bet · GG01UU33 · 1993-05-25 00:00:00 — Handelshögskola i , (prop. 1992/93:150, bil. 7, , D 2,kompletteringspropositionen) 1992/93UU33ÄrendetUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag iproposition 1992/93:150, bilaga 7, , D2, om bidrag till upprättandet av en handelshögskola i ,jämte motion väckt i anledning av förslaget. Regeringen framlägger i proposition 1992/93:150, bilaga 7,, D 2, följande förslag:4. att bemyndigar regeringen att bidra tillupprättandet av en handelshögskola i i enlighet med vad somförordas i propositionen,5. att godkänner de riktlinjer för verksamhetensomfattning som anges i propositionen för budgetåren1993/94--1995/96. 1992/93:U25 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående beredningen av en handelshögskola iRiga och att regeringen återkommer med ett nytt förslag ifrågan.BakgrundFör treårsperioden /91--1992/93 avsattes 1 miljard kronorför att stödja den djupgående samhällsomvandlingen i de tidigarestatshandelsländerna i . /93 har ett särskilt verksamhetsområde, litteraG, under tredje huvudtiteln, upprättats för detta samarbete.Syftet med samarbetet är att stödja länderna i Central- ochÖsteuropa i deras strävan att bygga demokratiska institutioner,att utveckla marknadsekonomiska strukturer och att förbättramiljön, särskilt i . En viktig uppgift är även attbistå de baltiska staterna att befästa sin nationellasuveränitet.I enlighet med beslut koncentreras de svenskabilaterala ansträngningarna till länderna i vårt närområde medansamarbetet med övriga länder huvudsakligen löper viamultilaterala kanaler. har kommit att inta en ledanderoll i samarbetet med grannländerna , ochLitauen. har därigenom också i en rad sammanhang förmåttatt starkare engagera andra länder till förmån för Baltikum.Riksdagen har vidare slagit fast (senast i utrikesutskottetsbetänkande /93:UU16) att kunskapsöverföring skallprioriteras som biståndsform i det bilaterala samarbetet. Dennainriktning har bedömts utgöra den mest strategiska insatsen medde resurser som står till förfogande. Avsikten är att ländernaskall få hjälp i arbetet med att förnya sina samhällsstruktureroch bygga upp en egen kompetens inom olika områden. Insatserefterfrågas särskilt i fråga om utbildning och rådgivning på ettantal områden som understödjer och förstärker reformprocessen.I proposition 1992/93:150, bilaga 7, framhålls vikten av attinitiera och stödja långsiktiga satsningar på utbildningsområdetvid sidan av de kunskapsinsatser som behövs för det pågåendereformarbetet. Insatser för att förstärka den högre utbildningenär av fundamental betydelse för utveckling av näringslivet i debaltiska staterna.För närvarande bedrivs i statlig regi ekonomiutbildning iLettland vid de ekonomiska fakulteterna vid Lettlandsuniversitet och vid Tekniska högskolan. Dessautbildningsanstalter har såväl ekonomiska problem somförnyelseproblem. På privat initiativ har startats enavgiftsbelagd tvåårig vidareutbildning, med oviss framtid, vidTekniska högskolan. Den vänder sig till redan yrkesverksamma medakademisk utbildning. I och finns motsvarandeutbildningar med liknande problem.Sveriges nuvarande samarbete med påutbildningsområdet består dels av olika större och mindreenstaka samarbetsprojekt inom olika områden mellan svenskauniversitet och högskolor och baltiska, dels av projektfinansierade genom (). De medel som SIdisponerar, , har under innevarande årfördelats på samarbetsprojekt på högskoleområdet. Fördelningenhar skett utifrån en geografisk prioritering på närområdet, dvs.Polen, och , samt utifrån en ämnesmässigprioritering mot projekt med inriktning på demokratisering,marknadsekonomi och ekologi. Ca har gått tillprojekt, till stipendier, 4,5 miljoner kronortill expertutbyte samt till samarbetsprojektpå det icke-akademiska området.Behovet av kraftfulla och snabba insatser påutbildningsområdet, särskilt sådana som leder till enförstärkning av ländernas ekonomi, har visat sig vara mycketstort. I propositionen anförs att utbildningar anpassade tillmarknadsekonomi och demokratiskt statsskick prioriteras särskiltav de baltiska staterna.Mot bakgrund av det stora behovet av kvalificeradhögskoleutbildning i väcktes ett förslag vidÖstersjörådets första session i attinrätta en s.k. Eurofakultet för juridik, ekonomi ochförvaltning i för studenter från hela regionen.