bet · GH01TU9 · 1993-12-08 00:00:00 — Utskottets ställningstagande att bibehållaaffärsverksformen innebär att förslaget i propositionen attriksdagen skall bemyndiga regeringen att träffa avtal med PostenAB om avgifter för privatpersoners brevbefordran saknaraktualitet. Det avstyrks följaktligen liksom motionerna T26 (c)yrkande 2 och T28 (m). Motionerna T21 (v) och T25 (s) tillstyrksi denna del.dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande avgifteratt med bifall till motionerna 1993/94:T21 i dennadel och 1993/94:T25 yrkande 1 i denna del samt med avslag påmotionerna 1993/94:T26 yrkande 2 och 1993/94:T28 inte bemyndigarregeringen att i avtal med sätta gränser för bolagetseventuella höjning av avgiften för privatpersoners inrikesbefordran av brevförsändelse,7. Vissa övriga regeringsförslag som sammanhänger med denföreslagna bolagiseringen av (mom. 7)Under förutsättning av bifall till reservation 2Sven-Gösta , , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "har" och på s. 35 slutar med "betalnings-och kassaservice" bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare avstyrkt regeringens förslag attbolagisera . Härav följer att utskottet även avstyrkersamtliga förslag från regeringen som behandlas i detta avsnitt.Motionerna T21 (v) och T25 (s) tillstyrks i nu behandlad del.dels att utskottets hemställan under mom. 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande vissa övriga regeringsförslag somsammanhänger med den föreslagna bolagiseringen av Postverketatt med bifall till motionerna 1993/94:T21 i dennadel och 1993/94:T25 yrkande 1 i denna del avslår proposition1993/94:38 yrkandena 4, 6, 7, 8, 11, 12, 13 och 14,8. Postlag och övriga lagförslag i propositionen (mom. 8 och9)Under förutsättning av bifall till reservation 2Sven-Gösta , , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet delar" och på s. 40 slutar med "övrigalagförslag" bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare avstyrkt regeringens förslag attbolagisera . Utskottet har vidare begärt attregeringen låter utarbeta en koncessionslagstiftning förpostmarknaden. Av utskottets ställningstagande följer attsamtliga lagförslag avstyrks. Motionerna T21 (v) i denna del ochT25 (s) yrkande 1 i denna del tillstyrks.dels att utskottets hemställan under mom. 8 och mom. 9bort ha följande lydelse:8. beträffande postlagatt med bifall till motionerna 1993/94:T21 i dennadel och 1993/94:T25 yrkande 1 i denna del avslår det ipropositionen framlagda förslaget till postlag,9. beträffande övriga lagförslag i propositionenatt med bifall till motionerna 1993/94:T21 i dennadel och 1993/94:T25 yrkande 1 i denna del avslår de genompropositionen framlagda förslagen tilldels lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dels lag om ändring i luftfartslagen (1957:297),dels lag om ändring i lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling,dels lag om ändring i delgivningslagen (1970:428),dels lag om ändring i vallagen (1972:620),dels lag om ändring i lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval, m.m.,dels lag om ändring i datalagen (1973:289),dels lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt,dels lag om ändring i lagen (1974:610) om inrikesvägtransport,dels lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl.,dels lag om ändring i körkortslagen (1977:477),dels lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369),dels lag om ändring i fastighetstaxeringslagen(1979:1152),dels lag om ändring i tullagen (1987:1065),dels lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),dels lag om ändring i lagen (1992:1613) om ändring ibankrörelselagen (1987:617),dels lag om ändring i lagen (1992:1619) om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank,dels lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- ochkreditreglering,dels lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),dels lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt,dels lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt,dels lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),dels lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),dels lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på räntapå skogskontomedel m.m.,9. Adresshantering (mom. 10) -- motiveringenUnder förutsättning av bifall till reservation 2Sven-Gösta , , , , , och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med"Som " och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse:Som framförs i den avvikande meningen tillkonstitutionsutskottets yttrande och i motion T27 (fp) väckerpropositionen frågor om vilka personuppgifter som det föreslagnaPosten AB får föra på ADB-medium, försäljning av sådanauppgifter och om folkbokföringens behov av nya adressuppgifterfrån Posten. Det rör sig om uppgifter om ett mycket stort antalmänniskor. Propositionen förbigår emellertid dessa frågor.Utskottet har tidigare föreslagit att den skallavvisa den föreslagna bolagiseringen av . Härav följeratt motionen inte påkallar någon åtgärd från sida.Den avstyrks följaktligen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m.Karl-Erik () anför:Jag instämmer i samtliga socialdemokratiska reservationer.Propositionens lagförslag1 Förslag till postlag 2 Förslag tillLag om ändring i sekretesslagen (1980:100)3 Förslag tillLag om ändring i luftfartslagen (1957:297)Härigenom föreskrivs att 9 kap. 2 § luftfartslagen (1957:297)skall ha följande lydelse.4 Förslag tillLag om ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling5 Förslag tillLag om ändring i delgivningslagen (1970:428)6 Förslag tillLag om ändring i vallagen (1972:620)7 Förslag tillLag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m.8 Förslag tillLag om ändring i datalagen (1973:289)9 Förslag tillLag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt10 Förslag tillLag om ändring i lagen (1974:610) om inrikes vägtransport11 Förslag tillLag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktadeoch anhållna m.fl.12 Förslag tillLag om ändring i körkortslagen (1977:477)13 Förslag tillLag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369)14 Förslag tillLag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)15 Förslag tillLag om ändring i tullagen (1987:1065)Härigenom föreskrivs att 73 och 80 §§ tullagen (1987:1065)skall ha följande lydelse.16 Förslag tillLag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)17 Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:1613) om ändring ibankrörelselagen (1987:617)18 Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:1619) om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank19 Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- ochkreditreglering20 Förslag tillLag om ändring i uppbördslagen (1953:272)21 Förslag tillLag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt22 Förslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 22 och 44 §§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt1 skall ha följande lydelse.23 Förslag tillLag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)Härigenom föreskrivs att 19 § kupongskattelagen (1970:624)1 skall ha följande lydelse.24 Förslag tillLag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327)Härigenom föreskrivs att 58 § fordonsskattelagen (1988:327)1 skall ha följande lydelse.25 Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta påskogskontomedel m.m.Av utskottet framlagt förslag till ändring avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i regeringensförslag till postlagBilaga 2Regeringens förslag Utskottets förslag1. Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden , då , då lagenlagen (1990:291) om (1990:291) om obeställbaraobeställbara postförsändelser skallpostförsändelser skall upphöra att gälla.upphöra att gälla.2. Beträffandepostbefordringsföretag som postbefordringsföretag somredan före redan föreikraftträdandet av denna ikraftträdandet av dennalag bedriver postverksamhet lag bedriver postverksamhetträder föreskriften i 4 träder föreskriften i 4§ om anmälan i kraft den § om anmälan i kraft den1 . 