bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Dettayrkande överensstämmer således till sitt innehåll med yrkande 20.I yrkande 21 föreslås att pension och socialförsäkringsförmåner skall upphöravid utvisning samt vid utlandsboende.Socialförsäkringsutskottet redogör i sitt yttrande för denparlamentariska kommitté som har till uppgift att se över invandrarpolitikensamt invandrings- och flyktingpolitiken (dir. 1993:1). Med hänvisning till attresultatet av kommitténs arbete bör avvaktas har utskottet i ett betänkande(1992/93:SfU7) avstyrkt yrkanden liknande Fi93 yrkandena 15 och 17.Utskottet vidhåller denna inställning.Utskottet har i sitt betänkande 1992/93:SfU7 även behandlat yrkanden omavdrag på dagbidraget samt att asylsökande och flyktingar skall betala vanligpatientavgift för sjuk- och tandvård. Mot bakgrund av att betänkandetMottagande av asylsökande och flyktingar (SOU 1992:133) bereds iregeringskansliet ansåg utskottet att motionsyrkandena inte påkallade någonåtgärd av . Utskottet föreslår, mot bakgrund av sitt tidigareställningstagande, att finansutskottet avstyrker bifall till motion Fi93yrkandena 18 och 22.I samband med behandling av proposition 1991/92:172 omintroduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar prövadeutskottet ett yrkande som liknade yrkande 23 om att utländska medborgare undersina första i endast skall erhålla av socialbidragsnormen(1992/93:SfU1). Utskottet framhöll då att utländska medborgares behov avsocialbidrag inte generellt kan bedömas vara mindre än andra invånares i enkommun, och att ett system med inskränkt rätt till socialbidrag för utländskakommuninvånare skulle innebära diskriminering. Utskottet håller fast vid dennauppfattning och avstyrker yrkande 23 i motion Fi93.I SfU7 avstyrkte utskottet även ett yrkande om ett tillkännagivande om attschablonersättningen till kommunerna sänks . Utskottet hänvisade arbetsgrupp inom som har i uppgift att göra en översynav vissa regler i förordningen om statlig ersättning för flyktingmottagandem.m. i syfte att skapa ökad kostnadseffektivitet och ökad rättvisa mellankommuner. Utskottet menade då att resultatet av detta utredningsarbete böravvaktas, vilket utskottet vidhåller, varför motion Fi93 yrkandena 20 och 29avstyrks.Ett motionsyrkande om att pension och socialförsäkringsförmåner skall upphöravid utvisning och utlandsboende avstyrktes av på förslag avutskottet i betänkande SfU14. Utskottet framhöll i detta betänkande att enindragning av den intjänade ATP-pensionen närmast skulle innebära enkonfiskation. Utskottet har också erinrat om att folkpensionsförmån i principinte utges till utländska medborgare när dessa är bosatta utanför ochom att, för den händelse en socialförsäkringskonvention som ingått medannat land garanterar en exporträtt av svenska folkpensionsförmåner, enindragning av förmånen skulle innebära ett brott mot konventionen. Mot bakgrundav detta avstyrker utskottet yrkande 21 i motion avstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottet motionFi93 (nyd) yrkande 15 i vilket begränsningar i flyktingmottagningenföreslås.Liksom socialförsäkringsutskottet avstyrker utskottet även motion Fi93 (nyd)yrkandena 17, 18, 20, 21, 22, 23 och 29 om kostnader förflyktingmottagningen.FlyktingministerI motion Fi93 yrkande 27 begär motionärerna ett tillkännagivande ombehovet av en flyktingminister som sysslar med flyktingfrågor på heltid.I socialförsäkringsutskottets yttrande anges att utskottet i SfU7avstyrkte ett yrkande om uttalande om behovet av en flyktingminister somsysslar med flyktingfrågor på heltid. Utskottet har därvid erinrat om att detenligt regeringsformen är regeringen som fördelar ärendena mellan departementenoch statsministern som bland statsråden utser chefer för departementen.Utskottet avstyrker yrkande 27 i motion avstyrker motion Fi93 (nyd) yrkande 27 med hänvisningtill vad socialförsäkringsutskottet anfört.HemspråksundervisningI motion Fi93 (nyd) yrkande 24 begärs att ger regeringen tillkänna att