bet · GG01SoU25 · 1993-04-29 00:00:00 — Det är viktigt,ansåg utskottet, att forskning sker om reumatiska sjukdomar. Detbör emellertid ankomma på de ansvariga myndigheterna att påsedvanligt sätt bedöma vilka forsknings- och utvecklingsprojektsom bör beviljas medel, uttalade utskottet. Motionen avstyrktes.Motioner om reumatologisk forskning har tidigare ävenbehandlats och avstyrkts av utbildningsutskottet(1989/90:UbU25 s. 124, 1991/92:UbU15 s. 21).Utskottet har i ärendet uppvaktats av representanter förStatens beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU) ochför den reumatologiska forskningen.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen i propositionen och i motionUb132 om behovet av utökade forsknings- och utvärderingsinsatsersom stöd i det pågående utvecklingsarbetet inom välfärdssektorn.Inte minst har resultatet av sådan forskning betydelse somunderlag för kommande, nödvändiga prioriteringar. Såvitt avserden samhällsvetenskapliga forskningen av relevans för hälso- ochsjukvården avser regeringen att låta kartlägga pågåendeforskning på området och utreda hur denna forskning skall kunnaförstärkas . Utskottet ser positivt på en sådankartläggning.Utskottet återkommer till behovet av forskning på vissa av deområden som nämns i motion Ub132 i det följande.Inom den socialvetenskapliga forskningen har nationellastudier ett stort värde. Det finns enligt utskottets meningstarka skäl att inom forskningen även studera lokala ochregionala förhållanden och skillnader, när det gällerförutsättningar och sätt att lösa problem och uppnå godaresultat i hälso- och sjukvårdsarbetet och i det socialaarbetet. Ökad kunskap om olika insatser inom vård och omsorg,som är präglade av lokala förhållanden -- bl.a. i form avkooperativ verksamhet -- skulle vara av stort värde, anserutskottet. Det finns enligt utskottets mening anledning attockså stödja forskning på dessa områden på lokal och regionalnivå.Som tidigare nämnts har stora förändringar gjorts i hälso- ochsjukvårdens styrsystem inom flera landstingsområden under desenaste åren. Förändringarna har ibland setts som ett hot motforskning och utveckling. Här behövs en kritisk granskning avbeställare--utföraremodellens inverkan på den kliniskaforskningen. Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i propositionen om att en vidareutveckling av formernaför att organisera och bedriva hälso- och sjukvård kräver storaforsknings- och utvecklingsinsatser. Utskottet anser därför attdet är angeläget att olika lösningar prövas för att garanteraatt tillräckliga medel avsätts för forsknings- ochutvecklingsarbete inom ramen för de förändrade styrsystemen.För att sjukvården skall kunna bedrivas rationellt krävs attde metoder som används har genomgått vetenskaplig utvärdering ifråga om effektivitet och kostnadsbild. Utskottet anser att denkritiska granskning av olika metoder för diagnostik ochbehandling i sjukvården som avmedicinsk metodik (SBU) utfört varit av stort värde. SBU har vidsin uppvaktning av utskottet framfört att det råder stor bristpå klinisk medicinsk forskning vilket -- om någon förändringinte kommer till stånd -- i vissa fall kommer att omöjliggöraangelägen granskning av olika metoder, som används i vården.Utskottet konstaterar att den tillämpade kliniska medicinskaforskningen är ett gemensamt ansvar för staten och sjukvårdenshuvudmän. Utskottet anser att denna forskning måste öka och gesökat stöd. Regeringen understryker i propositionen det angelägnai att effekterna av den pågående omstruktureringen av hälso- ochsjukvården även på den kliniska forskningen följs upp (s. 245).Utskottet delar denna uppfattning och anser det angeläget attregeringen därvid beaktar denna forsknings behov av resurser.Regeringen bör överväga och eventuellt utreda lämpliga formerför förstärkning och säkring av resurserna för detta angelägnaforskningsområde. Därvid bör även olika finansieringsalternativbelysas.Representanter för den reumatologiska forskningen har vid sinuppvaktning av utskottet bl.a. framfört