bet · GG01KU30 · 1993-05-13 00:00:00 — När skedde det en förändring, och vilken diskussionförekom om det?Christina Rogestam: Situationen i blev värreunder 1991. Det hade att göra med inkallelserna till denfederala armén och striderna i samband med att ochSlovenien förklarade sig självständiga. infördeverket verkställighetsstopp, dvs. vi upphörde att fatta beslutom jugoslaviska ärenden, därför att vi bedömde situationen iJugoslavien sådan att det icke var ansvarigt att skicka tillbakapersoner dit. Verkställighetsstoppet när det gällde ,inkl. Kosovo, och upphävde vi sedan den 16 juli 1992.Harriet : När anser du att visumtvång förkosovoalbaner borde ha införts i mot bakgrund av deförhållanden i Kosovo som ni kände till?Christina Rogestam: Jag tog upp diskussionen mot bakgrund av att man gjorde vissa justeringar ochskärpte gränskontrollen bl.a. i Tyskland.Harriet : Det förekom en organiserad transportav flyktingar från Kosovo till . När fick du kunskap omden trafiken?Christina Rogestam: Sådant förekommer alltid, men det blevtydligt när skärpte sin gränskontroll.Efter en vecka var trafiken överflyttad och kom via tillYstad. Då syntes organisationen bakom mycket tydligt.Harriet : Du säger att den syntes tydligt. Närkan man säga att det var känt att det förekom organiserade resorfrån Kosovo? När blev ni övertygade om att det förekom trafik?Det är en viss skillnad mellan att man vet det i Invandrarverketoch kanske i regeringen, och att det blir mer allmänt känt.Christina Rogestam: Vi visste det under maj månad.Harriet : Tog ni upp det med regeringen då?Christina Rogestam: Det är ett ständigt flöde avinformation. Samma rapporter som går till oss går tillregeringen.Harriet : Hur gick diskussionerna? Vad sade man?Christina Rogestam: Jag har inget minne av någon direktdiskussion om detta. Vi informerade regeringen om det somförekom, och den fick samma UD-rapporter och polisrapporter somvi fick.Harriet : Ni slog inte larm ommissförhållandena? Ni sade inte att man måste göra någonting åtsaken?Christina Rogestam: Vi diskuterade inte den här fråganspecifikt.Harriet : Ni har slagit larm -- vi har de trebreven i våra handlingar. Hur anser du att det ärrimligt att det tar från det att slår larm tillsregeringen vidtar någon åtgärd?Christina Rogestam: Det har jag ingen uppfattning om.Harriet : Har det varit någon skillnad itidsutdräkt under den socialdemokratiska regeringen och denborgerliga regeringen?Christina Rogestam: Det är svårt att säga. Jag kanmöjligen anföra ett exempel. förde vi framinformation till den socialdemokratiska regeringen ochdiskuterade den situation som då inträffade medbulgarienturkarna. Man reagerade då med beslutet den 13december. Det gick betydligt snabbare än när vi fördediskussioner tills viseringstvånget infördesden 10 oktober.Harriet : Hur tog du emot beslutet av den 19december 1991? Ni avgav en skrivelse den 17.Christina Rogestam: Vi visste att det skulle komma menvisste inte exakt datum. Dels fanns det med iregeringsdeklarationen, dels blev vi vid kvartalsredovisningen ibörjan av november ombedda att förse regeringen med ärenden somskulle göra det möjligt att sätta en ny praxis enligt detkommande beskedet. Det jag sade till ministern i början pånovember var att vi inom verket var angelägna om att beslutetdröjde så länge som möjligt.Harriet : Ni rådde regeringen att inte upphävadet?Christina Rogestam: Det är ju ett politiskt beslut. Men vikonstaterade att det ur verkets synpunkt var angeläget att dröjamed beslutet tills man kunde överblicka situationen iJugoslavien.Harriet : Diskuterade ni då ocksåkosovoalbanerna?Christina Rogestam: Det minns jag inte.Harriet : arbetar ju invandrarministern pådeltid med invandrarfrågor, och tidigare invandrarministrar hargjort det på fulltid. Har det inneburit någon skillnad förInvandrarverket?Christina Rogestam: Vi var naturligtvis bortskämda närvåra ärenden var ministerns stora intresse. harInvandrarverket en mera normal situation som alla andramyndigheter, att ministern har