bet · GG01FiU10 · 1993-02-25 00:00:00 — Detta leder i sin tur till minskade skatteintäkter,ökad belastning på arbetslöshetskassorna och större behov avarbetsmarknadspolitiska insatser samt ökade utgifter för socialbidrag ochbostadsbidrag.Därtill skall läggas de välfärdspolitiska förlusterna i form av färre ochförsämrade tjänster inom vård, omsorg, utbildning samt kultur- ochfritidsverksamhet.Utskottet kan för sin del inte dela regeringens uppfattning att indragningenfrån kommunsektorn skulle innebära en besparing. I stället ökar den finansiellarundgången genom att en del av statens budgetunderskott vältras över påkommunsektorn. Den av utskottet förordade parlamentariska beredningen bör fåtill uppdrag att redovisa hur skadorna av denna rundgång skall kunna begränsas.Beredningen bör dessutom få till uppgift att utarbeta ett förslag till etträttvist statsbidragssystem på grundval av en grundlig analys av kommunernasfinanser. En annan angelägen uppgift är att föreslå åtgärder som kan stimuleraen tidigareläggning av sådana investeringar som kan bidra till att hållatillbaka de kommunala driftskostnaderna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi203 (s) yrkande9.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande översyn av kommunernas ekonomi och begränsning avrundgången i ekonominatt med bifall till motion 1992/93:Fi203 yrkande 9 hos regeringenbegär att en parlamentarisk beredning tillsätts med uppgift att presentera enklarläggande översyn av kommunernas ekonomi och lägga fram förslag tillbegränsning av den skadliga rundgången i ekonomin m.m.,11. Ramar för myndigheternas förvaltningskostnader (mom.23), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 73 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "underställas " bort ha följandelydelse:Utskottet anser det vara värdefullt att resp. myndighet så tidigt som möjligtkänner till den ekonomiska ramen i sin helhet inför ett aktuellt budgetår.Därigenom ökar myndigheternas möjligheter att förbereda och vidta åtgärder föratt kunna uppnå de av statsmakterna uppställda målen för verksamheten. Inomdessa angivna ramar bör myndigheterna ges finansiell frihet att fördela sinaresurser. Huvuddelen av myndigheternas utgifter avser emellertid löner. Denuppräkning som görs av anslagen får därmed direkta konsekvenser förlöneutrymmet. I finansplanen sägs att långsiktigt kommer kostnadsutvecklingeninom den konkurrensutsatta sektorn att ligga till grund för kompensationen förkostnadsutvecklingen för myndigheterna. I den mån de statliga löneavtalenkommer att avvika från kostnadsutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektornkommer det att påverka resursfördelningen inom myndigheterna. Om ökningstaktenskulle komma att variera kraftigt mellan åren uppstår svårigheter att beräknakompensationen, framför allt kan beräkningen i budgetförslaget komma att avvikafrån det faktiska, vilket skapar eftersläpningsproblem. Det kan få effekter påmyndigheternas möjligheter att fullgöra sina uppgifter. Utskottet vill därförunderstryka att förändringar i verksamheternas inriktning eller omfattning påsedvanligt sätt måste underställas riksdagen.dels att den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Fi707 anser utskottet att det är viktigtatt ramanslagstekniken fungerar utan att inskränka den fria förhandlingsrätten.Som utskottet redovisat kan ramanslagstekniken om anslagsuppräkningen ochavtalsutvecklingen utvecklas i otakt komma att få effekter på myndighetensresursfördelning och möjlighet att fullgöra sina uppgifter. Det är därförangeläget att regeringen med de centrala fackliga organisationernaklarar ut formerna för hur förhandlingarna skall genomföras utan att de innebärinskränkningar i den fria förhandlingsrätten. Detta bör med anledningav motion Fi707 (s) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande ramar för myndigheternas förvaltningskostnaderatt med bifall till motion 1992/93:Fi707 