1 april 1994.3. Bestämmelserna i 8--13 §§ skall tillämpas även påpostförsändelser som har varit obeställbara enligt lagen(1990:291) om obeställbara postförsändelser och som fortfarandeär obeställbara vid ikraftträdandet av denna lag.Konstitutionsutskottets yttrande1993/94:KU2yBilaga 3Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m.Till trafikutskottetTrafikutskottet har beslutat att beredakonstitutionsutskottet tillfälle att senast den 18 november 1993yttra sig över proposition l993/94:38 Postlag och förändradverksamhetsform för , m.m. jämte motioner i de delarsom berör beredningsområde. Nio motionerhar väckts: T21--T29. I två av dem yrkas avslag påpropositionen, nämligen T21 av m.fl. (v) och T25av m.fl. (s). I motion T24 av () yrkas avslag på förslaget att bolagisera . Övrigamotioner inehåller yrkanden rörande mindre delar av förslaget.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande till attgälla grundlagsbestämmelser om , statsmakternasstyrning, kontroll och insyn, integritetsskydd samt ökadekostnader för vissa tidningar.Propositionens innehållI budgetproposition anförde regeringen att ökadkonkurrens var önskvärd såvitt avser brevbefordran och attPostverkets ensamrätt till brevbefordran därför borde avskaffas.Vidare angav regeringen att borde ombildas tillaktiebolag för att ges samma förutsättningar att verka som sinakonkurrenter. Regeringen menade att dessa åtgärder inte kundegenomföras förrän det fanns lagstiftning varigenom staten bl.a.kan försäkra sig om att den regionala och sociala postservicenfungerar i hela landet (prop. 1991/92:100 bil. Riksdagenanslöt sig till regeringens överväganden (bet. 1991/92:TU18,rskr. 1991/92:276).Riksdagen godtog vid /93 ett förslag frånregeringen att ensamrätt till brevbefordran skulleavvecklas fr.o.m. (prop. 1992/93:132, bet.1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152). framhöll i sambanddärmed betydelsen av att regeringen återkom tillriksdagen med förslag till postlag och bolagisering avPostverket.I den nu aktuella propositionen föreslås en postlag och attregeringen bemyndigas att ombilda till aktiebolag --. Propositionen innehåller också vissa andraförslag till lagändringar som hänger samman med bolagiseringenoch införandet av en postlag.Förslaget till postlag anges ha till syfte att fastställagrunden för den omfattning av post- och kassaservice som skalltillhandahållas allmänheten. Postlagen skall vidare ge statenförutsättningar att på en öppen marknad för postverksamhet följaupp verksamheten så att de politiska målen för post- ochkassaservicen skall uppfyllas.Postlagen föreslås vidare innehålla sådana bestämmelser förpostverksamhet som motiveras av skyddet för den personligaintegriteten såsom regler om hanteringen av obeställbara brev,tystnadsplikt och ansvarighet vid postbefordran.Posten Aktiebolag föreslås handha en del uppgifter sominnefattar myndighetsutövning, nämligen medverkan vid val ochfolkomröstning, särskild postdelgivning, tullkontroll,utlämnande av körkort samt handläggning avflyttningsanmälningar. Tryckfrihetsförordningens regler omallmänna handlingars offentlighet föreslås bli tillämpliga pådessa delar av bolagets verksamhet genom att verksamheterna tasupp i bilagan till sekretesslagen (1980:100). Enligt 1 kap. 8 §sekretesslagen skall nämligen vad som föreskrivs itryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmännahandlingar hos myndigheter i tillämpliga delar också gällahandlingar hos de organ som nämns i bilagan till lagen.Grundlagsbestämmelser om PostverketEnligt 6 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen skall ej på grundav en tryckt skrifts innehåll gälla särskilda inskränkningareller villkor för skriftens försändande genom "postverket ellerallmän trafikanstalt". En motsvarande bestämmelse finns