också andra angelägenheter attägna sig åt.Harriet : Du tolkar inte tidsutdräkten mellanlarm och åtgärd som ett resultat av att ministern hardeltidssysselsättning med invandrarfrågor?Christina Rogestam: Nej.Harriet : Vad skulle dröjsmålet då bero på?Christina Rogestam: Det kan jag inte svara på.Inger : Du har talat om kvartalsmötena mellandepartementet och . Förändrades de och1992 till karaktär och innehåll?Christina Rogestam: Nej. Det var samma typ av genomgång. kvartalsrapporter som exempelvis socialförsäkringsutskottetockså får del av finns 15--20 tabeller som anger antaletasylsökande, antal beslut, hur det tagit att få frambeslut, ärendebalansen hos oss, hos ochpolisen och hur det ser ut på förläggningarna. Det är ett stortmöte där 15--20 personer deltar. Vi går igenom tabell eftertabell och talar om vad som är orsaken till att det ser ut somdet gör, vad som har hänt och vilka insatser man gör. Sedan blirdet avslutningsvis ett antal allmänna frågor. Det har inte varitnågon skillnad beroende på regering.Inger : Har det varit någon skillnad beträffandeärendenas omfattning? Det är alltså ganska formaliserade möten?Christina Rogestam: Ja.Inger : Mötena kompletterades med mötenmånadsvis mellan dig och statsrådet. På vems initiativ skeddedet?Christina Rogestam: Det var invandrarministern som kalladetill det första mötet.Inger : Vad innehöll dessa möten?Christina Rogestam: Det första mötet handlade om denaktuella situationen hos oss, vilka bedömningar jag gjorde, ochsamma genomgång för del -- också med.Inger : sammankallades tillett extra möte -- på vems initiativ?Christina Rogestam: Invandrarministerns.Inger : Av vilka skäl inkallades det mötet?Christina Rogestam: Det är inte i första hand jag somskall svara på det. Hon ville väl göra en genomgång i rådet avden aktuella situationen, så att vi fick tillfälle attdiskutera.Inger : Hur tog mötet?Christina Rogestam: Ett par tre timmar.Inger : Hur ofta sammankallas Flyktingpolitiska rådetvanligtvis?Christina Rogestam: Det brukar vara två gånger per termin.Inger : Har rådet inkallats i ökad utsträckning under1992?Christina Rogestam: Det var ett möte och ettmöte . Vad som hänt vet jag inte.Thage G : Hur vill ni beteckna era relationer medstatsrådet : som bra, medelgoda eller dåliga?Christina Rogestam: Det är en ledande fråga. Jag har intehaft några problem i mina kontakter med : Om ni inte har haft några problem ikontakterna med , varför gick ni då ut i en öppenkritik mot henne ?Christina Rogestam: Det var inte kritik mot BirgitFriggebo, utan mot den situation som vi satt i, där vi upplevdeatt verket inte fick det stöd i regeringens politik som vi i detläget önskade.Thage G : I en Ekointervju den 27 juni 1992hävdade att det finns en planering för enfortsatt stor flyktingström till landet, medan ni hävdade detmotsatta, att ni inte blivit informerad om att det fanns någonsådan plan. Vem av er hade rätt?Christina Rogestam: Hos oss fanns det inte någonytterligare plan. Vi hade en planering upp till 50000. månad befann vi oss ovanför den planeringen och kämpade dagför dag för att få fram de ytterligare bäddar som behövdes. Menom jag minns rätt var det inte ministern som sade det här, utandet var statssekreteraren.Thage G : Invandrarministern hävdade att det fannsen planering för en fortsatt stor flyktingström till landet. Harni sett den planen?Christina Rogestam: Nej.Thage G : Tror ni att det existerade någon sådanplanering som talade om?Christina Rogestam: Den existerade inte hos oss -- det ärallt jag kan säga.Thage G : Tror ni att den existerade hosregeringen?Christina Rogestam: Det har jag ingen uppfattning om.Thage G : Tror ni att regeringens planeringi var obefintlig?Christina Rogestam: Det är tämligen ointressant vad jagtror.Thage G : Det är viktigt, därför att diskussionensommaren 1992 gällde om det fanns en planering som kunde mötaflyktingströmmen från . Ni hävdar att det inte fannsnågon planering, medan regeringen hävdar att det fanns enplanering. Är det inte anmärkningsvärt