samhällets kostnader för hemspråksundervisning slopas. För budgetåret1993/94 beräknas en besparing med 500 miljoner kronor.Utbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande (UbU6y) att utskottetnyligen i sitt betänkande 1992/93:UbU8 har behandlat liknande yrkanden omhemspråksundervisningen. Utskottet redovisade i betänkandet att lönekostnadenför drygt 2200 lärare i hemspråk /92 beräknades till ca 370miljoner kronor och att resurserna för undervisningen i hemspråk hade minskatmed ca en tredjedel mellan läsåren 1990/91 och 1991/92. Utbildningsutskottetvill återigen erinra om att en parlamentarisk kommitté tillkallats för att seöver invandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken. Enligtdirektiven (dir. 1993:1) bör kommittén pröva förutsättningarna att utvecklaindividens eget ansvar särskilt i fråga om upprätthållandet av det egna språketoch kulturarvet. Mot denna bakgrund avstyrker utbildningsutskottet motion Fi93yrkande 24.Finansutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet anfört och avstyrkermotion Fi93 (nyd) yrkande 24.Utgiftsförändringar inom Försvarsdepartementets områdeFörsvarskostnadernas storlekI den socialdemokratiska partimotionen Fi92 framhålls att den krympningav det militära försvaret som pågår i flera länder i gör det möjligtatt också i ompröva försvarsutgifterna.Långsiktiga besparingar som leder till lägre anslag fr.o.m. budgetåret1994/95 uppnås enligt motionärerna genom att försvarsprisindex inte räknas upptill följd av kronans depreciering . Vidare föreslås att dens.k. teknikfaktorn avskaffas från /98. Under senare delen av1990-talet kommer detta att leda till besparingar i storleksordningen 5--6miljarder kronor.För /94 bör enligt motionärerna försvarets anslagsram minskasmed . Detta skall ske genom att importen av krigsmaterielminskas med . Antalet värnpliktiga som kallas in de närmasteåren bör minska med 3000--4000 vilket leder till en besparing på 200miljoner kronor /94. Dessutom bör anslagen inom den civiladelen av totalförsvaret reduceras med genom en minskningav reservationerna bl.a. för industriella åtgärder och genom försäljning avmateriel.Försvarsutskottet hänvisar i sitt yttrande FöU10y till tidigareställningstaganden i fråga om kostnaderna för försvaret. Utskottet erinrar omatt det svenska försvarets ekonomiska nivå under en följd av år varitoförändrad eller minskat som omvärldens stridskrafter tillförts ökaderesurser. Utskottet anser inte att ytterligare neddragningar såsom föreslås imotion Fi92 (s) är förenliga med försvarsbeslut.När det gäller förslagen om försvarsprisindex, den s.k. teknikfaktorn, samtutbildningsvolymen värnpliktiga har utskottet avstyrkt motsvarandeyrkanden i sitt betänkande 1992/93:FöU9. Utskottet gör nu samma bedömning ochförordar även att förslagen om reduceringar av inköp av försvarsmateriel ochbesparingar inom det civila försvaret avslås.Finansutskottet delar helt vad försvarsutskottet anfört om den föreslagnaminskningen av försvarets anslagsram och avstyrker således motion Fi92 (s)yrkande 18.Utgiftsförändringar inom områdeJordbruksstödetI motion Fi92 (s) anförs att riksdag och regering under det senaste åretåtergått till en jordbrukspolitik med ökade inslag av reglering och avsubvention av livsmedelsexporten. Denna politik innebär en belastning församhällsekonomin och för de offentliga finanserna. Enligt motionen harSocialdemokraterna under vårriksdagen presenterat förslag som innebär enbesparing på jordbrukets område med ca jämfört medriksdagsmajoriteten. Detta uppnås, menar motionärerna, genom att bibehålla detinkomststöd som ingick livsmedelspolitiska beslut, stå fast vid ettinlösenpris på spannmål på per kg, begränsa ökningen av exportstödetsamt bibehålla prisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedeloch i stället omvandla dessa till en miljöavgift (yrkande 19).Jordbruksutskottet konstaterar i sitt yttrande (JoU4y) att det inteframgår av motionen vilka anslag som avses då motionärerna föreslår en sänkningav