i 3 kap.10 § yttrandefrihetsgrundlagen. Där föreskrivs att varken"postverket eller någon annan allmän trafikinrättning" får vägraatt befordra filmer eller ljudupptagningar på grund av derasinnehåll annat än i vissa i bestämmelsen angivna fall.Regeringen tar inte upp grundlagsbestämmelserna i sittförslag till lagtext.Statsmakternas styrning, kontroll och insynPropositionenOmbildningen av från affärsverk till aktiebolaginnebär enligt regeringen förändringar i första hand när detgäller statsmakternas styrning, kontroll och insyn. Ombildningenav Postverket till aktiebolag förutsätter styrning i andraformer än de som används för ett affärsverk. Regeringenkonstaterar att kontrollen inom statsförvaltningen utövas avflera organ såsom revisorer, ombudsmän(), Justitiekanslern () och (). bolagiseras upphör den kontroll som utövas av JO ochJK. Enligt regeringen utövar dock de revisorer som valts påbolagsstämman och revisorer kontroll även ifortsättningen. Regeringen anför vidare att för de statligaaktiebolag som finns införda i förordningen (1993:958) omRiksrevisionsverkets granskning av statliga aktiebolag ochstiftelser gäller att RRV på eget eller regeringens uppdrag kanutföra granskning utöver den sedvanliga granskning som årligenskall utföras enligt aktiebolagslagen. Regeringen menar att äventillsynsmyndigheten på postområdet kommer att kunna utöva visskontroll över bolaget.Eftersom staten enligt regeringen kommer att äga samtligaaktier i kommer redovisning av verksamhetenatt lämnas genom de årliga redogörelserna för destatliga företagen. Avsikten anges vidare vara att en av RRV:sauktoriserade revisorer skall utses som en av revisorerna iPosten Aktiebolag och dess dotterbolag.Posten Aktiebolag bör enligt regeringens mening så långt detär möjligt verka under samma förutsättningar som vanligaaktiebolag. Regeringen anför att det därmed blir en uppgift förbolagets styrelse att utforma mål och strategier förverksamheten.MotionernaI motion T25 av m.fl. (s) anför motionärernaatt en redovisning av verksamheten endast kommer att lämnasriksdagen i samband med presentationen av den årligaredogörelsen för de statliga företagen. kommer enligtmotionärerna således nästan helt att sättas åt sidan och integes någon möjlighet att kontrollera hur de av statsmakternafastlagda målen för postservice har uppfyllts. De anför attrisken är stor att de regionala och sociala kraven inte kommeratt uppfyllas eftersom bolagiseringen enligt deras meninginnebär att det demokratiska inflytandet kommer att försvagas.Motionärerna tillägger att det är mycket nonchalant motriksdagen att i så hög grad som sker minska möjligheterna attfölja upp fattade beslut.Även i motion T21 av m.fl. (v) tas frågan ominflytandet över verksamheten upp. Motionärerna anför attriksdagen på olika sätt har fastslagit att det politiskainflytandet över planeringen av samhällets infrastruktur böröka. Genom bolagiseringen försvåras enligt motionärerna istället ett sådant inflytande.IntegritetsskyddRegler i om beslag och kvarhållande avförsändelseBestämmelser som anger under vilka förutsättningar som breveller andra försändelser kan tas i beslag finns i 27 kap. 1 och3 §§ . I 1 § anges de allmännaförutsättningarna för beslag på så sätt att föremål som kanantas äga betydelse för utredning om brott eller vara någonavhänt eller på grund av brott förverkat får tas i beslag.Särskilda begränsningar för beslag av försändelser som finns påpostbefordringsföretag anges i 3 §. Brev, telegram eller annanförsändelse som finns hos ett post- ellertelebefordringsföretag, får nämligen enligt den paragrafen tas ibeslag endast om det för brottet är föreskrivet fängelse i ettår eller däröver och försändelsen hade kunnat tas i beslag hosmottagaren.Förutsättningarna att kvarhålla en försändelse anges ikapitlets 9 §. Enligt första stycket får rätten förordna attförsändelse som får tas i beslag och som väntas komma in tillett befordringsföretag skall, när försändelsen