bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Det finns enligt regeringen enskiljelinje mellan de funktioner där betygen huvudsakligen ärett pedagogiskt hjälpmedel -- att ge elever och hem informationeller lära elever att arbeta mot i förväg uppställda krav --och de där betygen medför konsekvenser för den enskilde, såsomatt antas eller inte antas på en utbildningsväg. Enligtregeringens bedömning kommer betygen att fortsätta att spela enroll som urvalsinstrument till vissa utbildningar igymnasieskolan. Vidare är det nödvändigt med jämförbara betygför att mäta kunskapsstandarden mellan skolor, kommuner ochdelar av landet. Regeringen konstaterar att slutbetygetbl.a. fungerar som ett offentligt dokument på fullgjordskolgång med godtagbar kvalitet och som underlag för urval tillfortsatt utbildning. På dessa funktioner ställs krav pånationell standard och jämförbarhet. I propositionen föreslåsnu att betyg i ämnen i slutbetyget skall anges i en sexgradigskala med beteckningarna A--F. A bör ange nivån för denutmärkta elevprestationen, C en nivå som motsvarar den godaprestationen samt E nivån godkänd. Som redan framgått kommer detre kvalitativa nivåerna för gradering av elevernas kunskaperatt anges i anslutning till kursplanerna. Mellanliggande nivåer(B och D) avses bli utformade av läraren. Bokstaven F kommeratt stå för otillräckliga kunskaper.Jämförelser mellan skolor och kommuner när det gällerkunskapsstandarden behöver göras inte bara vid slutet avskolgången utan även i samband med den avstämning somregeringen föreslår skall ske i slutet av det femte skolåret.Av det föregående har framgått att kravnivån för det femte åretföreslås finnas fastställd i kursplanerna. Regeringen föreslåratt läraren fr.o.m. slutet av det femte skolåret skall gehemmen en skriftlig redogörelse för elevens kunskaper ochprestationer minst en gång varje termin. Innehållet i ochformerna för redogörelsen kan variera, det är endast attinformationen till hemmen från den angivna tidpunkten skall skei skriftlig form som regleras genom föreskrift i läroplanen.Regeringen finner det naturligt att den obligatoriskaskriftliga informationen anpassas efter slutbetygets sex stegju högre upp eleven kommer i årskurserna. När det gällerinformationen i slutet av det femte skolåret skall det framgåom eleven nått upp till kravnivån eller ej. I den mån elevenännu inte når upp till den kunskapsnivå som ställts upp förskolans femte år är det skolans skyldighet att sätta inlämpligt stöd.Regeringen föreslår att föräldrar skall beredas möjlighet attavsäga sig rättigheten till skriftlig information. Någonmöjlighet att avsäga sig slutbetyget bör dock inte införas,eftersom detta kan begränsa elevens framtida möjligheter.Den av regeringen nu föreslagna skyldigheten för skolan attskriftligt redogöra för elevens kunskaper och prestationerskall komplettera den redan nu föreliggande skyldigheten attregelbundet ta muntlig kontakt med föräldrarna till samtligabarn. De personliga samtalen och direktkontakten medföräldrarna är en värdefull del av skolans samverkan medhemmen.Regeringen tar i ett särskilt avsnitt upp frågan omstudieomdöme som komplement till betyg för elever medsvårigheter. Även om kommunen har skyldighet att se till attalla elever når läroplanens kunskapskrav kommer det att finnaselever som av olika skäl inte når dit, innan skolpliktenupphör. Dessa elever bör -- om de själva eller föräldrarna såönskar -- kunna få ett kompletterande omdöme, som utgör skolansprognos på elevens förutsättningar att bedriva fortsattastudier. Avsikten med studieomdömet är inte att ge någonvärdering av elevens kunskaper, utan det skall avse dennesmöjlighet att bedriva vidare studier.Beträffande den obligatoriska särskolan anser regeringen attalla elever i denna bör få ett slutdokument, ett intyg, somredovisar genomgången utbildning. Därutöver bör de elever varsvårdnadshavare begär det också kunna få ett studieomdöme. Detbör råda stor frihet att utforma ett sådant