Östersjörådet är ett forum för att främja och fördjupasamarbetet mellan länderna kring och består avDanmark, , , , , , ,, , och . Rådet, som ledsav deltagarländernas utrikesministrar, tillsatte en arbetsgruppmed uppdrag att följa upp förslaget. påtog sigansvaret för att koordinera arbetsgruppens verksamhet.Östersjörådets arbetsgrupp för Eurofakulteten har tillsatt enkommitté bestående av representanter för alla medlemmar för attundersöka en lämplig lokalisering av Eurofakulteten. Efter besökvid universiteten i , och i september 1992rekommenderades enhälligt . Arbetsgruppen tillsatte idecember 1992 en projektgrupp bestående av representanter föralla deltagande universitet från medlemsländerna för attutarbeta ett konkret projektförslag. Detta projektförslaggodkändes vid andra session i i mars1993.Enligt projektförslaget kommer Eurofakulteten att finansierasmed nationella bidrag från medlemsländerna samt avEG-kommissionen via Tempusprogrammet (Trans-European MobilityScheme for University Studies). De nationella bidragenadministreras av resp. lands deltagande universitet.Eurofakulteten kommer att vara en paraplyorganisation för attkoordinera verksamheten inom de olika ämnesområdena, dvs.juridik, ekonomi och förvaltning. Ett tiotal universitet harhittills meddelat intresse av att delta i Eurofakulteten.Förslaget om en Eurofakultet har mottagits med stort intressefrån svensk sida och ligger i linje med iStockholm (HHS) tidigare framförda förslag om att etablera ensvensk handelshögskola i , Lettland.Då båda projekten väl överensstämde med inriktningen påregeringens program för samarbetet med Central- och Östeuropafick HHS i uppgift att närmare utreda förutsättningarna för attupprätta en handelshögskola i som ett svenskt bidrag tillEurofakulteten. För detta ändamål avsattes för budgetåret1992/under anslaget Samarbete med ländernai . HHS utredning har resulterat i ettprojektförslag som ligger till grund för regeringensföreliggande proposition.Sammanfattning av propositionenRegeringen föreslår i proposition 1992/93:150, bilaga 7, attriksdagen bemyndigar regeringen att bidra till upprättandet aven handelshögskola i , , i enlighet med vad somförordas i propositionen samt att skall godkänna deriktlinjer för verksamhetens omfattning för budgetåren1993/94--1995/96 som anges i propositionen.Enligt det förslag som i skall utbildningen vid i vändasig till unga studenter utan tidigare akademisk utbildning.Efter utbildningen skall dessa som nyckelpersoner -- i verksammaföretag eller vid etableringen av nya företag -- kunna hjälpatill att bygga upp näringslivet i de baltiska staterna.Utbildningen skall i inledningsskedet rikta sig till studenter iLettland, men avsikten är att den också skall vända sigtill studenter i och . Målet är att så småningomäven utveckla utbildningsprogram med inriktning påföretagsekonomi och företagsledning för anställda i företag ochförvaltning. 