottet inte berett attföreslå införande av nya avgifter för att finansiera olikaåtgärder inom skogsvården. Motionerna Jo7 yrkande 5 och Jo8 yrkande 6 avstyrkssåledes.För inrättandet av naturskyddsområden och för genomförande avnationalparksplanen behöver länsstyrelserna ta fram nödvändigtbeslutsunderlag. Tillfälliga förstärkningar erfordras för attdetta arbete skall kunna påskyndas. I propositionen framhållermiljöministern möjligheterna att för dessa insatser användaresurser för arbetslivsutveckling. Även för de riksomfattandeinventeringar som syftar till att ta fram ett fullgott underlagom vissa särskilt skyddsvärda naturområden bör enligtmiljöministern arbetsmarknadspolitiska medel användas. Isammanhanget vill utskottet erinra om miljöministerns uttalandeunder anslaget B 5 Landskapsvårdande åtgärder i 1993 årsbudgetproposition där enligt hans bedömning ytterligare insatserpå naturvårdsområdet också kan komma till stånd medarbetsmarknadspolitiska medel (prop. 1992/93:100, bil. 15,JoU12, rskr. Utskottet har inhämtat att Naturvårdsverkethar upprättat förslag om önskvärda insatser inom miljöområdetsom kan bestridas med arbetsmarknadspolitiska medel för s.k.arbetslivsutveckling (prop. 1992/93:50, FiU30, rskr. 447 och454). Förslaget omfattar ca 350 årsarbetstillfällen, varavca 50 avser biologer/jurister. Det finns enligt utskottetingenting som hindrar att berörda länsstyrelser i samarbete medresp. länsarbetsnämnd kan ta dessa medel i anspråk för deändamål som angetts ovan. Sammanfattningsvis föreligger enligtutskottets mening inte någon principiell skillnad mellanmiljöministerns bedömning och de förslag som framställs imotionerna Jo8 yrkande 11 och Jo630 yrkande 30. Utskottetfinner därmed att syftet med motionsyrkandena i allt väsentligtkan anses tillgodosett utan något uttalande i frågan frånriksdagens sida. Motionsyrkandena avstyrks.I likhet med miljöministern vill utskottet framhållamöjligheten att från statens sida utveckla ett samarbete med dekommuner som på frivillig basis har intresse av att skötanaturreservat och andra skyddade områden. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo654 yrkande 2 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Vissa åtgärder för bevarande av hållbart nyttjande avbiologisk mångfald -- markavvattningPropositionenSkyddet för våtmarkerna bör enligt miljöministern stärkasgenom bestämmelser om förbud mot markavvattning i de delar avSyd- och som hyser en liten andel kvarvarandevåtmarker. Markavvattning i de områden som utpekats som särskiltskyddsvärda enligt våtmarkskonventionen förbjuds och möjlighetenatt i det enskilda fallet bevilja undantag från det generellaförbudet bör utnyttjas restriktivt.Miljöministern anser det ytterst angeläget att denriksomfattande våtmarksinventeringen slutförs, vilket bl.a.motiveras av behovet att snabbt få en samlad bild av deskyddsbehov som kan finnas för denna viktiga naturtyp. Särskildaresurser bör därför avsättas som en engångsanvisning för attgenomföra inventeringen. Den riksomfattandevåtmarksinventeringen bör slutföras genom inventering avNorrbottens län. Miljöministern uttalar sin avsikt att återkommatill regeringen med förslag till finansiering i sin anmälan tillbudgetpropositionen år 1994.MotionernaEtt generellt förbud tills vidare i hela landet motmarkavvattning bör införas enligt motion Jo7 (v) yrkande 9.Motionärerna i motion Jo8 (s) betonar att stor restriktivitetbör gälla i frågor om dispens från förbudet mot markavvattning.I princip bör dispens inte beviljas i de utpekade, särskiltskyddsvärda områdena. måste särskilda hänsynsreglerinföras för skogsbruk i våtmarker och sumpskog (yrkande 