att Invandrarverketsgeneraldirektör inte kände till om det fanns en planering?Christina Rogestam: Vad jag kan svara är att vi var på vägatt uttömma våra resurser. Vi hade en planering för upp till50000. I skrivelsen till regeringen den 17 december 1991redovisade vi våra förslag om hur man skulle agera inför enstörre flyktingström. Vi var inte informerade omhuruvida regeringen vid sidan av det uppdrag som man hade givittill hade skaffat sig mandat från föratt agera på egen hand . Men det fannsingen plan hos utöver 50000--55000asylsökande som vi hade tagit emot och börjanav juli.Thage G : Ni fick inte somgeneraldirektör för någon redovisning förregeringens planering?Christina Rogestam: Nej.Thage G : Ni sade tidigare att Invandrarverketbehövde varenda säng som kunde uppbringas. Men i Ekointervjun, som jag själv hörde, att det fanns40miljoner bäddar i . Vad tror ni att hennes uttalandegick ut på?Christina Rogestam: Jag vet inte. Jag hörde ocksåintervjun. Jag förstod inte siffran då och förstår denfortfarande inte.Thage G : Om ni letade efter enstaka sängplatseroch det ansvariga statsrådet hade tillgång till 40 miljonerbäddar, vari tror ni att skillnaden bestod?Christina Rogestam: Jag vet inte. Jag känner bara till denverklighet som vi befann oss i. Vi hade telefonmöten iveckan med samtliga regionkontor inblandade. Vi kontrolleradedag för dag hur många sängar som fanns, vi diskuterade hurfördelningen av asylsökande skulle göras. Vissa morgnar vissteman icke i regionerna var man skulle lägga dem som kom dendagen. Det var i en sådan situation vi arbetade.Thage G : Ni såg alltså en viss skillnad mellan erbedömning och regeringens bedömning av antalet bäddar som fannsatt tillgå?Christina Rogestam: Ja.Thage G : ställde en fråga omSveriges röst i världen i invandrarfrågorna, som ni inte villesvara på. Deltog ni i FN:s internationella flyktingkonferens iGenève ?Christina Rogestam: Vid den som hölls varjag inte närvarande.Ingela : Den situation som har varit under densenaste tiden har varit mycket svår för och förhela flyktingpolitiken. Det beror inte minst på läget i detforna . Hur vill du beskriva verkets sätt att tackladen situation man hamnade i?Christina Rogestam: Jag tycker även nu när jag sertillbaka, att verket gjorde en fantastisk insats. Vi visade attvi hade en oerhörd flexibilitet och förmåga att klara uppsituationen. Vi hade i organisationen 35000 bäddar i början avsommaren, och vi klarade att få fram 40000 bäddar till mittenav oktober. Vi markerade i diskussionen att det var en sak attfå fram bäddar, men sedan skall ärendena prövas och beslutfattas, de asylsökandes sak skall, om det blir avslag iInvandrarverket, prövas i , och sedan skallpersonerna lämna landet. Att få fram sängarna är barainledningen av en omfattande process.Jag är stolt över de insatser som verket gjorde för att klaraupp situationen . Det var fantastiska arbetsinsatsersom låg bakom.Ingela : I en skrivelse tog niupp en diskussion kring asylsökande och hjälpsökande, och nimarkerade att det kommer många personer som egentligen intebehöver asyl, utan snarare söker hjälp på grund av denekonomiska situationen i deras hemländer. Ingår kosovoalbanernai gruppen hjälpsökande i den diskussionen?Christina Rogestam: I och med de stora förändringar somägde rum i har förutsättningarna förflyktingpolitiken och asylpolitiken ändrats. Jag tycker det ärbra att regeringen har tillsatt en ordentlig utredning som skalllägga grunden för en ny svensk flyktingpolitik, för de gamlareglerna fungerar inte längre i den nya situationen.När vi i skrivelsen talade om hjälpsökande tänkte vi i förstahand på det som vi har börjat se, att åtskilliga av deasylsökande som kommit till inte ärasylsökande enligt och tidigare regelsystem,utan de kommer på grund av den ekonomiska och socialasituationen i hemlandet. Vi kan se framför oss situationer medstora försörjningsproblem i , och vi kan se framför ossatt det händer någonting med kärnkraftverk som gör att människorflyr. Då gäller det