bet · GH01SkU15 · 1993-12-08 00:00:00 — I detsammanhanget redovisar utskottet sin principiella syn på vilkaåtgärder som erfordras för att komma till rätta med obalansernai den svenska ekonomin.Mot bakgrund härav inskränker sig finansutskottet i dettayttrande till att behandla de frågor inom utskottetsberedningsområde som har mer direkt anknytning tillpropositionens och motionernas förslag. Förutom förslagetsallmänna inriktning gäller detta i första hand två frågor,nämligen ett motionsvis framfört förslag om direktavskrivning avinvesteringar samt det sätt på vilket propositionens förslagavses bli finansierade.Frågor av detta slag tas upp i de partimotioner ellermotsvarande som väckts i ärendet, dvs. i motionerna Sk5 och Sk12av m.fl. (s), i motion Sk13 av ochBo G Jenevall (nyd) samt i motion Sk8 av m.fl.(v).Propositionens allmänna syfteDubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster hämmar företagensmöjligheter till försörjning med riskvilligt kapital. Mednuvarande system är det nämligen billigare att lånefinansiera eninvestering än att finansiera den med eget kapital. Detta skaparproblem särskilt för mindre företag, vars möjligheter tillextern finansiering med eget kapital är mer begränsade än vadsom gäller för större noterade företag med bl.a. tillgång tillden internationella kapitalmarknaden.Ett annat förhållande som inverkar menligt på de mindreföretagens arbetsbetingelser är den omständigheten attegenföretagare och personer som är delägare i handelsbolagbeskattas hårdare för sina inkomster än vad som gäller föraktiebolag.Finansutskottet anser i likhet med regeringen att det ärav största vikt att tillväxtkraften i svensk ekonomi återskapas.Nya arbetstillfällen, minskad arbetslöshet, sanering avstatsfinanserna samt bibehållen och utvecklad välfärd kan baraåstadkommas med en förbättrad tillväxt. Tillväxtbetingelsernamåste förbättras inte minst för de små och medelstora företagen.En förutsättning för att detta skall kunna ske är attproduktionen ges möjlighet att verka på mer gynnsamma villkor.Enligt finansutskottets mening är propositionens förslag välägnade att tillgodose detta syfte. Med de nya skattereglerna fårman ett neutralare system för företagsbeskattning vilketförbättrar de små och medelstora företagens situation. Denskattemässigt likartade behandlingen av eget kapital ochlånefinansierat kapital verkar i samma riktning.Sett utifrån de förhållanden finansutskottet har att bevakaframstår de strukturella förändringar som regeringen vill fåtill stånd inte bara som angelägna utan som helt nödvändiga föratt återskapa en tillfredsställande tillväxtkraft i svenskekonomi. Utskottet biträder sålunda propositionens allmännainriktning och anser att skatteutskottet bör avstyrkaVänsterpartiets krav på att propositionen skall avslås (Sk8yrkande 1).Direktavskrivning av investeringarSocialdemokraterna föreslår i motion Sk5 (yrkande 1) attföretagen skall ges möjlighet att göradirektavskrivningar på sina maskininvesteringar. Åtgärden skallomfatta inte bara industrin utan även övriga delar avnäringslivet.Den utökade avskrivningsmöjligheten påverkar enligtmotionärerna företagens skattebetalningar först ochger således inte upphov till några budgeteffekter under 1994.För att begränsa den statsfinansiella belastningen under 1995föreslår motionärerna dock att av investeringenskall få skrivas av omedelbart.Även Ny demokrati anser att företagen skall kunna göradirektavskrivningar så att investeringarna snabbt kommer i gång.Enligt partiets egna beräkningar kostar detta staten ca femmiljarder kronor . I motionen uppges att Industriförbundeträknar med att enbart de industriella investeringarna måsteuppgå till för att skallkomma ur krisen. Motionärerna föreslår därför att riksdagenskall begära att regeringen skyndsamt lägger fram lagförslag omdirektavskrivningar (Sk13 yrkande 3).Likaså anser att man kan överväga att geföretagen rätt till direktavskrivning av investeringar.Motionärerna ifrågasätter dock om en sådan möjlighet enstemporärt bör omfatta alla företag och brancher. Så t.ex.arbetar exportindustrin f.n. under mycket goda förutsättningartack vare den låga kronkursen, tidigare skattesänkningar ochlåga löneavtal. Motionärerna anser det vara mer motiverat attlåta företag som arbetar mot hemmamarknaden göradirektavskrivningar av investeringar. Detsamma gäller förinvesteringar med en tydlig miljöprofil (yrkande 6).Finansutskottet får i anslutning härtill anföra följande.De tre oppositionspartierna förordar att företagen ikonjunkturpolitiskt syfte skall ges rätt till någon form avdirektavskrivning av investeringar. Mest långtgående i dettaavseende är Ny demokrati som inte anger några restriktioner förden föreslagna rätten till direktavskrivningar, vare sig när detgäller avskrivningarnas omfattning eller deras varaktighet.Socialdemokraterna däremot anser att direktavskrivningar skalltillåtas bara och att de därvid uteslutande skallomfatta maskininvesteringar. Dessutom skall