samt med anledning avproposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 6 godkänner vad utskottet anfört ombudgetering av myndigheternas förvaltningskostnader och som sin mening gerregeringen detta till känna,12. Riktlinjer för risk- och skadehanteringen i staten (mom.30), , Per , , , och (allas) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med"Utskottet vill" och på s. 80 slutar med "motion Fi716" bort ha följandelydelse:Utskottet noterar inledningsvis att Kammarkollegiet är en centralförvaltningsmyndighet för frågor om statlig och kyrklig egendom samt riketsindelning. Kollegiet svarar för medels- och fondförvaltning, bevakar vissaärenden om statens rätt och allmänna intressen i vissa mål samt ger servicetill små och medelstora myndigheter.Utskottet vill för sin del betona att förslaget att myndigheterna självaskall få välja system för sin riskfinansiering är ett led i arbetet med attdelegera ansvar och befogenheter till myndighetesnivå. Det är vidare angelägetatt, som också betonas i propositionen, bygga upp en service- ochstödverksamhet för de verk och myndigheter som av olika skäl behöver detta. Ensådan verksamhet omfattar många olika moment av riskbedömningar ochriskhantering m.m.Verksamheten inom Kammarkollegiet har i huvudsak en annan inriktning. Denföreslagna verksamheten har emellertid många beröringspunkter med ansvarsområde och verksamhet. Den är också delvis överlappandedet som redan bedrivs inom . En lokalisering av den föreslagnaverksamheten till bör därför kunna ge betydande vinster.Dessa vinster skall självfallet tas till vara.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att skallgodkänna de av regeringen föreslagna riktlinjerna för risk- ochskadehanteringen i staten men med den ändring som följer av att verksamheteninte byggs ut vid Kammarkollegiet utan etableras inom Statens räddningsverk.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande riktlinjer för risk- och skadehanteringen i statenatt med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga 1 yrkande 11och motion 1992/93:Fi716 godkänner vad utskottet anfört om riktlinjer för risk-och skadehanteringen i staten samt som sin mening ger regeringen detta tillkänna.Särskilda yttranden1. Den ekonomiska demokratin (mom.3), , Per , , , och (allas) anför:Löntagarfonderna avskaffades mot vår vilja . Även om vi i likhetmed anser att AP-fonden bör få en vidgad placeringsrätt är detvår uppfattning att det inte nu är meningsfullt att begära en parlamentariskutredning om dessa och närliggande frågor.2. ROT-program (mom. 4), , Per , , , och (allas) anför:Ett system med direkta bidrag för vissa underhållsåtgärder har en radfördelar framför ett system med avdrag mot fastighetsskatten.1. Ett bidragssystem ger en snabbare och kraftigare stimulanseffekt försysselsättningen. Genom att pengarna kan betalas ut i omedelbar anslutning tillatt underhållsåtgärderna har genomförts blir det en direkt knytning mellanstödet och det utförda arbetet. Med ett avdrag kommer kompensationen däremotinte att betalas förrän tidigast året efter. För reparationsutgifter under 1993får fastighetsägaren kompensation först , och förreparationsutgifter kommer kompensationen först . Förfastighetsägare med låga taxeringsvärden kan en del av kompensationen t.o.m.komma att fördröjas ytterligare. I nuvarande krissituation på arbetsmarknadenär den fördröjda stimulanseffekten en mycket allvarlig svaghet medavdragssystemet.2. Att välja ett system med avdrag i stället för bidrag innebär att manalldeles i onödan krånglar till skattesystemet. Ett skatteavdrag strider motskattereformens principer om att bredda skattebasen, begränsa avdragen ochförenkla reglerna. Det blir knappast möjligt att hantera avdraget inom ramenför den förenklade självdeklarationen, vilket får den beklagliga konsekvensenatt allt färre kan använda den förenklade deklarationen.3. Ett avdragssystem innebär att kontrollen riskerar att bli