någonting helt annat än politiskförföljelse, riktad direkt mot enskilda personer.Invandrarverkets bedömning när vi började attåteruppta besluten angående kosovoalbaner var att läget då varsådant att de enligt gällande svensk lagstiftning inte hade rätttill asyl och att läget i hemlandet var sådant att det gick attskicka dem hem.Ingela : Har Invandrarverket ändrat sin praxisså att den blivit hårdare? Jag har mött många som arbetar medflyktingar och som tycker att bedömningen av asylsökande nu harblivit mer hårdhänt. Är det din bedömning att den har blivithårdare? Då tänker jag inte i första hand på flyktingar från detforna utan från och andra länder varifrån dettidigare har kommit asylsökande.Christina Rogestam: Det är inte som sätterpraxis, utan regeringen, och vad beträffar vissa områden är detnu som lägger fast praxis. Invandrarverketsuppgift är att omsätta den praxis, som har fastlagts avregeringen och , i beslut i första instans.Jag redovisade för under mitt sistasammanträde att jag bedömde att i ett antalsituationer gör en betydligt snävare tolkning av begreppethumanitära skäl än vad som har förekommit tidigare. Det är dettamånga engagerade personer märker och som man sedan kritiserarInvandrarverket för. säger att det inte finnstillräckliga humanitära skäl för att en viss familj skall fåstanna, och det blir avslag. Sedan lämnar samma familj en nyansökan hos . För att skall kunnaupphäva beslut krävs det synnerligahumanitära skäl. Är inte skälen humanitära enligtutlänningsnämndens bedömning, måste det ha hänt mycket för attden underordnade myndigheten skall kunna anseatt det finns synnerliga humanitära skäl.Ingela : Du sade att regeringen sätter praxis.Har regeringen givit signaler om att man skall tillämpa enhårdare praxis vad gäller humanitära skäl?Christina Rogestam: Jag vet ingenting om kontakternamellan och regeringen.Ingela : Men i förhållande till ?Christina Rogestam: De ärenden som vi har överlämnat ochfått tillbaka med en bedömning är dels de ärenden som vi lämnadeöver i anslutning till beslutet , dels någraytterligare ärenden som framför allt har gällt somalier, men dåhar det varit fråga om en bedömning av det politiska innehålleti ärendena. Jag kan inte påminna mig att vi har lämnat övernågot ärende för specifik bedömning av de humanitära skälen.Ingela : Av det brev som du skrev tillsammansmed får man intrycket att flyktingpolitikenskall anpassas till konjunkturläget. Är det din bedömning?Christina Rogestam: Nej, och det står inte heller ibrevet. På fyra sidor i brevet pekar vi på situationen på densvenska arbetsmarknaden och den mycket besvärliga sitsen förinvandrare, som har högre arbetslöshet än svenskar, och vi pekarpå utslagningen från arbetsmarknaden. Vi framhåller behovet avinsatser för yrkesträning, yrkesutbildning och framför alltsvenskutbildning.Den sista sidan är mera framåtinriktad. I ett stycke där finnsett sammandrag av det som står i Invandrarverketsanslagsframställning , en anslagsframställningsom beslutades av styrelsen utan någon reservation och somgodkänts av de fackliga organisationerna i MBL-förhandlingar. Viframhåller där att det är angeläget att få en klarare och merstrikt tillämpning av men också att man börlåta människor komma hit som har andra skäl än sådana som nämnsi (dvs. en modernisering av lagstiftningen).Ingela : Är inte det en anpassning tillkonjunkturläget: När det är svårt på arbetsmarknaden skall manha en mer strikt tillämpning av konventionen?Christina Rogestam: Nej, det har inte ett dugg medvartannat att göra.Ingela : Hur vill du beskriva regeringensreaktioner på de krav på åtgärder som ni ställde?Christina Rogestam: Vi nämner där insatser i närområdet.Regeringen fattade beslut om insatser i olikadelar av det . Vad gäller diskussionerna omviseringstvång för serber och makedonier fick vi kontinuerligtbesked om att regeringen bedömde att något sådant inte varaktuellt. Vad gäller internationella insatser tog statsministernupp den allmänna frågan vid i i början avjuli. agerande