50 studenter avses antas ; detårliga intaget av studenter beräknas därefter vara 100.Utbildningen skall omfatta kurser i bl.a. ekonomi, juridik,administration, statistik och engelska. Utbildningen är tvåårigmed ca , vilket innebär snabbareexaminering än i t.ex. . Kursinnehåll och pedagogiskuppläggning avses skräddarsys för att bli så effektiv ochändamålsenlig som möjligt. Undervisningen kommer att bedrivas påengelska. Lärarna skall inledningsvis hämtas från universitetoch högskolor i , men i projektet ingår även utbildningav lettiska lärare. HHS står i ett första skede som huvudman förverksamheten. Avsikten är att ansvaret för utbildningen efterhand skall övergå till , som lämnat synpunkter på HHSprojektförslag, har -- med anledning av att projektet innebäratt det från svensk sida är en part som på ett mycket direktsätt kommer att leda verksamheten -- framhållit vikten avmedverkan av även andra svenska universitet och högskolor. SIhar vidare påpekat att stöd till ett enskilt projekt av den nuaktuella storleksordningen bör medföra att andra projekt riktademot måste prioriteras lägre för att balanserabiståndets geografiska inriktning. har , jämförtmed grannländernas universitetsorter, erhållit en mindre andelstöd ur SI:s anslag.HHS har kostnadsberäknat verksamheten till förperioden /94--2002/03. I beräkningarna ingår kostnader förlärare, utveckling av kurser, antagning, vissa studentkostnader,ledning och administration, inredning och utrustning samtlokaler. Regeringen gör bedömningen att projektet skall kunnagenomföras till en något lägre kostnad än i det av HHS framlagdaförslaget.I propositionen framhålls att projektet bör bedrivas med vissflexibilitet i planeringen. En första planerings- ochutbildningsperiod bör enligt regeringen omfatta budgetåren1993/94--1995/96. Kostnaderna beräknas ipropositionen uppgå till sammanlagt högst , varavhögst avser lokal- och hyreskostnader förprojektet i dess helhet, dvs. t.o.m. /03.Kostnaderna kommer att belasta tredje huvudtiteln, anslaget G 1.Samarbete med länderna i . Som framgår avproposition 1992/93:100 bilaga 4, har regeringen beräknat atthögst av de medel som föreslagits till för /94 under tredje huvudtiteln,anslaget G 1. Samarbete med länderna i ,skall ianspråktas av projektet. har behandlatSvenska institutets medelsanvisning för östsamarbete inom ramenför sitt betänkande 1992/93:UU16.Då medel för programmet Samarbete med Central- och Östeuropaendast omfattar treårsperioden /93--1994/95 ochhandelshögskoleprojektet enligt HHS plan sträcker sig framt.o.m. /03 bör enligt regeringen medel härföranvisas senare av . I proposition 1992/93:150, bilaga7, föreslås att en analys görs i samband med budgetarbetethösten 1995 som kan utgöra underlag för beslut om förändringar iverksamheten /97--2002/03. Regeringen anföratt utveckling, ett svensktEG-medlemskap samt möjligheterna att finna alternativafinansieringsmöjligheter då kan komma att påverka kommandeställningstaganden. Regeringen avser vidare att tillkalla enreferensgrupp med internationell vetenskaplig förankring meduppgift att ge vägledning inför regeringens fastställande avvillkoren för verksamheten samt att följa igångsättningen avprojektet.MotionenI en socialdemokratisk utskottsgruppsmotion, 1992/93:U25,refereras inledningsvis till Socialdemokraternas tidigaretillkännagivna (i bl.a. motion 1992/93:U251) kritik avregeringens sätt att hantera samarbetet med ochCentral- och . Hanteringen av det aktuella ärendet gerytterligare stöd för denna kritik, anförs det i motion U25 (s).Motionärerna anser inte att det är uppgift att taställning till särskilda biståndsprojekt. uppgift äratt fastställa övergripande prioriteringar och angehanteringsordning. I U25 (s) ifrågasätts även om det ärregeringens uppgift att bereda denna typ av ärenden.Det föreslagna projektet som sådant inger ocksåbetänkligheter, hävdas det i motion U25 (s). Det ifrågasätts imotionen om projektet kan anses uppfylla grundläggande krav påt.ex. Den i propositionen angivna lokal-och hyreskostnaden bör enligt motionärerna rimligen ligga på detmottagande landet, dvs. I