jordbruksstödet med . Av den kortfattade motiveringen drarutskottet slutsatsen att motionärerna avser uppnå en neddragning avjordbruksstödet, eller en budgetmässig spareffekt, genom en kombination avminskade bidrag, återinförda prisregleringsavgifter och möjligen också genomändrad disposition av medel i jordbrukets regleringskassor.Utskottet menar, efter en detaljerad redovisning, att dessa förslag inte gernågra direkta besparingseffekter på budgetens utgiftssida för budgetåret1993/94. När det gäller förslaget om inkomststöd konstaterar utskottet pågrundval av s-reservationen i betänkandet 1992/93:JoU13 att en besparingseffektvisserligen kan uppnås om . Detta förutsätter emellertidatt med ändring av tidigare beslut sänker arealbidraget/inkomststödetfrån till per ha och anvisar ett motsvarande lägre belopp underanslaget B 10 Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.I fråga om t.ex. sänkt inlösenpris på spannmål framhålls att kostnaden slårigenom i budgeten endast om andra internavgifter är otillräckliga, vilketprognosen för /94 inte tyder på. Utskottet konstaterar vidareatt om prisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelåterinförs som en miljöavgift så kan det ge ett tillskott till statskassan påca . Det förutsätter emellertid att frångår dentidigare fastlagda principen att internavgifterna skall användas inomjordbruksregleringen. Om avgiftsmedel av detta slag skall dras in tillstatskassan, utan denna förutsatta motprestation från statens sida, krävs attriksdagen genom en lagändring fattar ett nytt beslut om avgifternas rubriceringoch disposition.Enligt jordbruksutskottet innebär det anförda sammanfattningsvis attmotionärernas förslag kan ge en direkt besparingseffekt på statsbudgetensutgiftssida på ca för /94. Utskottetunderstryker dock att ett sänkt arealbidrag och sänkt inlösenpris på spannmålkan utgöra ett incitament till att anmäla ytterligare stora arealer föromställning. Med ett genomsnittligt omställningsbidrag om per haunder kommande budgetår kan den beräknade besparingseffekten mycket väl gå omintet och t.o.m. leda till ökade utgifter för statskassan.Mot bakgrund av sin redovisning föreslår jordbruksutskottet attfinansutskottet avstyrker motion Fi92 yrkande 19.Finansutskottet anser i likhet med jordbruksutskottet att motion Fi92 (s)yrkande 19 bör avslås av riksdagen.Utgiftsförändringar inom områdeRegeringskansliets arbetsformerI kompletteringspropositionen, bilaga 6 avsnitt 5, föreslås attregeringen får befogenhet att inom ramen för anvisade anslag tillregeringskansliets verksamhet disponera anslagen till departementen ochRegeringskansliets förvaltningskontor på ett med hänsyn tilländamålsbestämningen friare sätt. Därigenom skall effektiviteten iregeringskansliets verksamhet främjas. Vidare föreslås att ett nytt anslag på50 anvisas till Gemensamma ändamål för m.m.Som skäl därför anges i propositionen att ett utrymme bör skapas för vissa förRegeringskansliet gemensamma ändamål samt för oförutsedda angelägna insatser.I motion Fi94 av m.fl. (v) yrkas avslag på regeringensförslag till ett nytt anslag på /94. Enligtmotionärerna har kanslihuset redan svällt för mycket.Finansutskottet har för sin del inget att erinra mot att regeringen föratt kunna åstadkomma en effektivare internadministration får en friaredispositionsrätt till departementsanslagen under littera A 1, respektivedepartements utredningsanslag samt anslaget till Regeringskanslietsförvaltningskontor.När det gäller förslaget om ett nytt anslag på tillregeringens förfogande har utskottet erfarit att det finns ett behovatt i samband med förhandlingarna om det fortsatta Europasamarbetet åstadkommaen ökad handlingsberedskap. Detta föreslås ske genom en samordning av medel somför närvarande disponeras av olika departement och centrala myndigheter.Konstruktionen skall ses som tillfällig och regeringen avser att återkomma meden mer permanent lösning budgetproposition. Utskottet utgår från attdet nya anslaget i sin helhet finansieras genom omdisponeringar från befintligaanslag.