kommer in, hållaskvar till dess frågan om beslag har avgjorts.PropositionenBestämmelser om tystnadsplikt i enskild postverksamhet föruppgift som rör brevförsändelse liksom för annan uppgift som rörenskild persons förbindelse med verksamheten när det gällerbefordran av brev föreslås bli införda i postlagen.Tystnadsplikten gäller såväl innehållet i brevet som annanuppgift som angår detta.I 19 § 3 i regeringens förslag till postlag föreskrivstystnadsplikt för uppgift som hänför sig till åtgärd attkvarhålla eller beslagta försändelser enligt 27 kap. 9 §rättegångsbalken. Som framgått av det föregående regleraremellertid den paragrafen förutsättningarna för kvarhållande meninte förutsättningarna för beslag.Regeringen anför att förslaget motsvarar sekretesslagens(1980:100) bestämmelser om sekretess för uppgifter som rörpostförsändelser inom Postverket.För uppgift om enskild persons adress gäller tystnadspliktenbara om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medförafara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligtmen. Tystnadsplikten för uppgift som angår särskildbrevförsändelse och för uppgift som hänför sig till attkvarhållande eller beslag har vidtagits ges företräde framförprincipen om meddelarfrihet. Detta uppnås genom ett tillägg i 16kap. 1 § sekretesslagen.När det gäller myndigheters behov av vissa uppgifter fördelgivning enligt delgivningslagen och brottsutredandemyndigheters behov av uppgifter som angår misstanke om brott ochsom omfattas av tystnadsplikten införs i postlagen bestämmelsersom i huvudsak motsvarar bestämmelserna i 14 kap. 2 §sekretesslagen.Propositionen går inte närmare in på frågor som rör sådanaadressuppgifter och andra personuppgifter som förs på mediumför automatisk databehandling samt försäljning av sådanauppgifter.MotionenI motion T27 av () efterlyser motionärenklarhet i frågan om vilka uppgifter från en flyttningsanmälansom får registrera. Hon anser vidare attbolaget bör förbjudas att sälja uppgifter om adresser m.m.Däremot bör enligt hennes mening bolaget åläggas att tillfolkbokföringsregistret i läsbar form snabbt lämna uppgifter omnya postnummer och flyttningsanmälningar.Ökade kostnader för vissa tidningarBakgrundI 8 § mervärdeskattelagen (1968:430) finns föreskrifter omundantag från mervärdesskatteplikt. Enligt punkten 7 undantasfrån skatteplikt postverkets befordran av brev m.m. I punkten 9undantas allmän nyhetstidning från skatteplikt. I anvisningarnatill bestämmelsen föreskrivs att undantaget för allmännyhetstidning gäller sådan publikation av dagspresskaraktär somnormalt utkommer med minst ett nummer varje vecka.PropositionenPostverkets övergång från myndighet till bolag medför enligtregeringen att det nuvarande undantaget frånmervärdesskatteplikt för befordran av brev m.m. intelängre är tillämpligt. Undantaget gäller nämligen endast närsådana tjänster tillhandahålls av . Posten Aktiebolagsmotsvarande tjänster kommer således att omfattas avskatteplikten. Enligt EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv ärtjänster avseende brevbefordran m.m. undantagna från skatteplikttill mervärdesskatt när de tillhandahålls av offentligapostförvaltningar. Enligt regeringen innebär bolagiseringen avPostverket att det är tveksamt om verksamheten längre kanomfattas av skattefriheten.För dem av bolagets kunder som inte kan dra av ingåendemervärdesskatt kommer enligt regeringen ett införande avmervärdesskatt även för befordran av brevförsändelser attinnebära en kostnadshöjning. Vissa sådana kundgrupper anges hamöjlighet att få särskilda rabatter vid större sändningar.Regeringen konstaterar att den möjligheten inte står till budsför vissa mindre föreningar. Regeringen förklarar därför att denavser att uppdra åt att tillhandahålla ettföreningsporto för ideella föreningar som mildrar effekterna avatt befordran av brev m.m. blir mervärdesskattepliktig.MotionernaI motion T25 av m.fl. (s) anför motionärernaatt bolagiseringen