bet · GG01KU15 · 1993-02-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1992/93:70 Privatlokalradio och motioner som har väckts med anledning avpropositionen. Också vissa motioner som har väckts under denallmänna motionstiden behandlas.Utskottet lägger fram förslag till en lokalradiolag sominnebär att privata reklamfinansierade ljudradiosändningartillåts fr.o.m. . Reglerna är utformade så attsjälvständiga, lokalt förankrade radiostationer främjas.Varje sändningstillstånd skall ge tillståndshavaren rätt attbedriva sändningar inom ett angivet sändningsområde. Antaletsändningstillstånd bör anpassas till efterfrågan påsändningsmöjligheter. Sändningstillstånd skall ges inte bara ide större städerna utan också på andra håll där det finns enönskan att sända och är tekniskt möjligt. Konstitutionsutskottetförutsätter att fler tillstånd än de 60 som nämns ipropositionen kan fördelas redan på ett tidigt stadium.Sändningstillstånd skall kunna ges till såväl fysiska somjuridiska personer. Den som redan har ett tillstånd att sändalokalradio skall inte kunna få ännu ett tillstånd. Vissaytterligare begränsningar föreslås i syfte att motverkanätverksbildningar och andra former av dominans.Den första tillståndsperioden gäller till utgången av år 2000.Om det finns flera sökande till ett ledigförklarat tillstånd ochde ej har kunnat samordna sina ansökningar, skall den sökande fåtillståndet som vid en auktion åtar sig att betala den högstaårliga avgiften till staten. Den lägsta avgiften skall vara20000 kr per år.Frågor om tillstånd att sända lokalradio skall handhas av enny myndighet, Styrelsen för lokalradiotillstånd.Betänkandet innehåller också vissa förslag i fråga omnärradion. Sammanslutningar med tillstånd att sända närradio fårrätt att sända reklam och sponsrade program enligt i stort settsamma regler som gäller för lokalradion.Vid dom för allvarliga yttrandefrihetsbrott skall tillståndatt sända närradio kunna återkallas , omsynnerliga skäl föreligger. Därmed blir det möjligt att motverkaatt närradion används till propaganda för organiserad rasism ochannan främlingsfientlig verksamhet.Till betänkandet är fogat en reservation, två särskildayttranden och en meningsyttring från suppleant. I proposition 1992/93:70 har regeringen1. dels föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till1. lag om ändring i radiolagen (1966:755)3. lag om ändring i närradiolagen (1982:459)4. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden,2. dels föreslagit att till påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 underelfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 500 000 kr.Lagförslagen har lagts fram efter hörande av Lagrådet.Regeringens förslag till lokalradiolag framgår av det i bilaga 1framlagda lagförslaget. Lagförslagen 2--4 har tagits in i bilaga2. Motioner med anledning av proposition 1992/93:701992/93:K5 av von der Esch (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom harmonisering med EG-rätten av lag för privat lokalradio.1992/93:K6 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår förslaget till lokalradiolag,2. att avslår förslaget till lag om ändring iradiolagen (1966:755),3. att antar förslaget till lag om ändring inärradiolagen (1982:459) med de ändringar som följer dels av ettavslag på förslaget till lokalradiolag, dels av att ävennärradioföreningar bör få rätt att sända reklam,4. att avslår förslaget till lag om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetens ochyttrandefrihetens områden,5. att begär att regeringen skyndsamt tillsätter enparlamentarisk utredning om reklamradio (lokalradio enligtpropositionen) i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att avslår förslaget om ytterligaremedelsanvisning till på 500 000 kr.1992/93:K7 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår förslaget i proposition 1992/93:70 omauktionsförfarande för att fördela sändningsrätter,2. att hos regeringen begär förslag om urvalsreglerför fördelning av sändningstillstånd i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en opartisk instans bör fördelasändningstillstånden,4. att beslutar att tillstånd att sända lokalradioskall gälla för högst ,5. att beslutar att åtgärderna mot rasism inärradion även skall gälla den privata lokalradion,6. att hos regeringen begär nytt förslag om vem somkan få sändningstillstånd för privat lokalradio i enlighet medvad som anförts i motionen,7. att beslutar om förbud i lokalradion ochnärradion för reklam som riktar sig till barn ,8. att beslutar om förbud för åsiktsreklam ireklamradio,9. att hos regeringen begär förnyat förslag omsändningarnas innehåll i enlighet