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslagoch avstyrker motion Fi94 (v) yrkande 16.BostadssubventionerEtt av inslagen i höstens krisuppgörelse mellan regeringen ochSocialdemokraterna var att bostadssubventionerna skulle begränsas med 3miljarder kronor netto. När finansutskottet behandlade frågani anslutning till proposition 1992/93:50 förordade utskottet på förslag avbostadsutskottet att de närmare formerna för begränsningen skulle avgöraslängre fram. Förändringen skulle inte genomföras och utskottetansåg därför att tid för rådrum förelåg. Det var dock nödvändigt, ansågfinansutskottet, att gavs möjlighet att fatta beslut i ärendet senastvåren 1993. beslutade i enlighet med finansutskottets förslag(1992/93:FiU1, rskr. 134).I tre partimotioner begärs att bostadssubventionerna inte skall minskasfr.o.m. I motion Fi92 (s) yrkande 7 föreslås sålunda att riksdagengör ett tillkännagivande till regeringen om att besparingen på 3 miljarderkronor på bostadssubventionerna skall skjutas upp tills fastighetsmarknaden harstabiliserats. I motion Fi93 (nyd) yrkande 86 begärs att upphäverbeslutet om minskning av bostadssubventionerna . Även i motionFi94 (v) yrkande 5 avvisas den planerade neddragningen avbostadssubventionerna.I motion Fi107 av Bo G Jenevall och (nyd) föreslås atträntesubventionerna skall avvecklas med början år 1995.Bostadsutskottet konstaterar i sitt yttrande att något regeringsförslag ifrågan ännu inte förelagts . Att nu avvakta ett sådant förslag är ipraktiken inte möjligt om skall kunna fatta beslut i ärendet undervåren 1993. finner det viktigt att så sker, så att tillräckligklarhet kan skapas om subventionernas omfattning under de närmaste åren.Även om de tre motionsförslagen inte till alla delar överensstämmer medvarandra anser bostadsutskottet att med anledning av dem som sinmening bör ge regeringen till känna att den nu diskuterade besparingen avbostadssubventionerna inte bör genomföras per . Om, och i såfall när och hur, så skall ske får enligt bostadsutskottet bedömas mot bakgrundav bl.a. hur det ekonomiska läget, kreditmarknaden och fastighetsmarknadenkommer att utvecklas. Av betydelse i detta sammanhang är inte minstränteutvecklingen eftersom kapitalkostnaderna ofta har stor betydelse förboendeutgifterna.Regeringspartiernas företrädare i bostadsutskottet har i en avvikande meningframhållit att frågan om bostadssubventionernas omfattning måste ses i ettstörre sammanhang och då bedömas mot bakgrund av de mer övergripande frågornaom den ekonomiska politikens omfattning och inriktning. Denna fråga ankommerdet på finansutskottet att bereda före beslut. Det blir då möjligtatt överväga en reduktion av bostadssubventionerna i relation till andramöjliga och lämpliga besparingar.Det i motion Fi107 (nyd) framförda förslaget om en tjugoårig avveckling avbostadssubventionerna avstyrks av bostadsutskottet med hänvisning till attsåväl dagens system som tidigare system innehåller regler som begränsar tidenför hur länge räntebidrag kan utgå. Om dessa regler behålls kommerräntebidragen att vara avvecklade praktiskt taget med vad som skullebli fallet om motionärernas förslag genomfördes.Ny demokratis företrädare i utskottet har i en avvikande mening biträttförslaget i motionen.Finansutskottet vill i denna fråga framföra följande. Utgifterna för detstatliga räntebidragssystemet har ökat mycket snabbt. Det sammanhänger framförallt med byggkostnadernas snabba ökning, de senaste årens höga ränteläge och enomfattande byggnation . Den årliga minskningen avräntebidraget har påskyndats genom att vid ett antal tillfällenbeslutat om extra upptrappning av de garanterade räntenivåerna. Fr.o.m.innevarande år gäller också ett nytt bostadsfinansieringssystem för nytillkomnabostäder. Trots vidtagna besparingar har statens utgifter för räntebidragfördubblats , och för nästa budgetår är för detta ändamål anvisat 31,3miljarder kronor.Ett viktigt inslag i höstens uppgörelse mellan regeringen