av medför att inrikes befordran avbrev och tidningar beläggs med mervärdesskatt och att dettakommer att få allvarliga effekter för förenings- ochkulturlivet. Till detta kommer enligt motionärerna att införandeav mervärdesskatt skapar konflikt med de europeiskaharmoniseringssträvandena. De anför att postbefordran av annatän paket regelmässigt är undantaget från skatteplikt i utländskamervärdesskattesystem. De pekar också på att EG:smervärdesskattedirektiv innehåller ett motsvarande undantag. förblir ett affärsverk råder enligt motionärernaingen tvekan om att verksamheten även i fortsättningen omfattasav skattefrihet.Enligt motion T26 av () är tillgångentill postbefordrade tidningar och tidskrifter för mångamänniskor en mycket viktig kontakt med yttervärlden. Hon anserdärför att det är av största vikt att i möjligaste mån förhindraatt fördyringar vid distributionen inte slår igenom somavgiftshöjningar för kunden. I motion T24 av () förespråkas fortsatt befrielse från mervärdesskatt förbefordran av brev m.m. I motion T22 av (nyd)anser motionären att effekterna av införandet avmervärdesskatten inte bara bör mildras utan att de börminimeras.I motion T23 av () anför motionären attvissa tidningar, som saknar möjlighet att göra avdrag föringående mervärdesskatt, kan komma att drabbas av storakostnadshöjningar på grund av mervärdesskattepåslaget vidpostbefordran. Han pekar på att den tillsattaPressutredningen kommer att behandla frågan om tidningarnasmervärdesskattebelastning. Han pekar också på att staten genompresstödet medverkar till mångfald i pressen men att den storakostnadsökning som drabbar vissa tidningar motverkarpresstödets syfte. Motionären menar att det därför voreangeläget med en övergångslösning för den aktuella typen avtidningar intill dess beslut har fattats med anledning avPressutredningens förslag.Konstitutionsutskottets tidigare uttalanden i frågor ombolagisering av affärsverkenKonstitutionsutskottet har tidigare yttrat sig tilltrafikutskottet i frågor som rör bolagisering av affärsverken.Vid /92 yttrade sig konstitutionsutskottetöver ett förslag från revisorer om tillkallandet aven kommitté för en översyn av de konstitutionella frågorna videventuellt ändrade associationsformer för affärsverken(1991/92:KU1y).Konstitutionsutskottet delade revisorernas uppfattning attde konstitutionella aspekterna borde belysas införställningstaganden om ändrade associationsformer föraffärsverken. Enligt vad som blev upplyst i ärendet avsågregeringen att tillsätta en expertgrupp för att fullgörautredningsuppgiften. Utskottet föreslog ett tillkännagivandetill regeringen av innebörd att de konstitutionella frågornanoga beaktas och redovisas vid eventuellt ändradeassociationsformer för affärsverken.I en avvikande mening delade också de socialdemokratiskaledamöterna i revisorernas uppfattningatt de konstitutionella aspekterna bör belysas införställningstaganden om bolagisering av affärsverken. I likhet medrevisorerna ansåg de dessutom att det i riksdagensbeslutsunderlag borde finnas parlamentariska överväganden i dekonstitutionella frågor som revisorerna hade pekat på. Enexpertgrupp av det slag som hade nämnts i ärendet var enligtderas uppfattning inte skickad att göra sådana överväganden.Frågorna gällde bl.a. styrning och kontroll av denstatliga egendomen. De menade att hänsynen till riksdagensintegritet krävde att frågorna blev utredda av enparlamentariskt sammansatt kommitté.Vid /93 yttrade sig konstitutionsutskottettill trafikutskottet över proposition 1992/93:200 Telelag ochförändrad verksamhetsform för , m.m. (1992/93:KU8y).Konstitutionsutskottet konstaterade att denna propositionfullföljde den strategi att överföra verksamhet ibolagsform som hade godkänt. Utskottet pekade på attden expertgrupp i som berördes i det tidigareärendet särskilt hade granskat de konstitutionella aspekterna påen bolagisering av affärsverken och att dess synpunkter hadebeaktats i propositionsarbetet.