i det närmasteobefintlig. Redan ett bidragssystem ställs inför kontrollproblem som ärbetydande. Men det som gör kontrollen särskilt svår inom ramen förskattesystemet är följande:a) Till skillnad från ett bidragssystem som kan administreras av t.ex.länsstyrelsen eller , så anser att det i ettavdragssystem är otänkbart av administrativa skäl att kräva att denskattskyldige till deklarationen bifogar ett kvitto eller lämnar uppgift ombetalningsmottagaren. I och för sig skall kvitto kunna uppvisas vid anfordran,men någon kontroll av vilka reparationsåtgärder som faktiskt utförts skerendast i sällsynta undantagsfall.b) Om avdragsrätten skall finnas även 1994 uppstår stora problem vid 1995 årstaxering med hänsyn till det nya deklarationsförfarandet som då skall tillämpasför första gången.c) Med den ekonomiska ram som finns för skatteförvaltningen ibudgetpropositionen måste 1500 årsarbetskrafter bort från skatteförvaltningenfram till 1996. I stort sett alla län kommer skatteförvaltningen att tvingassäga upp folk.4. Ett bidragssystem kan göras rättvisare än det föreslagna avdragssystemet.En märklig konsekvens av det tilltänkta avdragssystemet är att människor iglesbygden kan få vänta på sin fullständiga kompensation ett eller två årlängre än folk i och andra kommuner med genomsnittligt högataxeringsvärden.5. Ett bidragssystem är betydligt lättare att utforma så att man fårneutralitet mellan upplåtelseformerna.6. Med ett avdragsystem har man betydligt sämre kontroll överbudgeteffekterna än med ett bidragssystem som utgår från ettreservationsanslag.Vi förutsätter att berörda utskott får tillfälle att närmare pröva det häromnämnda stödet till underhålls- och reparationsåtgärder.3. ROT-program (mom. 4), och (alla m) anför:Vi har ställt oss bakom tanken på stöd till reparation och underhåll avbyggnader. Det konkreta förslaget angående stimulansbidrag för vissa kommunalafastigheter, vilket ligger inom finansutskottets ansvarsområde, har vårt fullastöd. Beträffande de förordade åtgärderna på bostadsområdet har vi inte hafttillfälle att kontrollera alla detaljer, däribland de statsfinansiellakostnaderna, varför vi förutsätter att justeringar kan göras i berörda utskott.4. ROT-program (mom. 4)Bo G Jenevall (nyd) anför:Ett enigt finansutskott (1992/93:FiU1 s. 92) stod bakom det tillkännagivandetill regeringen om ROT-verksamheten som gjorde den 18 december 1992.Under beredningen av frågan utlovades att regeringen skulle återkomma medförslag i budgetpropositionen. Det var därför ytterst anmärkningsvärt närutskottets beställning inte effektuerades i budgetpropositionen. Ny demokratihar därför mycket aktivt i olika sammanhang, i ett antal motioner, debatter ochframför allt i utskottsarbetet föreslagit att åtgärder måste vidtas för att fåi gång ROT-verksamheten. En hel samhällssektor är på väg att slås ut.Byggnadsarbetare tvingas gå arbetslösa fastän det finns arbeten att utföra. Deersättningar som betalas ut kan användas bättre för produktivt arbete, tillnytta för både byggnadsarbetare, byggföretag och samhället. Det är ett enormtslöseri med resurser som pågår.Även om det i vissa delar är en dålig kompromiss ser vi positivt på attåtgärder nu äntligen kommer i gång.Vi står därför bakom det paket som framlagts. Vi vill inte bidra till attytterligare försena en igångsättning, men anser liksom att det är felatt nu dra ner bostadssubventionerna. Det har verksamt bidragit till att minskaaktiviteten på bostadsmarknaden. Det har dessutom förstärkt fastighetskrisen,vilket får återverkningar in i den finansiella sektorn. Denna punkt är dock ettresultat av den överenskommelse som träffades mellan regeringen ochSocialdemokraterna i krispaket II, , i vilken vi inte var delaktiga.5. Handläggning av ekonomisk-politiska frågor i riksdagenBo G Jenevall (nyd) anför:Det ekonomiska läget, inte minst det statsfinansiella läget, ärutomordentligt allvarligt. Den samlade produktionen faller för tredje