med vad som anförts imotionen.1992/93:K8 av m.fl. (nyd) vari yrkas1. att avslår proposition 1992/93:70 och begär attregeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med allariksdagens partier representerade, vilken får i uppdrag attskyndsamt utarbeta ett nytt lagförslag,2. att beslutar sådan ändring inärradiolagen att reklam och sponsring blir tillåtna i närradioni enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att den som sänder närradio vid dentidpunkt då ändringen i fråga om reklam eller sponsring träder ikraft i närradiolagen skall få behålla sin sändningstid ellersändningsrätt.1992/93:K9 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i listan med orter som i en förstaomgång skall få sändningstillstånd för privat lokalradio ävenuppta , och Kalmar.1992/93:K10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokaliseringen av myndigheten.1992/93:K11 av m.fl. (fp, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtida organisationsamt dess lokalisering.1992/93:K12 av () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:70 i den del som stadgar förbud motatt dagstidningsföretag ges sändningstillstånd för privatlokalradio.1992/93:K13 av och (c,kds) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om befrielse från avgift tillstaten för de sammanslutningar, som ej sänder reklam inärradion.1992/93:K14 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheten att utnyttja fler frekvenser vid införandet av denprivata lokalradion.Motioner från allmänna motionstiden 19921991/92:K422 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för den framtidaradiopolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för den framtidafrekvensplaneringen för ljudradiosändningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om urvalskriterier vid tillståndsgivning förstart av kommersiella radiostationer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på programinnehållet i kommersiellaradiostationer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud för åsiktsreklam i radio,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud för reklam som vänder sig till barni radio,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av att belysa effekterna fördagspressen av reklam i radio.1991/92:K423 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de restriktioner för reklam itelevisionen som riktar sig till barn måste vara giltiga i frågaom reklam i radio som riktar sig till barn,1991/92:K425 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att tillåta reklam även i närradion.1991/92:K431 av (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om radionämnden, kabelnämnden ochnärradionämnden.1991/92:K432 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett rättssäkertradiokoncessionsförfarande.1991/92:Kr238 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attansvaret för administration och inkassering avkoncessionsavgifter från den nya TV-kanalen bör anförtrosRadiotjänst i . Ärendets beredningPå begäran har kulturutskottet avgivityttrande i ärendet. Yttrandet har fogats som bilaga 3 tillbetänkandet. Inom har upprättatsen promemoria som behandlar de lagtextändringar som föranleds avkulturutskottets yttrande. Promemorian har fogats tillbetänkandet som bilaga 4. På begäran harLagrådet yttrat sig över vissa av de lagförslag som läggs fram ipromemorian. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.Lagrådets yttrande är intaget i ett protokollsutdrag som harfogats till betänkandet som bilaga 5. Av protokollsutdragetframgår också vilka lagförslag i promemorian somkonstitutionsutskottet remitterade till Lagrådet.Företrädare för , har inför lämnatupplysningar och synpunkter i ärendet.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att privata reklamfinansieradeljudradiosändningar tillåts fr.o.m. den 1 januari 1993.Regelverket utformas så att självständiga, lokalt förankraderadiostationer främjas. Den nya formen av radio bör benämnaslokalradio.Varje sändningstillstånd skall ge tillståndshavaren rätt attbedriva sändningar inom ett angivet sändningsområde. Antaletsändningstillstånd bör successivt anpassas till efterfrågan påsändningsmöjligheter. I en första omgång bör bl.a. ett 60-talsändningstillstånd beviljas i områden med ettbefolkningsunderlag som omfattar ca 100 000 personer eller mer.Sändningstillstånd skall kunna ges till såväl fysiska somjuridiska personer. Den som redan har ett tillstånd att sändalokalradio skall inte kunna få ännu ett sådant tillstånd. Vissabegränsningar föreslås i fråga om stat och kommun, andra radio-och TV-företag samt dagstidningsföretag.Tillstånd att sända lokalradio