omdöme. Elever igrundsärskolan bör ha rätt att få betyg om de begär det. Betygbör i sådana fall sättas i timplanens ämnen och i relation tillden kravnivå som anges i särskolans kursplaner. Betyg anges ien tregradig skala med beteckningar för väl godkänd (VG),godkänd (G) och otillräckliga kunskaper (O).I ett par motioner väcks förslag som tar sikte på att skapaen betygsfri grundskola. Enligt motion 1993/94:Ub12 (v) fårbetygen konsekvenser för hela undervisningen och gör att dennainriktas på sådant som är mätbart, oftast teoretiskafaktakunskaper. Därmed blir prov och kunskapskontrolldominerande inslag i skolarbetet. Det av regeringen föreslagnabetygssystemet ökar den hets och konkurrens som gör att mångaelever mår dåligt i skolan. Behovet av slutbetyg som officielltbevis på genomgången utbildning kan tillgodoses genom ettintyg. Motionärerna tillbakavisar även motivet för betyg somgrund för urval till fortsatta studier och åberopar vadBetygsberedningen konstaterat om ett generellt minskat behov avurval till gymnasieskolan. Tiden är nu mogen för en heltbetygsfri grundskola, anser motionärerna och avvisar därmedregeringens förslag till nytt betygssystem (yrkande 8).Ytterligare motiv för avskaffande av betygen återfinns i motion1992/93:Ub502 (v) vari föreslås en utredning om de möjligheter,villkor, arbetssätt etc. som en betygsfri skola skulle ge(yrkande 12).Socialdemokraterna hemställer i motion 1993/94:Ub1 yrkande 27att avslår regeringens förslag till riktlinjer förett nytt betygssystem. Som mest anmärkningsvärt med förslagetfinner de att betygsättningen i alla årskurser före slutbetygetblir en lokal angelägenhet. De motsätter sig därjämte förslagetom formella skriftliga omdömen. Motionärerna noterar att detinte framgår av propositionen vem som ytterst skall fattabeslutet om när betyg eller skriftligt omdöme skall börja ges.Beträffande regeringens förslag om slutbetyg avvisas i motionenen sexgradig skala. Enligt motionärerna har regeringen förelagtriksdagen ett helt nytt förslag till betygssystem jämfört medBetygsberedningens förslag, varför de vill att propositionen idenna del sänds ut på remiss. I yrkandena 28 och 29 av sammamotion presenteras riktlinjer för ett på nationell nivåfastställt betygssystem för , vars innebörd ihuvudsak är följande. Det grundläggande för kontakterna mellanskolan och hemmet skall vara en vidareutveckling av denuvarande s.k. kvartssamtalen. Dessa "utvecklingssamtal" skallfrämja elevens skolgång och utveckling och klargöra vilkaproblem skola, hem och elev gemensamt måste ta itu med. De börpräglas av stor öppenhet från alla deltagande parter och geömsesidig information och leda till ömsesidiga åtaganden. Detkan, enligt motionärerna, ibland vara lämpligt att fästaömsesidiga åtaganden på papper, men då är det en sak enbartmellan läraren, eleven och föräldrarna. Den jämfört medkvartssamtalen större ambitionen med utvecklingssamtalen kräverutvecklingsåtgärder som det ankommer på regeringen attinitiera. När det gäller betygen bör dessa vara mål- ochkunskapsrelaterade och utgå från kursplanernas mål och hänförasig till de krav och nivåer som kursplanerna ställer upp.Betygsskalan skall innefatta fyra beteckningar: G (godkänd), VG(väl godkänd) och MVG (mycket väl godkänd). Om elev trotsomfattande stödinsatser inte nått upp till kravnivån godkändskall detta framgå av betygsdokumentet genom beteckningen (x)följt av ett omdöme som beskriver elevens kunskapsutveckling idet aktuella ämnet/ämnesgruppen. Enligt motion 1993/94:Ub18 (s)saknas alla rimliga skäl att i slutbetyget använda betyg som"otillräckliga kunskaper", dvs. i praktiken underkänd.Grundskolan måste vara en plats där alla får en chans attlyckas, varför det är ologiskt att införa ett betygssteg somstigmatiserar elever med särskilda svårigheter. I motion1993/94:Ub32 (fp) föreslås att regeringen återkommer med ettnytt betygssystem i enlighet med vad som anförts i motionen.Motionären anser att ett nytt betygssystem bör bygga på