genom invandrarministern var också enbidragande orsak till att UNHCR kallade till konferensen islutet av juli.På ett antal av de punkter som vi pekade på komdet alltså besked av olika slag. Det var inte alltid de beskedvi hade önskat, men det är en annan sak.Hans Göran : Jag vill beröra den fråga som du nusist var inne på.Skrivelserna är ju långa och detaljerade, men på vilkaväsentliga punkter har regeringen inte tillmötesgåttframställningarna? Du sade att det inte har gått som ni velat --på vilka konkreta punkter har regeringen inte tillmötesgått eraönskemål?Christina Rogestam: Vår bedömning var att det hade varitrimligt att införa viseringstvång för serber och makedonier ibörjan av juli. Då hade vi informationer från UNHCR och vår egenrapportering om att man hade slutat med inkallelserna till denfederala armén och att det inte längre förekom sammautresekontroll som . Vi gjorde bedömningen att man kundebörja skicka tillbaka kosovoalbaner. Vi bedömde också attSverige kunde göra som ett stort antal andra länder i ,nämligen att införa viseringstvång.Hans Göran : Är det på någon annan punkt somregeringen inte har tillmötesgått er?Christina Rogestam: Det vi bad om var stöd för att få framytterligare platser. I förslaget av ingick skulle ha möjlighet att rekvirera exempelvis gymnastiksalar,om det behövdes. Vi hade också pekat på möjligheten att kommaöverens med kommunerna om en fördelning av asylsökande överlandet och att kommunerna skulle ta ansvar för det förstamottagandet.På de punkterna fick vi beskedet att regeringen förutsatte attInvandrarverket gjorde sitt jobb och skaffade fram sängar fördem som behövde det.Hans Göran : Skulle det ha haft någon väsentligbetydelse för flyktingmottagandet, om man hade tillmötesgåttönskemålen?Christina Rogestam: Det som hade haft den största effektenhade naturligtvis varit om man hade infört viseringstvång. Dåhade 30000 färre kommit hit. Det var så många som kom frånKosovo mellan och den 10 oktober.Hans Göran : Har olikheterna i viseringspolitikenlett till några orättvisor sett ur de enskilda sökandenassynpunkt? svarade på den frågan här i ,att de olikheter som kunde uppstå fick man komma till rätta medgenom att de enskilda personerna skulle vända sig till densvenska beskickningen eller till UNHCR. Har du någon kommentartill det?Christina Rogestam: Om jag minns rätt sade hon det ianslutning till att viseringskravet infördes för serber ochmakedonier. Vi förde då en diskussion mellan verket ochregeringen för att få klart för oss vad man hade avsett. Vi ficksedermera ett beslut som innebar att vi skulle kunna användaflyktingkvoten, om enstaka personer i Kosovo hade behov avpolitiskt skydd men var förhindrade att ta sig till pågrund av att de inte fick visum.Hans Göran : Har flyktingkvoten utnyttjats på sådantsätt att man har kunnat rätta till det som skulle kunna innebäraorättvisor?Christina Rogestam: jag kan överblicka,fram , var det inte något sådant fall.Hans Göran : Är det inte uppenbart attflyktingpolitiken under de senaste ett och ett halvt åren harmedfört ett behov av mer agerande från regeringens sida?Christina Rogestam: Flyktingpolitiken är alltid känsligoch svår. De tre tidigare åren hade det kommit ungefär 30000personer , och förra kalenderåret kom det 85000. Det ärsjälvklart att sådant sätter både politiken och de organ som äransvariga för den i en extremt svår situation.Hans Göran : Skulle det inte ha gått att få bättreresultat om man hade haft en invandrarminister ?Christina Rogestam: Det kan jag inte uttala mig om.Hans Göran : Det var ju avsett att utlänningsnämndenskulle komma i arbete senare, men det tidigarelades. Ser dupositiva eller negativa effekter av det beslutet?Christina Rogestam: 1992 märktesdet tydligt att man var i en uppbyggnadsfas. Antalet personersom väntade på besked från ökade hela våren.Det var, om jag minns rätt, först som man börjadekapa kön och det var fler som fick besked än som kom med nyaärenden. Men det tar alltid tid att få i gång en ny myndighet,så