att denna forskning nustår inför ett vetenskapligt genombrott och att tillgången pådisputerade forskare på området nu är mycket god. Utskottet harredan tidigare framhållit vikten av att forskning skerbeträffande reumatiska sjukdomar. Utskottet vill betonaangelägenheten av att forskningen om dessa sjukdomar, som harmycket stor utbredning, ges bättre förutsättningar än förnärvarande. Den resursförstärkning för den kliniska medicinskaforskningen som utskottet i det föregående uttalat sig förkommer också att vara av betydelse för den reumatologiskaforskningen.Utskottet utgår från att regeringen beaktar vad som nuanförts. Motionerna Ub132 (fp) yrkande 5 och Ub149 (s) fårhärmed i huvudsak anses tillgodosedda och avstyrks sålunda.ÄldreforskningI motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)begärs ett tillkännagivande om prioriteringar för forskning omäldre (yrkande 1). Motionärerna understryker regeringensuttalande i propositionen om att forskning i geriatrik skall hafortsatt hög prioritet samt att det är särskilt angeläget attfinna en vetenskaplig grund för utvärderingar av kvalitets- ocheffektivitetsmätningar och av förändringar för äldre och derasekonomi i ljuset av de omfattande samhälls- ochsystemförändringar som pågår.SFR har ett samordnande ansvar för forskningen om äldremed uppgift att löpande följa och bearbeta forskningsområdet.I propositionen (s. 114) behandlas även frågan omäldreforskning. Forskningsinsatserna på detta område skall bl.a.ses mot bakgrund av målen att äldre skall kunna känna sig tryggaoch veta att de får den omsorg de behöver, sägs det ipropositionen. De skall själva få bestämma över sinlivssituation och få behålla sin integritet och valfrihet ävennär vårdbehoven blir omfattande, heter det vidare. Forskning omäldre är en gränsöverskridande och interdisciplinär verksamhet,som berör ett flertal kunskapsområden. Efter förslag i 1990 årsforskningsproposition (prop. 1989/90:90) anslogs nya resursertill forskning om äldre. beslut att inrätta treprofessurer i psykologi, sociologi och socialt arbete medinriktning mot äldre har också skapat en förankring aväldreforskningen inom högskolan.SFR har prioriterat tre områden, nämligen forskning som röromsorg och omvårdnad, utvärderingsforskning samt forskning inomområdet äldre och deras ekonomi. Dessa områden bör enligtpropositionen även fortsättningsvis ha hög prioritet. Det ärsärskilt angeläget att finna en vetenskaplig grund förutvärderingar av kvalitets- och effektivitetsmätningar samt avförändringar för äldre och deras ekonomi i ljuset av deomfattande samhälls- och systemförändringar som pågår, anförsdet vidare i propositionen.I samband med behandlingen av den förraforskningspropositionen behandlade utskottet flera motioner omäldreforskning (1989/90:SoU19 s. 23 f.). Motionernaavstyrktes, framför allt med hänvisning till de kraftigt ökaderesurser för sådan forskning som föreslogs i den då aktuellapropositionen.Utskottets bedömningUtskottet anser att forskningen om äldre är angelägen ochdelar regeringens inställning i propositionen, bl.a. att dennaforskning bör ha fortsatt hög prioritet. Utskottet anser attsyftet med motion Ub103 (kds) yrkande 1 är tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks.Centrumbildningar för handikappforskningI motion 1992/93:Ub104 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om medel till en utbyggnad avcentrumbildningar för handikappforskning. Centrumbildningarna,som är knutna till universitet och högskolor, har utvecklats föratt ta till vara och stimulera tvär- och mångvetenskapligaaspekter på forskning om villkoren för människor medfunktionsnedsättningar, anför motionären. Den långsiktigakunskapsuppbyggnaden har påverkats positivt genom utvecklingenav centrumbildningarna. Dessa har dock ingen fast finansiering,och det är svårt att finna medel till samordning ochinformation, som är väsentliga för verksamheten. För att gecentrumbildningarna stabilitet och möjlighet till utvecklingfordras att särskilda medel tillskjuts