degrundprinciper som presenterades av Betygsberedningen ochåberopar ett synsätt som utesluter att alla landets elevertestas vid samma tillfälle med samma prov. Jämförbarheten överlandet upprätthålls genom att provbanker tillhandahållerfrivilliga centrala prov och exempel. I motion 1993/94:Ub21 (c)yrkande 8 markeras vikten av att betyg inte ges i de lägreårskurserna.Enligt motion 1993/94:Ub14 (nyd) yrkande 6 bör engrundläggande utgångspunkt för ett betygssystem vara betygensabsolut viktigaste funktion som ett feedback-instrument föreleven om hur väl denne lyckas och utvecklas i sitt skolarbetei förhållande till läroplaner och kursplaner. Motionärernafinner det självklart att eleverna skall få betyg redan underde tidiga skolåren. De föreslagna betygsstegen A--F kan medfördel användas redan från tidiga årskurser, t.ex. från årskurs3 eller 4. Utöver de direkt ämnesinriktade betygen villmotionärerna att eleven skall få en kort verbal beskrivning avsina starka sidor och var hon/han har sin utvecklingspotential.Det är statens skyldighet att arbeta fram olika förslag tillsystem för studieinformation och betyg att användas lokaltefter egna önskemål. I motion 1993/94:Ub33 (kds) finnermotionärerna det naturligt att man från och med slutet avårskurs 6 börjar använda det betygssystem som regeringenföreslår för slutbetyget i årskurs 9. Ansvaret förbetygssystemets utformning bör ligga hos regering och riksdag.Beträffande den i propositionen föreslagna skriftligainformationen menar motionärerna att eleven bör ha rätt att fådenna information, även om föräldrarna tackar nej till den. Imotion 1992/93:Ub503 (m), vilken väcktes och alltså innan propositionen lades fram förriksdagen, anförs beträffande att betyg i årskurs 9måste ges efter centrala direktiv. I övrigt bör enligtmotionären betygsättningen inom varje skola vara fri ochfrivillig. En reglering av antalet betygstillfällen ochtidpunkt för dessa står i motsatsställning till den pedagogiskafrihet som måste tillerkännas varje skola.Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochmotionerna anföra följande.Innan utskottet tar ställning till motionerna och regeringensförslag, vill utskottet anmäla att det under utskottetsberedning av ärendet från Socialdemokraterna i utskottet harframställts yrkande om remissbehandling enligt 4 kap. 10 §riksdagsordningen av regeringsförslaget. De skäl som därvidåberopats är att regeringens förslag jämfört medBetygsberedningens förslag, vilket har remissbehandlats, är etthelt nytt förslag.Utskottet har beslutat att inte bifalla yrkandet om remiss.Utskottet har därvid gjort den bedömningen att den begärdaremissen skulle fördröja behandlingen av ärendet på ett sådantsätt att det skulle leda till avsevärt men. Det skulleföreligga risk för att inte hinner med ett beslutföre juluppehållet. Detta skulle i sin tur kunna medföraosäkerhet om vilka riktlinjer som kommer att gälla för detomfattande förberedelsearbetet inför genomförandet avkursplanerna. Betygssystemet avses bli infört parallellt meddessa och därmed tillämpas första gången vårterminen 1996.Utskottets socialdemokratiska ledamöter har reserverat sigmot beslutet (UbU prot. 1993/94:2).Vid sina överväganden om ett nytt betygssystem utgårutskottet från samarbetet mellan hem och skola och denömsesidiga information om eleven som med nödvändighet följerdärav. Informationen från skolan kan ske genom muntligakontakter eller genom skriftliga meddelanden. Självfallet kanbåda formerna nyttjas tillsammans. Beträffande den skriftligainformationen från skolan kan denna ges antingen i form avmeddelanden som i mer eller mindre generella ordalag beskriverelevens skolsituation, utveckling, prestationer etc. eller iform av betyg. Med det senare avser utskottet i nu förevarandesammanhang ett formellt betygsdokument utfärdat enligt allmännaföreskrifter. I det förra fallet kan den skriftligainformationen naturligtvis även innehålla betygsliknandeomdömen.Utskottet behandlar först de muntliga, personliga