åreti rad. Det svenska folkhushållet får därmed vidkännas en standardsänkning påöver . Statsfinanserna har försämrats i en takt som skulleansetts som helt osannolik för bara . bedömdesbudgetunderskottet för /93 bli . I åretsfinansplan har prognosen höjts till . Statsskulden beräknasöka med . Finansieringen av budgetunderskottet kräveratt nu lånar över fem miljarder ! Mot denna bakgrundhade det varit naturligt att finansutskottet vid sina överläggningar på ettdjupare sätt tagit upp frågan om hur vi skall göra för att komma till rätta medde skenande statsfinanserna.Vi har i våra motioner lagt förslag om besparingar på betydligt större beloppän regeringen eller något annat parti. Vi anser att det rätta nu hade varit attfinansutskottet lagt ut besparingsbeting på de olika utskottens områden i syfteatt när budgetarbetet skall summeras i slutet av sessionen kunna förmedborgarna, näringslivet och andra som har att bedöma ekonomiklargöra framtidsinriktningen.Jag har när jag föreslagit sådana diskussioner i utskottet blivit avvisad medhänvisning till att finansutskottet inte kan gå in på andra utskottsberedningsområden. Jag anser att det statsfinansiella läget kräver att någontar det övergripande ansvaret och anser att det åligger finansutskottet att tasådana initiativ. Den överenskommelse som träffats om ROT-programmet visaratt finansutskottet ändå har ett övergripande ansvar och kan ta initiativ idessa frågor. Jag beklagar för och den svenska ekonomins skull attfinansutskottet inte tagit sitt ansvar för den långsiktiga saneringen av densvenska ekonomin.Meningsyttring av suppleantMeningsyttringMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Den ekonomiska politikenDen svenska ekonomin är inne i ennedåtgående spiral med konkurser av en skådad omfattning,kreditåtstramning, fallande efterfrågan och ökande arbetslöshet.Arbetslösheten hamnar enligt regeringens prognos och med regeringens politikpå . Färskare bedömningar pekar mot ännu högre siffror. Detta äroacceptabelt och måste förhindras. Alla erfarenheter från andra länder visaratt en arbetslöshet på 7--snabbt blir permanent. Många avdem som slås ut från arbetsmarknaden kommer inte tillbaka. Människor tapparsjälvförtroendet, blir deprimerade och fungerar inte ens som det latentakonkurrenshot gentemot de arbetande som de skall utgöra enligt nyliberalekonomisk teori.Arbetslöshet är också ett socialt gift som förstör samhället på alla nivåer:socialt och ekonomiskt. Långsiktigt och samhällsekonomiskt räknat kostararbetslösheten dubbelt i form av skattebortfall, A-kassa, socialbidrag,AMS-åtgärder, sämre folkhälsa m.m. jämfört med vad det kostar att hålla kvarfolk i arbete. Bekämpandet av arbetslösheten måste vara det övergripande måletför den ekonomiska politiken.Sänkta räntor gör det omöjligt att spä på underskottet ytterligare. I ställetmåste en kraftfull omfördelning ske så att det stora passivasparandeöverskottet som finns i delar av hushålls- och företagssektorn styrsöver till effektiv efterfrågan på konsumtionsvaror, investeringar och kommunalatjänster. Enbart så kan arbetslösheten effektivt bekämpas.De åtgärder som föreslår på det arbetsmarknadspolitiskaområdet och utbildningsområdet, samt för regionalpolitiken,infrastrukturinvesteringar och stöd till kommunerna framgår av sammanfattningenav vår motion Fi212 (v) i reciten till detta betänkande. Enligt min mening bördessa åtgärder nu förberedas och utan dröjsmål genomföras.Jag vill också särskilt fästa uppmärksamheten på att kommunerna nu planeraratt ytterligare dra ner på sin personal. Denna arbetslöshet kommer främst attdrabba kvinnor. Mot denna bakgrund bör en "kommunakut" inrättas enligt deförslag som kommit från ett antal kommuner. Förslaget innebär att kommunsektornfår tillbaka de 7,5 miljarder som decemberbeslutet berövade dem. Kommunernaskall enligt detta förslag redan nu kunna söka dessa pengar och få besked i tidföre de kommunala budgetbesluten i