propositionen redovisas inteheller vilka privata resurser som i mobiliserat.Institutionssamarbete är svårt, anförs det vidare i motion U25(s). Regeringen har i propositionen underlåtit att redogöra förden lettiska sidans möjlighet att ta fullt institutionellt ochfinansiellt ansvar för skolan inom rimlig tid. Genom denföreslagna utformningen av projektet skulle iRiga vara en gren av HHS, sägs det i motionen. Det ifrågasättsom projektet, som av motionärerna karaktäriseras som"givarlandsgrundat", därmed skulle vara hållbart på lång sikt.Motionärerna säger sig dela de synpunkter som redovisat i sitt remissyttrande. Konsekvenserna avregeringens förslag för det samlade svenska stödet till Baltikumbör utredas, sägs det vidare i motion U25 (s).Motionärerna fäster dock stor vikt vid att den lettiskaregeringen ställt sig positiv till projektet. Mot denna bakgrundoch eftersom projektet rör ett angeläget ämne bör riksdagenenligt motion U25 (s) ej fatta beslut som blockerar vidareberedning av stöd till en handelshögskola i . Det finnsenligt motionen förutsättningar för att förnyad beredning,inbegripet en undersökning av möjligheterna till breddad, t.ex.samnordisk, finansiering, skulle kunna resultera i ett bättregenomtänkt förslag. Utskottet har i sina tidigare överväganden (senast i bet.1992/93:UU16) markerat att det svenska samarbetet med ,vid sidan av det finansiella stödet, är inriktat påkunskapsöverföring. Detta innebär att utbildning i en ellerannan form är ett centralt inslag i de allra flesta insatser.Utskottet har även tidigare uttryckt förhoppningen att svenskahögskolor och universitet i olika former skall kunna engagerasig i ansträngningarna att stödja utbildningsinstitutioner påolika nivåer i de åter självständiga baltiska staterna.Utskottet delar regeringens bedömning av behovet att äveninitiera och stödja långsiktiga satsningar påutbildningsområdet. Enligt vad utskottet inhämtat prioriterar debaltiska republikerna själva särskilt utbildning på detekonomiska området. Sådana insatser kan enligt utskottetsuppfattning spela en viktig roll i utvecklingen av näringsliveti dessa stater.I motion U25 (s) anges att kostnaden per elev vidhandelshögskolan i kommer att bli mycket hög, ca 200 000 krper elev. Enligt vad utskottet erfarit är denna uppgift någotmissvisande. Givetvis innebär det en extra omkostnad attverksamheten vid högskolan kommer att drivas med lärare somunder måste hämtas utomlands. Även utvecklingenav för relevant kurslitteratur och kursplaner bedömsutgöra en betydande kostnad i ett inledningsskede. Några"stordriftsfördelar" kan knappast heller förväntas av enutbildning om 100 studenter per år.Den beräknade utbildningskostnaden per student i kan dockinte, enligt vad utskottet inhämtat, uppfattas som generelltjämförbar med motsvarande årskostnader för ekonomutbildning iSverige. I kalkylen för ingår kostnader förstudentantagning, bibliotek, datorer, lokaler, lärarutbildning,viss forskarutbildning m.m, som vid svenska universitetfinansieras vid sidan av de anslag som normalt utgör grund förberäkningar av utbildningskostnad per student vid ekonomlinjer.Utskottet förutsätter dock att regeringen i sina fortsattakontakter överväger om inte vissa av de uppräknade kostnaderna,såsom studentantagning och lokaler, skulle kunna finansieras ochadministreras lokalt.För att successivt kunna överföra ansvaret för skolan tillletterna kommer betydande resurser att satsas pålärarutbildning. Avsikten är också att, inom givna ekonomiskaramar, bedriva viss forskarutbildning för att gehögskolan en långsiktigt stabil och utvecklingsbar grund.Utskottet noterar vidare den intensiva uppläggningen avstudierna, med i jämförtmed ca i Sverige.Utskottet noterar att regeringen avser tillsätta enreferensgrupp med