ochSocialdemokraterna var att bostadssubventionerna skulle begränsas med3 miljarder kronor netto. Socialdemokraterna begär nu att denna besparingskjuts upp tills fastighetsmarknaden har stabiliserats. Inte heller Nydemokrati och är beredda att stödja en besparing av dennaomfattning under nästa år.Enligt finansutskottets mening är det med hänsyn till det statsfinansiellaläget angeläget att bostadssubventionerna kan begränsas. Den tilltänktabesparingen utgör en mindre del av nuvarande bostadssubventioner, men är likvälså omfattande att den kan få återverkningar inte bara på hyresnivåer utan ävenpå prisbildningen på fastighetsmarknaden i stort. Det finns därför skäl somtalar för att besparingen inte bör genomföras i ett steg utan successivt.Som framgår av utskottets redogörelse för utvecklingen på penningmarknadenhar den korta räntan sänkts i betydande omfattning under våren 1993.Riksbankens marginalränta har sänkts med närmare 4 procentenheteroch uppgår nu till 8,. Sänkningen har fått genomslag även påbostadslåneräntorna, och finansieringen av hushållens boende kan ske tillräntenivåer som är de lägsta sedan regleringen av bostadslåneräntorna upphörde.Förutsättningarna för en balanserad och planenligt genomförd minskning avbostadssubventionerna har därigenom förbättrats.Finansutskottet delar bostadsutskottets bedömning att det är viktigt attriksdagen kan fatta beslut i detta ärende så att klarhetskapas om subventionernas omfattning under de närmaste åren.Mot denna bakgrund förordar finansutskottet att statens utgifter förräntebidrag reduceras stegvis . De bör ske genomextra upptrappningar av de garanterade räntenivåerna med tyngdpunkten lagd pådet äldre beståndet av bostäder. Om hänsyn tas även till behovet av höjdabostadsbidrag bör sålunda utgifterna för detta ändamål minskas med 0,5miljarder kronor netto , med netto och med1,netto år 1996.Vad finansutskottet här anfört bör som sin mening ge till känna förregeringen. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet yrkar avslag påmotionerna Fi92 (s) yrkande 7, Fi93 (nyd) yrkande 86 och Fi94 (v) yrkande 5.Vad beträffar motion Fi107 (nyd) gör finansutskottet för egen del ingen annanbedömning än bostadsutskottet. Även finansutskottet avstyrker sålunda bifalltill denna motion.Utgiftsförändringar inom områdeInkomstprövade barnbidragI motion Fi93 (nyd) begärs ett förslag om att införa ett system medbehovsprövade barnbidrag (yrkande 1). Enligt motionärernas förslag skallbarnbidragen behovsprövas så att fullt bidrag utgår till barnfamiljer medinkomster upp till ca . Vid en hushållsinkomst på skallenligt förslaget inget bidrag utgå. Förslaget beräknas medföra en besparing på3 miljarder kronor.Socialutskottet har i samband med behandlingen av årets budgetpropositionbehandlat ett liknande yrkande (1992/93:SoU15). Utskottet ansåg att detnuvarande barnbidragssystemet bör behållas och hänvisade till tidigareställningstagande (1991/92:SoU15) när det gäller införande av ett inkomst- ochbehovsprövat barnbidrag.Finansutskottet har för sin del ingen annan uppfattning än densocialutskottet redovisat och avstyrker således motion Fi93 (nyd) yrkande 1.Utgiftsförändringar inom områdeLänsstyrelsernaI propositionen (bil. 10) föreslås att under elfte huvudtitelns ramanslagLänsstyrelserna m.m. för /94 anvisas utöver vadsom föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 14.Till grund för regeringens förslag om att anvisa ytterligare 48 miljonerkronor för /94 ligger de nya arbetsuppgifter som tillförslänsstyrelserna . Från denna tidpunkt har länsstyrelserna attsvara för dels den regionala administrationen av statens stöd förbostadsfinansiering, dels tillsynen över verksamheten enligt den nyarättighetslag för personer med svåra funktionshinder som då träder i kraft.Bostadsutskottet redovisar i sitt yttrande (BoU9y) att påförslag i budgetpropositionen till Länsstyrelserna m.m. för /94har anvisat ett ramanslag på (bet. 1992/93:BoU17).Utskottet konstaterar att har ställt sig bakom de förslagsom