slutet av detta år.Som jag ser det finns det inte någon motsättning mellan låg inflation ochfull sysselsättning. Jag delar uppfattningen att det naturligtvis är önskvärtmed en låg inflationstakt. Det är dock ännu viktigare att arbetslöshetenbringas ned, vilket kräver dels åtgärder av den typ som angetts ovan, delslägre räntor.Tidigare erfarenheter visar att det är oerhört svårt att göra riktigainflationsprognoser. Den typ av inflationsmål som regeringen sätter upp harinte heller någon verkan om de inte kombineras med konkreta förslag tillåtgärder om inflationsmålet spräcks. De mest effektiva åtgärderna för attbromsa inflationen är fördelningspolitiska. Om man minskar alltför högainkomster och vinster kan också låginkomsttagare nöja sig med lägre löne- ochinkomstkrav.Den ekonomiska demokratinEn viktig del av den ekonomiska politiken är att utveckla den ekonomiskademokratin. Som framhålls i vår motion Fi715 (v) visar utvärderingar som gjortsav den ekonomiska utvecklingen i bl.a. , och att ekonomiskdemokrati är samhällsekonomiskt lönsamt.En parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda och lägga förslagpå följande områden:1. Företagsanknutna löntagarfonder bör införas.2. AP-fonderna bör ges vidgad placeringsrätt i enlighet med de förslag somtidigare lagts av socialdemokratin och i riksdagen.3. Förköpsrätt för de anställdas samlade organisationer bör införas om ettföretag skall byta huvudägare.ROT-programDe åtgärder som föreslås av regeringen och Socialdemokraterna för attstimulera till ökad ROT-verksamhet är i allt väsentligt i linje med de förslagVänsterpartiet fört fram tidigare. Det är beklagligt att vi inte fick gehör fördessa förslag , men det är självklart positivt att beslut kan tasnu . Enbart på två väsentliga punkter vill vi anmäla avvikande mening:ur både fördelningssynpunkt och effektivitetssynpunkt är förslaget omavdragsrätt mot fastighetsskatten för vissa underhållsåtgärder occeptabelt. Vivill här i stället ha direkta bidrag till sådana åtgärder. Vidare står vi fastvid våra egna motionsförslag när det gäller de minskade räntebidragen. Vi anserockså att där finns en rad oklarheter när det gäller begrepp ochkostnadskalkyler som måste ut.Eftersom saknar rätt att lägga egna nya förslag i utskottenkommer vi att presentera ett alternativt förslag till stöd åt reparationer ochunderhåll i bostäder i enlighet med de förslag vi lagt i våra motioner. Vi villha en inriktning av stödet som innebär att ett bidrag betalas ut. Totalramenbör liksom för avdraget vara . Bidraget bör inriktas motmiljonprogrammets bostadsområden med hänsyn tagen till regionalpolitiskaaspekter.Penning- och valutapolitikenDet är glädjande med det räntefall som kommit den senaste månaden. Men detbör nu vara möjligt att stegvis sänka marginalräntan och därmed de kortaräntorna ytterligare. Även den långa räntan kan falla mer om man bara dels fören trovärdig politik inriktad på att få bort underskotten , dels hållerinflationen under kontroll. Besvikelse över alltför långsamma räntesänkningarkan försvaga valutan ytterligare eftersom räntor på dessa höga nivåer förlängerlågkonjunkturen och därmed också strukturproblemen. Det är min bestämdauppfattning att regeringen och överdriver riskerna för inflation ommarginalräntan sänks ytterligare.Jag vill kraftigt understryka att en räntesänkning snabbt måste komma tillstånd. Sker inte detta kommer ytterligare industrikapacitet att slås ut i enutsträckning som det kommer att ta mycket att ta tillbaka. Det arbetesom nu pågår inom ramen för den kommande bankakutens ansvarsområde koncentrerasför närvarande till frågor om på vilket sätt bankerna skall stå till svars försin ansvarslösa förvaltning av insättarnas medel under slutet av 1980-talet.Detta anser jag vara mycket viktiga frågor. Bankernas privata ägare måstetvingas ta ett maximalt ansvar innan staten skjuter till pengar. Och dessapengar måste återvinnas till skattebetalarna. Men