8).Förslag till plan för återskapande av våtmarker, särskilt isödra , efterlyses i motion Jo7 (v) yrkande 10. Enligtmotion Jo630 (s) yrkande 33 bör regeringen påskynda arbetetmed våtmarksinventeringen och redovisa hur långt arbetetfortskridit. Motionärerna i motion Jo695 (s) begär att Miljö-och naturresursdepartementet anvisar medel för genomförande avvåtmarksinventeringen i Norrbotten.Strandskyddet bör enligt motion Jo601 (fp) utvidgas till gagnför den biologiska mångfalden. Behovet av återställande ochfortsatt hävd av strandängar framhålls i motion Jo687 (s).Utskottets övervägandenVårt land kan uppvisa ett betydande antal våtmarker avinternationell betydelse, och de svenska våtmarkerna hör till demest skyddsvärda i . Skyddet för våtmarkerna bör därförstärkas genom införande av förbud mot markavvattning i de delarav Syd- och som hyser en liten andel kvarvarandevåtmarker. Utskottet delar miljöministerns uppfattning attmarkavvattning inte skall vara tillåten i områden därskyddsintresset är särskilt stort. Den geografiska avgränsningav förbudsområden som redovisas i promemoriabör kunna ligga till grund för bestämmelser om förbudsområden inaturvårdsförordningen (1976:484). Om särskilda skäl föreliggerbör det enligt utskottets mening finnas möjlighet att i detenskilda fallet bevilja undantag från det generella förbudet,men denna möjlighet bör utnyttjas restriktivt. Som anförs ipropositionen kan ett skäl vara behovet att komplettera tidigaredikningar i ett redan kraftigt påverkat område där naturvärdenainte försämras ytterligare av ingreppet. Vid bedömningen avsådana undantag bör bl.a. beaktas att ett av huvudsyftena medden nya bestämmelsen i 19 h § naturvårdsförordningen(1976:484, ändrad 1993:1086) är att kraftigt begränsa ellerupphöra med markavvattning i de delar av landet som redan starktutarmats på våtmarker. I likhet med miljöministern anserutskottet att markavvattning i de områden som utpekats somsärskilt skyddsvärda enligt våtmarkskonventionen bör förbjudashelt. Inom dessa våtmarker bör NOLA-medel kunna användas istörre utsträckning. Det bör ankomma på attutarbeta nationella riktlinjer för skötseln av våtmarksområdenutpekade under våtmarkskonventionen. Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo630 yrkande 33 tillgodosett.Motionsyrkandet bör inte påkalla någon ytterligare riksdagensåtgärd.Yrkande 8 i motion Jo8 innebär, såvitt utskottet kan bedöma avordalydelsen i motionen, ett instämmande i propositionensuttalanden om stor restriktivitet i dispensgivningen. Etttillkännagivande i enlighet med motionen skulle således intetjäna något reellt syfte. Utskottet avstyrker motionen i dennadel.Av det ovan anförda framgår att utskottet inte är berett atttillmötesgå motion Jo7 yrkande 9 om ett generellt förbud motmarkavvattning. Utskottet avstyrkeräven yrkande 10 i motionen.Den riksomfattande våtmarksinventeringen har avslutats utomvad avser inventeringen av . För attskyddsåtgärderna skall kunna få önskad effektivitet bör dennainventering slutföras. Mot bakgrund av propositionens uttalandehärom utgår utskottet från att så kommer att ske. Med detanförda finner utskottet att syftet med motion Jo695 kommer attbli tillgodosett utan någon vidare åtgärd. Motionenavstyrks.Som utskottet anfört tidigare i detta betänkande föreslårMiljöskyddskommittén att grunden för strandskyddet utvidgastill att innefatta inte bara skydd för friluftslivet utan ävenskydd för växt- och djurlivet (SOU 1993:27). Syftet med motionJo601 torde därmed komma att bli tillgodosett utan någotriksdagens uttalande i frågan. På denna grund och i avvaktan påen aviserad proposition om miljöbalk avstyrker utskottetmotionen. Vidare