för en successivutbyggnad, anförs det i motionen.I 1990 års forskningsproposition framhölls de starkabehoven av samhällsvetenskaplig forskning med inriktning mothandikapp. Bl.a. saknades tillräckliga kunskaper om deförhållanden i samhället som bidrar till att orsaka ochvidmakthålla handikapp, sades det då. 1989 årshandikapputredning har i sitt slutbetänkande Ett samhälle föralla, (SOU 1992:2), pekat på samma förhållande samt påbehovet av tvär- och mångvetenskaplig forskningssamverkan medutgångspunkt i de olika disciplinerna.I den nu aktuella propositionen (s. 114) sägs att det ärviktigt att forsknings- och utvecklingsarbete omfunktionshindrade och deras villkor ytterligare stärks. Detgäller bl.a. inom området habilitering för barn och ungdomar medsvåra och komplicerade funktionshinder. Även studier avomfattningen av olika funktionshinder är eftersatta, heter det ipropositionen. saknas också nästan helt forskningmed särskild inriktning på samhällsekonomiska studier, liksomforskning om arbetslivet och dess tillgänglighet. Ett annatviktigt område är forskning om sociala och miljömässiga faktoreroch processer, som leder till att funktionshinder blirhandikapp, anförs det vidare i propositionen.Olika nätverk och centrumbildningar har enligt propositionenskapat nya möjligheter för en positiv utveckling avinterdisciplinär handikappforskning. Det gäller både ikontakterna mellan forskare och över fakultets- ochdisciplingränser samt i kontakterna mellan forskningen och dessanvändare. Centrumbildningarna har också en viktig funktion attfylla när det gäller den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden ochsom rekryteringsbas för forskare (s. 63).Motioner om behovet av tvärvetenskaplig forskning inomhandikappområdet behandlades av utskottet i betänkandet1989/90:SoU19 (s. 25 f.). Utskottet utgick från att SFRskulle komma att beakta behovet av tvärvetenskaplig forskning påområdet och avstyrkte de aktuella motionerna.SFR har ett särskilt samordningsansvar förhandikappforskningen. Denna forskning har utgjort ettprioriterat område för rådet och är den störstaanslagsmottagaren från rådet. Handikappforskningen har sålunda erhållit av rådetsresurser. Enligt uppgift är SFR mycket positivt till denverksamhet som bedrivs vid sådana centrumbildningar somdiskuteras i motionen. Rådet ger också stöd till såvälnationella nätverk som centrumbildningar för handikappforskning.Arbetet inom beredningsgruppen för handikappforskning har bl.a.resulterat i stöd till fem forskarnätverk. Syftet med dessa äratt forskare skall kunna träffas för bl.a. teori- ochmetodseminarier och att bidra till forskarutbildning. För att gemöjligheter för universiteten att engagera sig iinitiativverksamheten och för att stödja ansträngningar attknyta samman teori- och metodkompetens inom landet anvisas medelför ytterligare stöd till de fem nätverken och till befintligacentrumbildningar, sägs det i rådets anslagsframställning (s.11).Utskottets bedömningBehovet av tvär- och mångvetenskaplig forskningssamverkan medutgångspunkt i olika discipliner är särskilt tydligt när detgäller forskning inom handikappområdet. I propositionenframhålls att olika nätverk och centrumbildningar har en viktigfunktion att fylla när det gäller den långsiktigakunskapsuppbyggnaden på området. Det är enligt utskottets meningpositivt att centrumbildningar ges möjlighet och resurser attväxa fram och utvecklas. Utskottet konstaterar att SFR redan gerstöd till flera nationella nätverk och sådana centrumbildningarför handikappforskning som nämns i motion Ub104 (s). Någotinitiativ från med anledning av motionen behövs inte.Motionen avstyrks.Forskning om familjer och barnI motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)begärs ett tillkännagivande om prioriteringar för forskning omfamilj och barn (yrkande 4). Familjelivet är en faktor somhar stor betydelse för välfärd och livskvalitet, anförmotionärerna och instämmer i vad som sägs i propositionen omatt familjernas livsformer och levnadsförhållanden