kontakternamellan skolan och hemmet, i detta sammanhang föräldrarna(vårdnadshavarna) och läraren. Enligt nu gällande föreskrifterär skolan skyldig "att ta kontakt med föräldrarna till samtligabarn två gånger varje läsår" (Lgr 80 s. 25). Lärarna skallvid dessa samtal, s.k. kvartssamtal, söka ge en nyanserad bildav eleverna och inte begränsa samtalen enbart till elevernasstudieresultat. bör möjligheten utnyttjas av lärarnaatt få föräldrarnas kunskaper om och syn på sina barn.Utskottet anser att dessa återkommande samtal är mycket viktigaför elevens skolgång. De bör därför vidareutvecklas enligtföljande.Skolan skall regelbundet informeraelev och föräldrar om elevens skolgång. Den grundläggandekontaktformen mellan hem och skola skall vara muntliginformation. Denna information bör ha karaktären avutvecklingssamtal i högre grad än vad nuvarandekvartssamtal ger möjlighet till och den skall äga rum minst engång per termin. Utvecklingssamtalens huvuduppgift är attfrämja elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. Samtalenbör ge ömsesidig information och leda till ömsesidiga åtagandenrörande de problem hemmet och skolan bör ta itu med. Formernaför utvecklingssamtalen bör inte fastställas centralt utan kanvariera från lärare till lärare, från elev till elev. Ettutvecklingsarbete i skolan bör initieras av regeringen för attförnya kontaktformerna.Med det anförda ansluter sig utskottet till vad i motion1993/94:Ub1 yrkande 29 anförts om utvecklingssamtal ochtillstyrker därmed yrkandet.När det gäller den skriftliga informationen -- här avses intede formella betygen, till vilka utskottet återkommer i detföljande -- vill utskottet anföra följande.Utskottet anser att det är mycket viktigt att det avinformationen klart skall framgå för elever och föräldrarhuruvida eleverna når upp till den kunskapsnivå som ställts uppför skolans femte år. I den mån de inte har gjort det, är detskolans skyldighet att sätta in lämpligt stöd. Med hänvisningtill den vikt utskottet tillmäter ett sådant besked föreslårutskottet att läraren vid slutet av det femte året utöver denmuntliga informationen skall ge hemmen en skriftlig redogörelseför elevens kunskaper och prestationer. Utskottet delarregeringens uppfattning att innehållet i och formerna förredogörelsen kan variera. Utskottet, som i det följandebehandlar frågan om nationellt reglerade betyg, anser attregleringen om sådan skriftlig information som är i frågabör avse tiden fr.o.m. vårterminen i årskurs 5 till och medhöstterminen i årskurs 7. Utskottet delar regeringensuppfattning att föräldrar skall beredas möjlighet att avsägasig rättigheten till skriftlig information.När det gäller skriftlig information från årskurs1 fram till vårterminen i årskurs 5 har utskottet inget atterinra mot att utvecklingssamtalen för den enskilde elevenkompletteras med skriftlig information, om elevens föräldrarönskar det. Utformningen och innehållet i denna information böravgöras i samråd mellan föräldrar/elev och lärare. Denskriftliga informationen kan även under de tidiga skolårenfungera som ytterligare stöd för att förbättra elevensförutsättningar att utvecklas genom skolarbetet.Vad utskottet nu anfört om skriftlig information börriksdagen med anledning av propositionen som sin mening geregeringen till känna.Beträffande betyg anser utskottet att det finns skäl att ävenframdeles ge nationellt reglerade betyg i grundskolan.Utskottet delar regeringens uppfattning om behovet av ettslutbetyg som offentligt dokument på fullgjord skolgång medgodtagbar kvalitet och som ett underlag för urval till fortsattutbildning. Liksom regeringen menar utskottet att det även ärnödvändigt med jämförbara betyg givna vid slutet av skolgångenför att göra det möjligt att mäta kunskapsstandarden mellanskolor, kommuner och delar av landet. Utskottet tillstyrkerhärmed regeringens förslag till ett system med mål- ochkunskapsrelaterade betyg i slutet av årskurs 9. Närkursplanerna fastställts, bör ämnesspecifika