avstyrks motion Jo687.Vissa åtgärder för bevarande av hållbart nyttjande avbiologisk mångfald -- biotopskydd m.m.PropositionenBiotopskyddet genomförs enligt beslut . Föratt skyddet skall bli effektivt och praktiskt hanterbart är detenligt miljöministern nödvändigt att biotopskyddet ges en sågenerell tillämpning som möjligt. Med hänsyn tillrättssäkerhetsaspekterna kan generella regler emellertidanvändas bara i de fall biotoperna kan definieras klart och påett enkelt sätt, så att de kan tillämpas av varje berördmarkägare eller brukare. Det står tills vidare klart att detgenerella biotopskyddet får tillämpas i första hand inomjordbrukslandskapet där avgränsningsproblem inte förekommer.Miljöministern föreslår att naturvårdslagen ändras så attregeringen kan ge skogsvårdsstyrelserna de befogenheter i frågaom skogliga företag som utövas av länsstyrelsen.MotionenEtt generellt biotopskydd för skogsmark bör införas enligtmotionären i motion Jo6 (-) yrkande 4.Utskottets övervägandenFör att biotopskyddet skall bli effektivt och praktiskthanterbart anser utskottet i likhet med miljöministern detnödvändigt att skyddet ges en så generell tillämpning sommöjligt. Som anförs i propositionen kan, med hänsyn tillrättssäkerhetsaspekterna, generella regler emellertid användasbara i de fall biotoperna kan definieras tydligt och på ettenkelt sätt, så att de kan tillämpas av varje berörd markägareeller brukare. Det generella biotopskyddet får i första handtillämpas inom jordbrukslandskapet där avgränsningsproblem inteförekommer. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett attförorda ett generellt biotopskydd med den inriktning somförordas i motion Jo6 yrkande 4. Motionsyrkandet avstyrks.Enligt 21 § första stycket naturvårdslagen (1964:822) fårarbetsföretag som kan skada naturmiljön inte utföras inom sådanamindre mark- och vattenområden (biotoper) som utgör livsmiljöför utrotningshotade djur- eller växtarter eller som annars ärsärskilt skyddsvärda. I 21 § andra stycket bemyndigasregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer attfastställa vilka biotoper som skall omfattas av skyddet. För attskogsvårdsstyrelserna skall kunna fullgöra sina uppgifter somansvariga för skyddet av skogliga biotoper och ges möjlighettill föreläggande enligt 20 § bör 43 a § naturvårdslagenändras så att regeringen kan ge debefogenheter i fråga om skogliga arbetsföretag som utövas avlänsstyrelsen. Utskottet tillstyrker härmed regeringens förslagom en sådan ändring.Vissa åtgärder för bevarande av hållbart nyttjande avbiologisk mångfald -- internationella konventioner pånaturvårdsområdetPropositionenMiljöministern betonar att bör verka för attkonventionen om biologisk mångfald ges en samordnande roll i detinternationella naturvårdsarbetet.I departementspromemorian (Ds 1993:64) Regler om handel medskyddade djur- och växtarter m.m. behandlas bl.a. regler omkontroll och förvaring, transport och handel med djur och växtersom är skyddade enligt naturvårdslagen eller jaktlagen eller somSverige internationellt har åtagit sig att skydda.Miljöministern uttalar sin avsikt att återkommatill regeringen med förslag till en proposition på området.MotionernaI motion Jo8 (s) begärs tillkännagivande om lagstiftningen omhandel med hotade arter. Lagstiftningen bör skärpas skyndsamtoch samlas i en lag. Handeln med hotade arter bör regleras isamtliga led och även handel med hotade arter som inte finnsupptagna på den s.k. CITES-listan bör förbjudas (yrkande 13).Ett liknande yrkande återfinns i motion Jo690 från samma parti.Förbudet mot fångst av fredade fågelarter i länderna kringMedelhavet bör enligt motion Jo636 (c) skärpas genomintensifierad FoU-verksamhet och aktiva insatser från Sverigessida för att förbudet upprätthålls.Utskottets övervägandenI enlighet med det starka engagemang vårt land av traditionvisar i det internationella miljöarbetet finner utskottet detnaturligt att verkar för att konventionen om biologiskmångfald ges en samordnande roll i det internationellanaturvårdsarbetet.Med anledning av motionerna Jo8 yrkande 13, Jo636 och Jo690vill utskottet erinra om den ovan nämnda departementspromemorian(Ds 1993:64) Regler om handel med skyddade djur- och växtarterm.m. som bl.a. behandlar regler om kontroll och förvaring,transport och handel med djur och växter som är skyddade enligtnaturvårdslagen eller jaktlagen eller som Sverigeinternationellt har åtagit sig att skydda. I avvaktan på den avmiljöministern aviserade propositionen på området avstyrkerutskottet motionerna.Jordbruket och miljöeffekterna av det livsmedelspolitiskabeslutetPropositionenEnligt miljöministern visar den hittillsvarande utvärderingenav det livsmedelspolitiska beslutet att det finns ett fortsattbehov av ett system för ersättning för aktivt brukande sombevarar odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. För attöka kunskaperna om de natur- och kulturvärden som är förenademed odlingslandskapet bör dels informationsinsatserna tilllantbrukarna ökas, dels behövs ett fortsatt stöd i form av såvällandskapsvårds- som NOLA-ersättning för skötseln av dessavärdefulla områden.Fortsatta insatser inom miljöskyddsområdet är också påkallade.Programmen för minskning av bekämpningsmedelsanvändningen ochför reduktion av närsaltläckaget ligger fast.MotionernaI motion Jo7 (v) yrkande 3 begärs förslag om hur miljömålen iden livsmedelspolitiska reformen skall uppfyllas. Enligt motionJo8 (s) bör för /95 under anslaget B 5 anvisas300 till landskapsvårdsstöd (yrkande 9).Formerna för utbetalning av landskapsvårds- och NOLA-stöd börses över och stödet bör styras mot de mest bevarandevärdamarkerna som incitamentet för att utveckla denbiologiska mångfalden på stödarealerna bör ökas ochskötselmetoderna för dessa marker utvecklas (yrkande 10).Motionärerna i motion Jo7 (v) yrkande 4 begär förslag om enfrån miljösynpunkt korrekt skattebelastning på konstgödning ochbekämpningsmedel.Utskottets övervägandenMiljömålet för jordbruket innebär att kväveläckaget frånjordbruket skall halveras och attfosforförlusterna skall minskas väsentligt. Målet föråtgärdsprogrammet för bekämpningsmedel är att elimininera hälso-och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel samt atthalvera användningen fram till strax efter mitten av 1990-talet.En halvering av förbrukningen har redan uppnåtts till år 1990jämfört 1981--1985. Användningen av handelsgödsel harminskat och fram hadeförbrukningen reducerats jämfört med . Deåtgärder som vidtas för att minska kväveläckaget i kombinationmed effekterna av minskad intensitet i odlingen ochomställningen kommer enligt att leda till i detnärmaste en halvering av kväveförlusterna. Beträffandebekämpningsmedlen finns tecken på ytterligare minskning avförbrukningen, men det bör framhållas att försäljningen varierarbetydligt mellan åren. Dessa miljöåtgärder ingår i pågåendeprogram som fortsätter och utvecklas i den takt som ny kunskapframkommer. I sammanhanget vill utskottet erinra om detuppföljningsinstrument för växtnäringsläckage ochbekämpningsmedelsrester i vatten, Jordbrukets recipientkontroll(JRK), som är under vidareutveckling och som ingår i den samlademiljöövervakningen. Slutligen vill utskottet erinra uppdrag att till regeringenfortlöpande redovisa effekterna av livsmedelspolitiskabeslut (dir. 1991:97).