är av centralbetydelse. Det bör enligt motionärerna vara en prioriteraduppgift för forskningen att belysa familjens situation och defaktorer som håller samman eller söndrar familjen. Särskilduppmärksamhet bör ägnas åt konfliktlösning i äktenskapet ochutvärdering av familjerådgivningen, anförs det i motionen.I motion 1992/93:So221 av (), somväckts under den allmänna motionstiden, hemställs om etttillkännagivande om en bred kartläggning av familjesplittringensorsaker och verkningar. I motionen sägs det att familjen i allakulturer haft en central roll och att dess funktion handlar omsamhällets överlevnad, såväl fysisk som psykisk. Den högaseparationsfrekvensen i påverkar enligt motionären i höggrad barnens situation. Det finns därför ett stort behov av enintensifierad beteende- och socialvetenskaplig samträttssociologisk forskning om familjesplittringens orsaker ochverkningar.I motion 1992/93:So288 av och (), som också väckts , yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om metodutveckling ochforskning gällande incest. Forskningen på området är enligtmotionärerna inte tillräckligt omfattande. Metodutvecklingenmåste bygga på en stabil kunskapsbas, som tar sikte på såvälbarnets situation och rehabilitering som förövarens.Motionärerna efterlyser ytterligare åtgärder från deforskningsstödjande myndigheterna och organen för att stimulerakvalificerad forskning om incest.I propositionen (s. 115) anförs följande. Familjelivetsutveckling och villkor har stor betydelse för välfärden ochindividernas livskvalitet. Familjernas livsformer ochlevnadsförhållanden är också av central betydelse för de flestaverksamheter inom såväl det sociala området som hälso- ochsjukvårdsområdet. Forskningen inom området barn och familj skerinom ett stort antal discipliner -- främst vidsamhällsvetenskaplig men även vid medicinsk, humanistisk ochjuridisk fakultet. En mycket stor del av forskningen ärfinansierad genom tidsbegränsade projektmedel. SFR har utlystprogramstöd samt avsatt medel för forskarnätverk för forskningom barn och familj.Det är enligt propositionen angeläget att forskningen stärksytterligare inom barn- och familjeområdet. Viktiga områden förfortsatt forskningsstöd är samspelet mellan den demografiskautvecklingen, samhällsutvecklingen i stort och familjepolitikensutformning och innehåll. Förändringar sker i samspeletmellan offentliga trygghetssystem, privata omsorgsformer ochinformella nätverk, sägs det i propositionen. Forskning sombelyser förändringarnas innebörd och konsekvenser för barn ochföräldrar är angelägen, liksom forskning om betydelsen i ettlångsiktigt perspektiv av socialt förebyggande arbete förutsatta barn och ungdomar, uttalas det vidare.SFR ger stöd till såväl familjesociologisk forskning somforskning om barn som far illa. har ettsymposium inriktat mot familjeliv och familjeupplösninggenomförts.Utskottet har behandlat regeringens propositionom en (prop. 1992/93:173). En viktig källa tillkunskapsuppbyggnad hos och dennes kansli bliratt aktivt följa det forsknings- och utvecklingsarbete sombedrivs om barn och ungdom, sägs det i den propositionen (s.11). Kännedom om resultaten på olika forskningsområden ärnödvändig när ombudsmannen inom sitt verksamhetsområde deltar iden allmänna debatten, besvarar frågor, gör uttalanden elleryttrar sig i lagstiftningsfrågor.I betänkandet Ombudsman för barn och ungdom, (SOU 1991:70),som föregått propositionen, ges en närmare beskrivning avsamarbetet mellan ombudsmannen och dem som arbetar medforsknings- och utvecklingsarbete (s. 72).Utskottet har tillstyrkt att en befattning somBarnombudsman inrättas (bet. 1992/93:SoU21).Brottsförebyggande rådet () har genomfört ett flerårigtforsknings- och utredningsprojekt beträffande sexuella övergreppmot barn. Genom detta arbete har omfattande kunskap omgärningsmän, offer och risksituationer vunnits. Det är enligtBRÅ:s uppfattning ingen överdrift att säga att den forskning somfinns inom detta område i inte har någoninternationell motsvarighet (BRÅ-PM 