skall gälla för högst åtta år.Om det finns flera behöriga sökande till ett ledigförklaratsändningsområde skall den sökande erhålla tillståndet som vid enauktion åtar sig att erlägga den högsta årliga avgiften tillstaten. Den lägsta avgiften skall vara per år.Under minst en tredjedel av sändningstiden skalltillståndshavaren sända program som har framställts särskilt förden egna verksamheten. Några andra regler för det allmännaprograminnehållet föreslås inte.I fråga om reklam och sponsring skall samma regler gälla somför egensändningar av ljudradio i kabel.Propositionen innehåller också vissa förslag om närradion.Närradion skall även i fortsättningen vara en föreningsradio påideell grund. Sammanslutningar med tillstånd att sända närradiofår rätt att sända reklam och sponsrade program enligt i stortsett samma regler som för lokalradion. Närradioföreningar, somär sammanslutningar av flera tillståndshavare för gemensammanärradioändamål, får emellertid inte rätt att sända reklam.Möjligheten att återkalla sändningstillståndet vid överträdelserav bl.a. reglerna om reklam och det s.k. riksförbudet upphör ochersätts med möjlighet till vitesföreläggande.Om föreningslivet så önskar skall en sändningsmöjlighet förnärradio kunna finnas i varje kommun där det är teknisktmöjligt. Flera sändningsmöjligheter skall kunna finnas om detfinns särskilda skäl. Utanför storstadsområdena böreftersträvas att sändningarna kan tas emot i hela kommunen, omen majoritet av de berörda sändningsberättigadesammanslutningarna önskar det.För att möjligheten att använda närradion till propaganda förorganiserad rasism och annan främlingsfientlighet skallmotverkas skall sändningstillståndet, om det föreliggersynnerliga skäl, kunna återkallas vid dom förallvarliga yttrandefrihetsbrott.Närradionämnden bör tills vidare handha myndighetsuppgifter ifråga om lokalradion.I god tid före den första tillståndsperiodens slut bör enligtpropositionen en översyn göras av reglerna för lokalradion.Frågan om avslag på propositionenPropositionenI propositionen föreslås att privata reklamfinansieradeljudradiosändningar skall tillåtas fr.o.m. den 1 januari 1993.Regelverket för verksamheten anges vara utformat så attsjälvständiga, lokalt förankrade radiostationer främjas. Den nyaformen av radio föreslås bli benämnd lokalradio.I propositionen anförs att förslagen innebär att dengrundlagsstadgade yttrandefriheten förverkligas inom ännu ettviktigt område och att det för en sådan åtgärd i och för siginte behövs någon motivering. Den principiella utgångspunktenför förslaget anges vara att skapa förutsättningar för en friradio så långt det är tekniskt möjligt. Därigenom kommer enligtregeringen radiomediet att kunna utvecklas enligt sina egnaförutsättningar. På samma sätt som inom andra delar avmassmedieområdet blir det de olika aktörernas sak att, utan enlångtgående myndighetsreglering, bestämma hur verksamheten skallläggas upp. Genom att de nya radiostationerna får tillgång tillreklamfinansiering kommer framgångarna hos publiken att avgöravilka företag som lyckas. Regeringens förslag till regler förden nya radioverksamheten innehåller emellertid vissabegränsningar av aktörernas handlingsfrihet. Begränsningarna haralla på ett eller annat sätt samband med att radion utnyttjarsändningsfrekvenserna som tills vidare är en begränsad resurs.Ett grundläggande villkor för radiokommunikation är nämligen attsändare och mottagare måste använda samma frekvens. Om enmottagare nås av olika signaler på samma frekvens, uppkommerstörningar som hindrar kommunikationen. Sändare som användersamma frekvens måste därför placeras så långt från varandra attstörningar normalt inte uppstår. Även om frekvensutrymmet kandisponeras på flera olika sätt medför enligt regeringenhänsynen till befintlig verksamhet ofta att frekvenstillgångenpå kort sikt kan betraktas som given. Det innebär att endast ettbegränsat antal radioprogram kan sändas uti ett visst område. Om ett radioföretag har tillgång tillsändare på många orter minskar därför enligt regeringenmöjligheten för andra radioföretag på dessa orter.Regeringen anför att utländska erfarenheter visar att detfinns en stark tendens till kedjebildning inom den privataradion. köps upp av starkare konkurrentersom på så sätt får tillgång till ett stort antal sändare där desänder ut i huvudsak samma program. Enligt regeringens mening ärdet angeläget att möjligheten att starta nya radiostationer fårtill följd att antalet självständiga röster ökar väsentligt.Detta kan enligt regeringen ske om varje radiostation får enoberoende ställning, med inriktning mot sitt lokalaspridningsområde. Regeringen