arbetet får inteinnebära att ansträngningarna att åter bygga upp en fungerande kreditmarknadförsenas. Finner regeringen att det inte inom rimlig tid går att restaurera detsvenska bankväsendet och återvinna statliga stödpengar måste detövervägas om de banker som inte uppfyller kapitaltäckningskravet skallförstatligas.Utredning om utvecklingen på de finansiella marknadernaDen utveckling som ägde rum på de finansiella marknaderna under hösten 1992försatte , regeringen och i en utpressningsliknandesituation. Aktörerna på penning- och valutamarknaden kunde ensamma dirigera densvenska ekonomin. Jag anser att möjligheterna att införa någon form av politiskkontroll av valutahandeln bör prövas.BudgetpolitikenDen bärande tanken bakom budgetförslag är att pengar skalltas från individer och företag som inte använder dem till konsumtion ellerinvestering för att i stället ges till dem som gör det. På så sätt är detmöjligt att minska både arbetslöshet och budgetunderskott.Vi föreslår höjd skatt för dem som tjänar mer än ochsom har hög sparbenägenhet. Vi föreslår sänkt matmoms och avvisar de avregeringens förslag som ger arbetslösa, lågavlönade, sjuka ochlåginkomstpensionärer -- dvs. grupper med hög konsumtionsbenägenhet -- sämreprivatekonomi. Vi föreslår höjda arbetsgivaravgifter och energiskatter ochanvänder pengarna till lån dels till riktade investeringar där de ger mångaarbeten och god miljöprofil och till utbildning, dels till kommuner som intekan finansiera nuvarande sysselsättning.Vårt budgetförslag syftar till att minska arbetslösheten ochbudgetunderskottet också på . Det krävs då att effektiviteten i denoffentliga sektorn förbättras samt att de offentliga inkomstöverföringarna blirfördelningspolitiskt mer träffsäkra. Vi föreslår minskade transfereringar ochhöjda skatter fram på sammantaget 55 miljarder kronor.En starkare fördelningspolitik är inte bara nödvändig av moraliska skäl, denär också nödvändig för att det skall bli möjligt att genomföra de besparingarsom långsiktigt är nödvändiga. Majoriteten av svenska folket kommer nämligenaldrig att acceptera att dra åt sina egna svångremmar om börsklippare ochdirektörer med fallskärmsavtal går fria.Besparingsprogram för åren 1994--1996Vänsterpartiet anser att det strukturella budgetunderskottet lättast kanopereras bort om det sker i kombination med kraftigt minskad arbetslöshet ochen starkt utjämnande fördelningspolitik.De tunga posterna när det strukturella underskottet skall bantas måste bli enkombination av minskade transfereringar inom socialförsäkringssystemen ochbostadssubventioner samt höjda skatter för dem med höga inkomster ochförmögenheter. Kan man få ner arbetslösheten och åstadkomma en jämnareinkomstfördelning försvinner också automatiskt en del av dessainkomstöverföringar.Vårt syfte är att rikta transfereringarna inom socialförsäkringssektorn mereffektivt till dem som verkligen behöver dem. En metod vi redan nu använder äratt minska de tak som finns i dessa system.Förändringar av det statliga betalningssystemetDet är som jag ser det naturligt att staten utvecklar ett egetbetalningssystem och därvid utnyttjar Postgirot som är en mycket effektivbetalningsförmedlare. Postgirots verksamhet har mycket stor betydelse förPostens möjligheter att upprätthålla en rikstäckande betalningsservice.Vänsterpartiet inser behovet av konkurrens i betalningssystemen. Men detskall i så fall vara en konkurrens på lika villkor. Bankerna har redan monopolpå löneutbetalningar till privatpersoner. Om Postgirot inte får tillträde tillbankernas autogirosystem uppstår ett nytt monopol: Privatpersoners betalningartill företag via autogiro.Det har av utskottets behandling framgått att bankerna inte kommer att släppain Postgirot i sitt kontosystem för autogirotransaktioner. Om nubeslutar att Postgirots monopol på statens betalningar skall upphöra tappar mandet enda effektiva påtryckningsmedlet för att få bankerna att släppa sinamonopol.