internationell vetenskaplig förankring varsuppgift blir att ge vägledning inför regeringens fastställandeav de villkor som avses gälla för den i propositionen förordadeverksamheten. Gruppen skall också följa igångsättningen avhandelshögskolan i . I propositionen anges att det avtal somförutses tecknas mellan HHS och regeringen bör reglera bl.a.följande:krav på prestationerkrav på uppföljning och utvärderingavgränsning av statens ansvaratt verksamheten skall bedrivas i samarbete med andra svenskaoch baltiska universitet och högskolor med relevant kompetensatt verksamheten skall utgöra bidrag tillÖstersjörådets Eurofakultet.Utskottet vill i detta sammanhang särskilt framhäva betydelsenav att universitet och högskolor i , som har kompetens påsärskilda områden, engageras i projektet. Utskottet noterar attansvaret för verksamheten efter hand är avsett att övergå tillLettland. Utbildningen av lettiska lärare ingår enligt vadutskottet erfarit bl.a. som en del i utvecklingen avförutsättningar för ett lettiskt övertagande av verksamheten.Utskottet vill mot denna bakgrund betona vikten av att samtligaparter från lettisk sida, som kommer att delta i projektet,redan i en tidig fas blir fullt delaktiga i detta och att därmedförutsättningar redan från början skapas för att så snart det ärpraktiskt möjligt överföra det samlade institutionella ochakademiska ansvaret för i påmottagarlandet.I motion U25 (s) aktualiseras frågan om eventuell breddadfinansiering av projektet. Utskottet får därvid notera att det ipropositionen framhålls att projektet bör bedrivas med en vissflexibilitet i planeringen. En första planerings- ochutbildningsperiod föreslås omfatta budgetåren1993/94--1995/96. Enligt vad utskottet erfarit är avsikten attdärefter göra en utvärdering av projektet för att på grundval aven sådan fatta beslut om förändringar i verksamheten underperioden /97--2002/03. Eurofakultetens utveckling, ettsvenskt EG-medlemskap samt möjligheterna att finna alternativafinansieringsformer kan därvid komma att påverka regeringensställningstaganden.Enligt vad utskottet inhämtat har svenskt näringsliv uttrycktintresse för förslaget att upprätta en handelshögskola i gör enligt uppgift bedömningen att det finns möjlighet attpå sikt -- när högskolan väl kommit i gång -- attrahera vissföretagsfinansiering till projektet. Även utländsk finansieringbör vara möjlig. Utskottet noterar att det mot denna bakgrundbör finnas goda förutsättningar att med tiden minska statensbidrag. Vidare kan noteras att HHS har erfarenhet avatt driva en verksamhet med betydande privat finansiering och enbegränsad andel statsbidrag.I fråga om möjligheterna till samfinansiering noterarutskottet att projektet redan under den inledandeplaneringsperioden kan uppfattas som samfinansierad på europeisknivå i så måtto att i är avsedd att utgöraett svenskt bidrag till s.k. Eurofakultet. Övriganordiska länder kommer enligt vad utskottet erfarit att stödjaandra delar av Eurofakulteten. Först i ett senare skede, t.ex. isamband med utvärderingen av förstaplaneringsperiod, kommer det att bli möjligt att teckna en merheltäckande bild av omfattningen av det samlade nordiskabidraget till Eurofakulteten.Enligt vad som framgår av propositionen har den lettiskaregeringen åtagit sig att ställa en byggnad till förfogande samtbekosta driften av denna. Hyreskostnader för byggnaden tordedärför inte behöva bestridas av den svenska staten. Bidragsramenför perioden /94--1995/96 anges i propositionen till högst45 . Utskottet, som förutsätter att regeringentillvaratar alla möjligheter att pressa kostnaderna, tillstyrkerdetta förslag. Vad avser den följande perioden fårställningstagande som regeringen föreslår ske i anslutning tillprövningen av budgeten /97.Med