anför att en utveckling som skulleleda till att den privata radion kom att domineras av ett fåtalkedjeföretag inte nämnvärt skulle öka mångfalden i radion ochatt den därför bör motverkas på olika sätt.De bestämmelser som föreslås anges syfta till att underlättatillkomsten av självständiga, lokalt förankrade radioföretag.Regeringen anför att det är oklart hur förutsättningarna förkommersiell radio kommer att utvecklas och förklararatt den därför inte föreslår något omfattande och detaljeratregelverk. Ett sådant skulle enligt regeringen nämligen kunnaleda till onödig stelhet och till en alltför omfattande statligstyrning, som möjligheten att förutse de framtidaregleringsbehoven under alla förhållanden är begränsad.MotionernaEnligt motion K6 av m.fl. (s) har propositionenså stora brister att den inte kan ligga till grund för ettriksdagsbeslut. Orsaken anges vara regeringens ovilja att i tideffektuera beställning av enparlamentarisk beredning. Som exempel på brister anförs attinternationella erfarenheter av reklamradio inte redovisas, attprincipresonemang och analyser av målkonflikter förekommersparsamt och att de frekvenstekniska frågorna behandlaslättvindigt.Enligt motionärerna har inget massmediebeslut i modern tidfattats på grundval av ett så knapphändigt och bristfälligtfaktaunderlag. De menar att detta är förvånande med tanke på attdet gäller ett beslut av betydelse för yttrandefrihetensvillkor.Motionärerna anser mot denna bakgrund att propositionen böravslås, såvitt avser förslaget om lokalradio (yrkandena 1, 2, 4och 6) och att bör uppdra åt regeringen att skyndsamttillsätta en parlamentarisk utredning om reklamradio (yrkande5). I en sådan utredning ges enligt motionärernarimliga möjligheter att inhämta synpunkter och förslag liksomatt i övrigt skaffa sig ett acceptabelt beslutsunderlag.En liknande inställning redovisas i motion K8 yrkande 1 av IanWachtmeister m.fl. (nyd). Motionärerna anför att regeringensförslag inte kan accepteras från yttrandefrihets- ochopinionsbildande synpunkt. De anser därför att propositionen böravslås. Motionärerna förespråkar att ett nytt förslag utarbetasav en parlamentarisk utredning där alla partier ärrepresenterade.I motion K7 av m.fl. (v) förklararmotionärerna att förslaget till urvalsförfarande måste förkastas(yrkande 1) och att regeringen i stället bör återkomma med ettförslag till fördelning av sändningsrätterna där det görs enbedömning av de sökandes avsikter med verksamheten och där dettas hänsyn till de olika intressenternas planeradeprogramkoncept och profil (yrkande 2). Först då skapas enligtmotionärerna de möjligheter till mångfald som det så oftahänvisas till i propositionen.I den socialdemokratiska motionen K6 redovisar motionärernasin uppfattning om den framtida radiopolitiken enligt följande.Radiopolitiken befinner sig i en övergångsperiod.Frekvenstillgången sätter fortfarande en gräns för hur mångaradiostationer som kan starta. Om ett tiotal år kommer dock,genom introduktionen av digital teknik, frekvensbristen attminska påtagligt. Tekniskt sett kommer det att bli möjligt attlåta ett mycket stort antal aktörer starta radiostationer.Övergången till digital teknik är inte okomplicerad.Förutsättningar måste skapas för att infasning av nya digitalasändningar kan ske utan att trängseln i etern ökar och för attlyssnarna inte skall tvingas att skaffa sig dubblamottagarutrustningar. Av dessa skäl behöver planeringen av detframtida frekvensutnyttjandet ske med omsorg. Beslut som kaninnebära att man överutnyttjar frekvenserna eller försvårar förframtida nödvändig koordination skall inte fattas nu.Regeringen tar enligt motionärerna föga hänsyn till detta. Deanför att regeringen också har underlåtit att inhämta ettnödvändigt kompletterande faktaunderlag om olikafrekvenstekniska lösningar från . Genom förslagetatt låta tillstånden för reklamradion löpa finnsenligt motionärerna en risk att den nya digitala teknikensfördelar inte utnyttjas på bästa sätt.Motionärerna anser att följande krav bör ställas påfrekvensplaneringen.