utgör grunden för den av regeringen förordade ökningen av anslaget tilllänsstyrelserna, varför även det nu aktuella förslaget tillstyrks.Finansutskottet delar bostadsutskottets uppfattning och tillstyrkersåledes propositionens förslag att under elfte huvudtitelns ramanslagLänsstyrelserna m.m. för /94 anvisas utöver vadsom föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 14.Organisationsstöd m.m.PartistödI motion Fi93 (nyd) föreslås att partistödet bör sänkas till hälften överen treårsperiod. För /94 föreslås en sänkning till , vilketinnebär en besparing med för det statliga stödet (yrkande31).Konstitutionsutskottet har under innevarande riksmöteavstyrkt motioner med liknande innehåll. Utskottet uppgav i ett yttrande tillfinansutskottet (1992/93:KU3y) att utskottet noterat att regeringen föreslagiten minskning av partistödet, men ville inte tillstyrka de ytterligareminskningar som föreslogs i en motion från Ny demokrati. anslötsig till propositionens förslag och avstyrkte motionen (1992/93:FiU1).Konstitutionsutskottet gjorde samma bedömning i sitt betänkande om stöd tillpolitiska partier (1992/93:KU24).Finansutskottet ställer sig bakom tidigarebedömningar och avstyrker därmed motion Fi93 (nyd) yrkande 31.PresstödI motion Fi93 (nyd) föreslår motionärerna att stödet till dagspressenavvecklas med en 30-procentig början för kommandebudgetår, vilket innebär en sänkning till /94(yrkande 32). föreslås en minskning av anslaget med 0,8miljoner kronor (yrkande 33).Konstitutionsutskottet har behandlat frågan om presstödet ochPresstödsnämnden dels i sitt betänkande om Presstöd m.m. (1992/93:KU27), delsi ett yttrande till finansutskottet över propositionen 1992/93:50 om åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin (1992/93:KU3y). I betänkandetkonstaterar utskottet att presstödet reformerades på grundvalav ett treårigt utredningsarbete av . I propositionen1989/90:78 om reformerat presstöd framhölls att pressens roll i fråga ominformation, kommentarer, granskning samt kommunikation mellan olika gruppermotiverade ett statligt stöd. Om inte de tidningar som befinner sig i ettkonkurrensmässigt underläge fick stöd skulle mångfalden minska till förfång förläsarnas valfrihet och för opinionsbildningen.Riksdagen godtog i huvudsak den föreslagna utformningen av presstödet(1989/90:KU31). uttalade utskottet att det inte var berett att göraen annan bedömning (1991/92:KU27). I årets betänkande anger utskottetemellertid att utvecklingen på mediaområdet gjort att man inomregeringskansliet överväger att företa en ny översyn av dagspressens situation.Konstitutionsutskottet förutsätter att det angelägna intresset av en rimligmångfald i pressen gör att en sådan utredning kommer till stånd, och då underparlamentarisk medverkan. Med hänvisning till denna planerade översyn avdagspressens situation avstyrkte utskottet motionsyrkandena om nedskärningar ipresstödet och avveckling av Presstödsnämnden.I sitt yttrande till finansutskottet angående åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin (1992/93:KU3y) avstyrkte utskottet ettliknande motionsyrkande på samma grunder som ovan. Utskottet bedömde att storasvårigheter skulle uppstå för dagspressen om kravet på avveckling av presstödetbifölls.Finansutskottet delar helt den syn på presstödet och somkonstitutionsutskottet gett uttryck för dels i sitt yttrande ,dels i refererade betänkande. Utskottet kan därför inte tillstyrka motion Fi93(nyd) yrkandena 32 och 33.OrganisationsstödI motion Fi93 (nyd) föreslår motionärerna en kartläggning av utgåendeorganisationsbidrag och en nedskärning av dessa , resp. överen treårsperiod (yrkande 34).Kulturutskottet hänvisar i sitt yttrande (KrU14y) till sitt betänkande1992/93:KrU12 om Ungdoms- och folkrörelsefrågor m.m. I detta betänkanderedogörs för att regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att seöver och lämna förslag till de principer som bör gälla för statens bidrag tillideella organisationer, bl.a. i syfte att minska statsbidragen.