det är svårt att säga om det hade sett annorlunda ut om manvalt en annan tidpunkt.Hans Göran : har gång på gångefterlyst åtgärder i internationella fora. Har det kommit någrarekommendationer från internationella fora som inte harföljt?Jag kan nämna ett exempel. har tillställt samtligaregeringar en skrivelse för sedan om att man skulle agerapå högre nivå, och man föreslog en internationell konferens. Densvenska regeringen har inte ens besvarat skrivelsen.Anser du att agerandet på internationell nivå har varittillräckligt?Christina Rogestam: Jag har inte en sådan position att jagkan bedöma det, men , när det fortfarande råddetveksamhet internationellt både inom EG och inom FN, togstatsministern upp frågan vid i , ochinvandrarministern var mycket aktiv för att få till ståndUNHCR-mötet. Om det hade kunnat göras någonting ytterligare kanjag inte bedöma.Hans Göran : Men UNHCR-rekommendationen kände du vältill. Är det någonting där som enligt din mening inte harföljts?Christina Rogestam: Nej. ställde upp snabbt ochpositivt när UNHCR vädjade om hjälpinsatser. Där har Sverigehandlat föredömligt.Bengt : Som riksdagsledamöter får vi ofta kontaktmed flyktingar som tycker att de inte har blivit behandladeenligt de internationella konventioner som finns. Det ärnaturligtvis svårt för oss att bedöma sådant. Men man får ettintryck av att den information som kommer från ambassaderna ärannorlunda än den som kommer från Amnesty och andramänniskorättsorganisationer.Tar Invandrarverket eller eller regeringenvid sin bedömning större hänsyn till ambassadernas skildringarän till människorättsorganisationernas bedömning av hurmänskliga rättigheter tillgodoses i olika länder?Christina Rogestam: Vi försöker väga in all deninformation som finns och göra en bedömning av läget iförhållande till vad de enskilda asylsökande berättar. Vi fattaringa klumpbeslut när det gäller länder utan väger situationen iett land mot den enskilda människans behov av skydd. Vi tar storhänsyn till den information som kommer frånmänniskorättsorganisationer.Bengt : Jag tolkar det så, att ni inte anser att deninformation som kommer från ambassader skulle ha högre dignitetän den som kommer från människorättsorganisationer.Christina Rogestam: Vi väger samman informationerna. Oftaredovisar man precis samma sak. Det händer att vi ställer ettantal frågor via ambassaden, som anlitar sin förtroendeadvokateller sina kontakter med människorättsorganisationer på platsenför att besvara frågorna. Det finns också exempel på att verketber om hjälp från ambassaden för att kontrollera det somenskilda personer uppger.Det går inte att svara generellt på din fråga.Bengt : har redovisat när hanvar här och i sin rapport, att det har funnits en del problem påInvandrarverket som gällt rättssäkerheten för enskilda personeroch hanteringen av sekretessbelagda handlingar. Ni har fått endel kritik för det.Hänger de här problemen ihop med det sätt på vilket ni harrekryterat personal eller med de resurser som regeringen ställertill förfogande?Christina Rogestam: Jag känner inte igen din beskrivningav vad JO har sagt till oss.Thage G : Utfrågningen av JO var en slutenutfrågning i och skall inte åberopas här.Christina Rogestam: JO har granskat oss i två omgångar. Iförsta omgången gick han igenom ett stort antal mycket gamlaärenden och kritiserade oss med rätta för att de hade tagit sålång tid, men han hade förståelse för den arbetssituation vihade haft. Sedan gjorde han en uppföljande inspektion i decemberförra året. Det protokoll som vi fick var en klar markering avatt han tyckte att vi hade bättrat oss väsentligt.Bengt : Min fråga gällde om de problem som ni tycksha haft på detta område hänger ihop med att ni haft för småresurser.Christina Rogestam: Vi har i stor utsträckning rekryteratny personal . Vi fick på sommaren och hösten 1990ett ordentligt tillskott av den dåvarande regeringen --riksdagsbeslutet kom -- för att vi skulle kunnasnabbare fatta beslut om alla de asylsökande som kom hösten1989.