1992:4).Utskottet har vid upprepade tillfällen behandlat motioner omsexuella övergrepp mot barn. I betänkandet 1992/93:SoU2 (s.13 f.) finns en redogörelse för frågans tidigare behandling ochett konstaterande att utskottet i olika sammanhang framhållitbetydelsen av att samhället ägnar stor uppmärksamhet åt barn,som av olika skäl har en särskilt utsatt ställning.Utskottets bedömningFamiljernas -- och därmed också barnens -- levnadsförhållandenbör enligt utskottets mening inta en framskjuten position inombl.a. den samhällsvetenskapliga forskningen. Det är därförenligt utskottets mening positivt att regeringen ser enförstärkning av forskningen inom barn- och familjeområdet somangelägen. Utskottet konstaterar att önskemålen i motionernaUb103 (kds) yrkande 4 och So221 (kds) i huvudsak sammanfallermed de riktlinjer som anges i propositionen. Någottillkännagivande med anledning av motionerna behövs därför inte.Motionerna avstyrks.I motion So288 efterlyses ökad forskning om incest. Utskottetdelar motionärernas inställning i fråga om behovet av ökadeinsatser såvitt avser forskning och metodutveckling inom dettaområde. Det är enligt utskottets mening också angeläget attforskningsresultaten förs ut till olika personalkategorier, somkommer i kontakt med dem som drabbas. har i detavseendet en viktig funktion att fylla.Utskottet utgår från att SFR beaktar behovet av ökadeforsknings- och utvecklingsinsatser beträffande incest utannågot initiativ från sida. Motion So288 (s) avstyrkssålunda.Forskning om missbrukI motion 1992/93:So30 av och ()yrkas att begär en utredning hos regeringen omformerna för inrättandet av en internationell professur ialkoholforskning. Motionärerna efterlyser en stabil grund fördokumentation och vidareutveckling av befintligalkoholforskning. För att också stimulera internationellalkoholforskning behövs en kvalificerad forskningsresurs på detinternationella området. Motionärerna anser att en sådan tjänstbör knytas till Folkhälsoinstitutet.I motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)begärs ett tillkännagivande om prioriteringar för forskning ommissbruk (yrkande 3 delvis). Missbruksforskningen bör enligtmotionärerna belysa situationen för hela missbrukarfamiljen,särskilt barnen i missbrukarfamiljer. Även behandlingsprojektsom ser till missbrukarfamiljen bör enligt motionärerna belysas. (Motionsyrkandet i övrigt behandlas nedan under rubrikenForskning om spelberoende. )I motion 1992/93:Ub132 av () begärsett tillkännagivande om forskning kring alkohol och tobak(yrkande 6). Motionären efterlyser ett forskningscentrum,som skulle kunna knytas till . Uppgiftenskall vara att bedriva vetenskapliga studier inom områdenaepidemiologi och förebyggande insatser när det gäller såvälalkohol som tobak. För att finansiera forskningen föreslårmotionären ett ianspråkstagande av löntagarfondspengar eller ensärskild avgift på tobak och alkohol.Missbruksfrågorna utgör ett för samhället svårhanterligtproblemkomplex, och behovet av bred och väl underbyggd kunskapär mycket stort, sägs det i propositionen (s. 114 f.).Forskningen om missbrukets utbredning och orsaker liksom om vårdoch behandling av missbrukare samt metoder för att förebyggamissbruk har betydande metodproblem, anförs det vidare.Forskningen om missbruk är i ett socialvetenskapligt perspektivinriktat på såväl bruk som missbruk av alkohol, narkotika ochandra beroendeframkallande medel. Hit hör forskning om resultatav alkohol- och narkotikapolitik samt om effekter av olikakontrollpolitiska åtgärder och av olika förebyggande insatser.Forskningen om förebyggande av missbruk är ett viktigt, men änså länge underutvecklat, område också inom folkhälsoforskningen,heter det i propositionen. Effekterna av den svenska alkohol-och narkotikapolitiken har endast i liten utsträckningintresserat forskare. Forskningen har främst varitinriktad på behandlingsstudier. Trots detta saknas ännu kunskappå många områden. Forskning om alkohol- och narkotikapolitikenseffekter samt behandlingsforskning bör prioriteras