Övergången till digital teknik bör underlättas. Lyssnarnaskall garanteras en fortsatt hög mottagningskvalité.Frekvenserna får därför inte överutnyttjas.Närradion skall, utom i storstäderna där särskilda lösningarkan behövas, garanteras tillgång till en kommuntäckandefrekvens.Sveriges Radio skall ha förtur till digital teknik.Tillgängliga frekvenser i övrigt upplåts för reklamradio.Varje reklamradiofrekvens får i princip kommuntäckning.Regeringens proposition innebär enligt motionärerna att barakravet beträffande närradion delvis är tillgodosett. De anseratt förslaget till nya myndighetsuppgifter är konstruerat så attdet i realiteten blir myndigheten som kommer att ta ställningtill hur olika intressenters önskemål på frekvenserna skalltillgodoses. Enligt motionärerna bör riktlinjerna för detta docki , liksom i andra länder, fastställas av regering ochriksdag.I motion 1991/92:K422 yrkande 2 av m.fl. (s)tar motionärerna också upp riktlinjerna för den framtidaradiopolitiken. Enligt motionen bör riktlinjerna vara attgarantera lyssnarna samma höga tekniska mottagningskvalitet somhittills, att ge lyssnarna tillgång till ett varieratprogramutbud, att öka yttrandemöjligheterna i radiomediet genomatt nya aktörer får plats och att motverka uppkomsten av lokalaåsikts- och mediemonopol. I motionen berörs också principernaför den framtida frekvensplaneringen (yrkande 3). I den fråganförs samma uppfattningar fram som i motion yttrandeOm beslut inte nu fattas rörande införandet av enlokalradiolag med utgångspunkt i de förslag som lagts fram ipropositionen finns enligt kulturutskottet uppenbara risker föratt den ökade frihet på ljudradioområdet som propositionensyftar till inte kommer att kunna åstadkommas förrän efteravsevärd tid. anser att det är så angeläget attvidga yttrandefriheten på etermedieområdet att en lagstiftningbör komma till stånd . De förslag som framförtsmotionsvägen ger enligt kulturutskottets mening dock anledningtill vissa jämkningar i regeringsförslagen.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet delar uppfattningen att det är av storvikt att yttrandefriheten på etermedieområdet kan vidgas utanytterligare dröjsmål. Detta bör ske genom införande av enlokalradiolagstiftning som grundar sig på de förslag somregeringen har lagt fram. Som framgår av det följande anserkonstitutionsutskottet dock att regeringens förslag börunderkastas vissa ändringar och jämkningar. Med det anfördaavstyrker motionerna K6 yrkandena 1, 2,4, 5 och 6, K7 yrkandena 1 och 2, K8 yrkande 1 och 1991/92:K422yrkandena 2 och 3.SändningsområdenPropositionenRegeringen föreslår att varje sändningstillstånd skall getillståndshavaren rätt att bedriva sändningar som skall kunnatas emot med god hörbarhet inom ett angivet sändningsområde.Sändningsområdenas utsträckning skall bestämmas med beaktande avvad som är tekniskt möjligt att nå från sändaren med lämpligtläge, hur möjligheterna att ta emot sändningar påverkas på andrahåll samt vad som är naturliga lokala intresseområden. Alladelar av det frekvensområde som är tillgängligt förrundradiosändningar av ljudradio -- såväl inom FM- somAM-området -- bör enligt regeringens förslag kunna utnyttjas förlokalradion. Antalet sändningstillstånd bör enligt förslagetsuccessivt anpassas till efterfrågan på sändningsmöjligheter. första omgång bör bl.a. ett 60-tal sändningstillståndbeviljas i områden med ett befolkningsunderlag som omfattar ca100 000 personer eller mer. I propositionen redovisas enuppställning med 24 olika områden, där i första omgångenStorstockholmsområdet anges få 10 tillstånd, 5,3 och övriga områden 2 vardera.Som skäl till förslaget att lokalradiosändningar bör bedrivasav självständiga företag med inriktning mot ett lokalt avgränsatområde, anför regeringen att tendenser att bilda omfattandenätverk bör motverkas. Enligt regeringen bör det eftersträvasatt sändningsområdena överensstämmer med naturliga lokalaintresseområden. Det som kännetecknar ett sådant område angesvara att det i ekonomiskt eller kulturellt avseende uppfattassom en enhet av invånarna. Som exempel på sådana områden nämnerregeringen en större tätort med omland. I vissa fall kan tvåeller flera tätorter anses ingå i samma lokala intresseområde.Inte annat än i undantagsfall skall emellertid enligt regeringenett sändningsområde utgöras av annat än ett sammanhängandeområde.Regeringen anför att vad som är ett naturligt lokaltintresseområde självfallet inte kan fastställas en gång för allavia en administrativ process. Systemet bör enligt regeringenvara så flexibelt att det medger att hänsyn tas till sociala,regionala och ekonomiska förändringar. Det bör ge enviss stabilitet åt dem som innehar sändningstillstånd. Ett sättatt förena dessa mål anges vara att sändningsområdena kanjusteras efter medgivande av berörda tillståndshavare. Därmedblir det enligt regeringen möjligt för tillståndshavaren att motersättning förvärva större områden, eller för nya företag attskaffa sig utrymme genom att komma överens med dem som redan hartillstånd.Regeringen anför att konflikter kan uppkomma mellan olikaföretags anspråk, eftersom sändningsområdets omfattning kommeratt vara en viktig förutsättning för det enskildaradioföretagets lönsamhet.