det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagsamt avstyrker motion U25 (s). beträffande bemyndigandeatt med avslag på motion 1992/93:U25 i berörd delbemyndigar regeringen att bidra till upprättandet av enhandelshögskola i i enlighet med vad som förordas ipropositionen,res. (s) - delvis2. beträffande riktlinjer för verksamhetenatt med avslag på motion 1992/93:U25 i berörd delgodkänner de riktlinjer för verksamhetens omfattning som anges ipropositionen för budgetåren 1993/94--1995/96.res. (s) - delvisStockholm den 25 maj 1993På utrikesutskottets vägnarAlf WennerforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), KristinaSvensson (s), (), (), HåkanHolmberg (fp) och (). Bemyndigande m.m. (mom. 1 och 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "I motion U25 (s)" och på s. 8 slutar med "avstyrker motionU25 (s)" bort ha följande lydelse:Beredningen av förslaget om att upprätta en handelshögskola iRiga har emellertid enligt utskottets uppfattning ej skett påsätt som är förenligt med den hanteringsordning för Sverigesbiståndssamarbete som riksdag och regering fastslagit. Enligtdenna skall de verkställande biståndsmyndigheterna, i enlighetmed de riktlinjer för samarbetet som riksdag och regeringangivit, självständigt fatta beslut om användningen av deresurser som ställs till deras förfogande. Utskottet noterar attregeringen i detta fall valt att själv bereda ärendet och attvända sig till med HHS projektförslag. Riksdagensuppgift är emellertid att sätta övergripande prioriteringar ochange hanteringsordning; inte att ta ställning till enskildaprojekt.Även projektförslaget som sådant inger enligt utskottetsuppfattning betänkligheter. Den angivna kostnaden är mycketstor, , vilket gör att det finns skäl attifrågasätta om projektet uppfyller grundläggande krav påkostnadseffektivitet och långsiktig hållbarhet. Enligt utskottetbör t.ex. en utgift som lokal- och hyreskostnaden i första handbäras av mottagarlandet. Vidare saknar utskottet i regeringensförslag en redovisning av vilka privata resurser som HHS harmobiliserat.Regeringen har i förslaget inte redogjort för den lettiskasidans möjligheter att ta fullt institutionellt och finansielltansvar för skolan inom rimlig tid. Utskottet har under sinaöverväganden inhämtat ytterligare information om projektet, menfinner inte desto mindre att det i sin nuvarande utformning --där Rigahögskolan kommer att fungera som en gren av HHS --huvudsakligen har karaktären av att vara givarlandsgrundat.Detta är enligt utskottets uppfattning ingen god grund för attsäkerställa projektets långsiktiga hållbarhet.Utskottet noterar Svenska institutets synpunkter på projektet,bl.a. den nödvändiga nedprioriteringen av andra projekt iLettland som följer av föreliggande förslag, liksom behovet avatt engagera andra högskolor i . Utskottet, som ihuvudsak delar institutets synpunkter, anser det mot dennabakgrund motiverat att utreda konsekvenserna av förslaget fördet samlade svenska stödet till Baltikum.Som betonades inledningsvis delar utskottet regeringensbedömning om behovet av att prioritera utbildningsinsatser inomramen för det svenska samarbetet med . Utskottet fästerockså stor vikt vid att den lettiska sidan ställt sig positivtill . Utskottet anser dock att projektet kräverytterligare beredning, varvid ett bättre genomtänkt förslagskulle kunna komma till stånd. I sammanhanget bör då ävenmöjligheterna undersökas av en breddad, eventuellt samnordisk,finansiering.dels att momenten 1 och 2 bort ha följande lydelse:1. beträffande bemyndigandeatt med bifall till motion 1992/93:U25 i berörd deloch med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande riktlinjer för verksamhetenatt med bifall till motion 1992/93:U25 i berörd deloch med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.