under denkommande perioden, sägs det i propositionen. Med hänsyn till denökande internationaliseringen är det därvid önskvärt medforskning, som visar hur olika länder genom sin alkohol- ochnarkotikapolitik har lyckats förebygga och reducera skador ochmissbruksutbredning, anförs det vidare.I samband med behandlingen av förra forskningspropositionenbehandlades även ett antal motioner om missbruksforskning(1989/90:SoU19, s. 13 f.). Utskottet förutsatte därvid attmissbruksforskningen skulle få en stark ställning i SFR:sverksamhet och avstyrkte då aktuella motioner. Vidare redovisadeutskottet att forskningen om missbrukets påverkan på familjensamt om familjens roll i behandlings- och rehabiliteringsarbetetägnats särskild uppmärksamhet samt att ett forskningsprogram ommissbrukarna och deras familjer hade utarbetats av DSF föratt stimulera forskning om socialt utsatta barn. Utskottetkonstaterade att redan tidigare hade uttalat attforskning i ämnet var angelägen och att det var särskilt viktigtatt barnens utsatta situation belystes. Mot bakgrund avregeringens uttalande i den förra forskningpropositionen, attden utgick från att SFR skulle fullfölja det påbörjadeprogramarbetet, ansåg utskottet att det inte behövdes någotinitiativ från med anledning av då aktuella motioner.Enligt uppgift från SFR är forskning om missbruketspåverkan på familjen ett prioriterat område. Ettforskarseminarium med missbrukets familjesociala konsekvenseroch barnens situation i missbrukarhem som tema har anordnats imars 1992. Såvitt avser epidemiologisk forskning och forskningom förebyggande insatser finns enligt SFR personell kompetensvid flera universitetsinstitutioner. Dessa ges stöd av rådet.Motionsyrkanden om alkoholforskning behandlades senast avutskottet i betänkandet 1992/93:SoU17 om alkoholpolitiken(s. 23 f. och 26). Mot bakgrund av uppdragatt följa alkohol- och drogutvecklingen, stödjaforskningsinsatser inom alkohol- och drogområdet samt attinitiera eller självt genomföra forsknings- ochutvecklingsarbete inom eftersatta områden ansåg utskottet attnågot initiativ av inte behövdes. stöd tar, när det gällermissbruksforskningen, framför allt sikte på förebyggandeinsatser. Såvitt avser tobaksforskning ger Folkhälsoinstitutetstöd till ett tvåårigt projekt angående snus.Den av regeringen tillsatta alkoholpolitiska kommissionenskall enligt sina direktiv (dir. 1991:124) bl.a. genomlysa deproblem som föreligger inom vården av alkoholmissbrukare ochbedöma behoven av förändringar av vårdformer och vårdinnehåll.Vidare skall kommissionen kartlägga och analysera missbruketskonsekvenser för missbrukarnas familjer.Utskottets bedömningUtskottet är ense med motionärerna om att missbruksforskningenär ett betydelsefullt forskningsområde. Forskning om missbruketspåverkan på familjen är prioriterad av SFR. Detta är positivt.Regeringen anser att bl.a. behandlingsforskningen bör lyftasfram . Utskottet delar dennauppfattning. vill utskottet understryka behovet avforskning om behandlingen av missbrukare med psykisk störningoch kriminell belastning.Mot bakgrund av bl.a. SFR:s och arbetenär det gäller att stödja forskningsinsatser på missbruksområdetsamt alkoholkommissionens uppdrag behövs enligt utskottet intenågot initiativ från med anledning av nu aktuellamotioner. Motionerna So30 (c), Ub103 (kds) yrkande 3 delvis ochUb132 (fp) yrkande 6 avstyrks därför.Forskning om spelberoendeI motion 1992/93:Ub103 av m.fl. (kds)begärs ett tillkännagivande om prioriteringar för forskning omspelberoende (yrkande 3 delvis). Forskning om spelberoendeoch hjälpprogram för att befria spelberoende bör varaprioriterad forskning, anser motionärerna.I motion 1992/93:So204 av () från denallmänna motionstiden begärs tillkännagivanden dels omkartläggning av omfattningen av spelberoende (yrkande 1),dels om forskning kring spelberoende (yrkande 2). Forskningbehövs enligt motionären för att få svar på frågorna om hur oftaspelberoende förekommer, vilka spel som är aktuella och vilkapersoner som är riskindivider.