kriterier förolika kvalitetssteg utvecklas i anslutning till respektivekursplan i enlighet med vad regeringen tänkt sig. Motionerna1992/93:Ub502 yrkande 12 i denna del och 1993/94:Ub12 yrkande 8om en betygsfri grundskola avstyrks.Till skillnad från regeringen anser utskottet att betyg ävenbör ges fr.o.m. vårterminen i årskurs 7 t.o.m. höstterminen iårskurs 9 och att utformningen av dessa bör reglerasnationellt. Vid utskottets behandling i det föregående avregeringens förslag när det gäller kursplaner har det framgåttatt varje kursplan bl.a. skall ange de mål som undervisningenskall sträva mot samt de krav och mål som skall ha uppnåttsefter det femte skolåret respektive de mål som skall hauppnåtts vid slut. Kursplanerna kommer i övrigtinte att reglera hur ämnena läggs ut över olikaterminer och årskurser. Betyg relaterade till centraltföreskrivna kravnivåer kan därför inte ges vid betygstillfällenföre vårterminen i årskurs 9, såvida inte föreskriven kurs ivisst ämne är genomgången till följd av en lokalt beslutaduppläggning av studierna. Sålunda bör lärarnas yrkeskunnandeoch professionella bedömning avgöra betygen vidbetygstillfällena innan ämnet avslutats. Självklart bör deförväntade kraven i årskurs 9 beaktas. Utskottet behandlar idet följande vad regeringen anför om diagnostiska prov i bl.a.årskurs 7 för att göra det möjligt att bedöma var eleverna ståri förhållande till slutmålet.Betygen som sätts före slutbetyget ger inte bara ettskriftligt besked om elevens aktuella skolsituation utan ävenen signal om elevens möjligheter att vid slut nåupp till godtagbara resultat. Någon betydelse vid urval tillfortsatta studier kommer dessa betyg inte att ha. Utskottetanser emellertid att det är av värde för såväl eleven somhemmet att skolan genom den nu föreslagna ordningen med flerabetygstillfällen åläggs att ge en mer preciserad informationtill hemmet om elevens skolsituation ju högre upp i grundskolansom eleven kommer. Utskottet tillgodoser härmed vad regeringen,utan att förorda en motsvarande reglering, utgått från i sittförslag, nämligen att betyg, utformade i huvudsakligöverensstämmelse med utformningen av slutbetyget, kommer attges tidigare än under sista år.När det gäller skriftlig information utöver nationelltreglerade betyg i årskurs 7 och senare, anser utskottet attdetta inte behöver regleras. Utskottet utgår från att i den månföräldrar, elever och lärare anser att det är av värde attutvecklingssamtalen kompletteras med en mer utförliginformation i skriftlig form jämte betyget, kommer en sådaninformation att ges.Vad utskottet här anfört om utvecklingssamtal, skriftliginformation från skolan till hemmet och om riktlinjer för ettmål- och kunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avserbetygsskalan bör med bifall till motion 1993/94:Ub1yrkande 29 och med anledning av propositionen som sin mening geregeringen till känna. Motionerna 1993/94:Ub1 yrkandena 27 och28 (delvis), 1993/94:Ub14 yrkande 6 delvis, 1993/94:Ub21yrkande 8, 1993/94:Ub32 och 1992/93:Ub503 (delvis) avstyrks. Dåmotion 1993/94:Ub33 mot bakgrund av utskottetsställningstagande i betygsfrågan får anses vara delvistillgodosedd, avstyrker utskottet även denna.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen ipropositionen föreslår om betygsättning i särskolan.Som framgått av det föregående föreslår regeringen ensexgradig betygsskala med beteckningarna A--F, där A står fördet högsta betyget och F för otillräckliga kunskaper.Motionsledes har framförts dels att betygsskalan inte skallomfatta ett steg för otillräckliga kunskaper, dels attbetygsskalan endast skall omfatta beteckningarna MVG, VG och G(mycket väl godkänd, väl godkänd resp. godkänd) samt ensärskild markering (x) följt av ett omdöme för elev som intenått upp till kravnivån godkänd.Med anledning av vad motionärerna framfört om det särskildabetygssteget för "otillräckliga kunskaper" finner utskottet detangeläget att stryka under följande. För de elever som trotsstödinsatser under de tidigare skolåren inte når upp tillkravnivån godkänd, den nivå som i princip alla elever i årskurs9 skall nå, kvarstår skyldigheten för skolhuvudmannen atterbjuda eleven förnyade pedagogiska insatser och ytterligarestudier. Kommunen har kvar sitt ansvar för eleverna efterskolpliktens upphörande. Såsom påpekas i propositionen ärkommunen skyldig att erbjuda gymnasieutbildning på ettspecialutformat eller individuellt program åt alla ungdomar somefter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande intetagits emot i något nationellt program fram t.o.m. det förstakalenderåret de fyller . Ett individuellt program kaninnehålla kompensatoriska åtgärder för elever som saknartillräckliga förkunskaper.I detta sammanhang vill utskottet framhålla grundskolanstydliga resultatansvar. Alla lärare skall kontinuerligt följavarje elevs kunskapsutveckling så att eventuella problemuppdagas . Därmed kan också extra åtgärdersättas in tidigt för att de kunskapsmål skall kunna uppnås somalla elever, enligt läroplan och kursplaner, skall nå igrundskolan.Mot bakgrund av regeringens avsikt att i anslutning tillkursplanerna ange tre kvalitativa nivåer för gradering avelevernas kunskaper vid avslutad grundskola och kravet påläraren att utifrån sitt yrkeskunnande kunna ange demellanliggande nivåerna samt med hänvisning till vad utskottetanfört om elever som inte nått upp till kravnivån godkänd anserutskottet att bör bifalla regeringens förslag ombetygssteg och betygsbeteckningar. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1993/94:Ub1 yrkande 28 i denna del och 1993/94:Ub18.I ett särskilt avsnitt av propositionen rubricerat Betyg ochprov (s. 81 f.) behandlas frågan om ett nationelltprovsystem m.m. I ett något senare avsnitt tas upp för sig defristående skolornas ställning i ett sådant system.Regeringen anser att ett nationellt provsystem behövs avflera skäl. På nationell nivå behövs centralt utarbetade provför att bibehålla en likvärdig utbildning över riket och föratt mäta kvalitet och kunskaper i såväl det offentligaskolväsendet som i fristående skolor. En kvalitetskontrollbehövs också för att utbildningsresultat i skall kunnajämföras med andra länders. Kommunernas stora frihet attorganisera och driva sin skolverksamhet ställer ökade krav påcentral uppföljning och utvärdering av att skolan ger alla barnen gemensam kärna av baskunskaper och alltså når upp till denationellt fastställda målen i detta avseende.Också på lokal nivå kan enligt regeringen ett nationelltprovsystem behövas. Ny utformning av timplaner och kursplanerökar behovet av att lokalt kunna stämma av att utbildningen ärpå rätt väg och kommer att uppfylla nationellt satta mål.Enligt regeringens bedömning bör i ett nationellt provsystemför ingå diagnostiska prov för det andra och detsjunde skolåret. Med provet för det andra skolåret kan lärarnasmöjligheter att tidigt diagnostisera elevernas svårigheterförbättras och underlaget för tidiga åtgärder bli bättre. Medprovet för det sjunde året kan skolan göra en bedömning av vareleven befinner sig i förhållande till slutmålet. Vidare bör idet nationella provsystemet ingå ämnesprov för att kontrolleraom eleven uppnått kursplanernas kunskapskrav efter fem skolåroch när slutbetygen skall sättas. Ämnesproven avser svenska,engelska och matematik. Slutligen, menar regeringen, bör iprovsystemet ingå urvalsundersökningar för uppföljning avkunskaper i olika ämnen och årskurser.I sammanhanget berör regeringen ett förslag av omett avslutande utvärderingsprov för samtliga grundskoleelever iårskurs 9. Provet avser att mäta elevens förmåga att användaförvärvade kunskaper för att självständigt formuleraståndpunkter i aktuella och angelägna frågor och är starktinfluerat av det problemlösande provet i den nationellautvärderingen. påpekar att den internationellautvecklingen inom nationella mätningar går i riktning mot attutveckla prov av detta slag. Provtypen är tämligen ny ochoprövad i större skala i .