avinvesteringens värde få skrivas av direkt. villmed sitt förslag i första hand främja den del av industrin ochföretagen som arbetar mot hemmamarknaden eller som satsar påmiljömässigt betingade investeringar.Ett företag som gör en direktavskrivning får vidinvesteringstillfället i princip en skattekredit, som därefteramorteras genom högre skattebetalningar på grund avbortfallande reguljära avskrivningar. Skattebetalningarnaomfördelas alltså över tiden, och likviditetsmässigt uppnårföretagen bara en temporär fördel. För företagen innebär metodendock vissa fördelar, i synnerhet om det rör sig om investeringari tillgångar med långa avskrivningsperioder. Bl.a. minskar denrisken för att avskrivningarna på en investering inte skallkunna utnyttjas fullt ut under hela avskrivningsperioden pågrund av försämrat resultat. Direktavskrivningen ger också ettlikviditetstillskott i anslutning till investeringen.Mot bakgrund härav kan man förvänta sig att företag kommer atttidigarelägga investeringar om de ges möjlighet att göradirektavskrivningar. Hur stort detta tillskott blir är i höggrad avhängigt av de villkor som knyts tillavskrivningsmöjligheten.Vad som bör uppmärksammas i detta sammanhang är emellertid atträtten att göra direktavskrivningarna inte kan avgränsas till detidigarelagda investeringarna utan måste omfatta helainvesteringsstocken. Man kan nämligen inte särskiljatidigarelagda investeringar från redan planerade.Näringslivet planerar att göra maskininvesteringar påsammanlagt . Den avSocialdemokraterna förordade direktavskrivningsmodellen innebäratt företagens avskrivningsmöjligheter för dessa redan planeradeinvesteringar skulle öka med maximalt . Pågrund av alltför begränsat rörelseresultat kan inte alla företagutnyttja denna avdragsmöjlighet fullt ut. Om hänsyn tas tilldetta kan en partiell direktavskrivning enligt socialdemokratiskmodell väntas leda till att statens inkomster i form avbolagsskatt minskar med mycket grovt räknat 7--9 miljarderkronor för de redan planerade investeringarna.Detta bortfall får staten i huvudsak tillbaka under deefterföljande åren när företagens skatteunderlag breddas pågrund av att deras avdragsmöjligheter då blir i motsvarande månmindre.För att få företagen att tidigarelägga sina investeringarmåste staten sålunda först ge dem en skattekredit på 7--9miljarder kronor för de investeringar som ändå skulle ha kommittill stånd. Dessutom måste staten på motsvarande sätt stödjanytillskottet av investeringar. Hur stort tillskott somdärigenom uppkommer är svårbedömt. Gjorda beräkningar -- somutgår från att det reala förräntningskravet på en nyinvesteringsjunker vid en partiell direktavskrivning -- tyder dock på atttillskottet kan väntas bli tämligen begränsat, och att dentidigarelagda investeringsvolymen inte ens skulle komma attmotsvara skattekrediten. Redan denna osäkerhet om det väntadeutbytet av satsningen talar för att andra vägar bör sökas föratt stimulera tillväxten och få i gång sysselsättningen.Osäkerheten förstärks av att maskininvesteringar generellt setthar ett mycket stort importinnehåll, och att den föreslagnasatsningen därigenom bara delvis skulle få effekt i Sverige.Därtill kommer att det i första hand är de vinstrikaexportföretagen som kan dra fördel av förslaget, vilketytterligare skulle förstärka nuvarande tudelning mellan å enasidan utlandsinriktade företag som redan arbetar under gynnsammabetingelser och å andra sidan företag som arbetar mot en kärvhemmamarknad. Den avgörande invändningen mot förslaget, om änden mest svårbedömbara, är de reaktioner som kan komma mot attbudgetunderskottet och det statliga upplåningsbehovet ökarkraftigt. Detta kommer att leda till högre räntor vilket i sintur kommer att verka dämpande på efterfrågan och påinvesteringsaktiviteten.Finansutskottet anser mot bakgrunden härav attsysselsättningen bör främjas på annat sätt. Regeringen har iproposition 1993/94:66 föreslagit att ett generelltanställningsstöd, GAS, införs för att stimulera till nyareguljära arbeten. Propositionen bereds f.n. avarbetsmarknadsutskottet. Enligt finansutskottets mening har ettanställningsstöd med en sådan inriktning bättre förutsättningaratt få effekt på sysselsättningen.Skatteutskottet bör med hänsyn härtill avstyrka de aktuellayrkandena i motionerna Sk5 (s), Sk13 (nyd) samt Sk8 (v).Finansieringen av propositionens förslagI propositionen ges på sidorna 298--308 en översikt av hur deolika förslagen inverkar på den konsoliderade offentligasektorns finanser. I sammandrag visar dessa beräkningar följande(belopp i miljarder kronor):Varaktig Kort sikteffekt (helår)Enskilda näringsidkare -1,2 -2,4Juridiska personer +1,4 -0,8Lättnader i dubbelbeskattningen -3,7 -3,7Månadsuppbörd F-skatt +0,2 +3,4Summa -3,3 -3,5Den offentliga sektorns samlade inkomster beräknas alltsåvaraktigt bli lägre till följd avförslagen. För finansiering av detta belopp har enligtpropositionen utrymme motsvarande redanreserverats inom ramen statsbudgetet.Resterande del avses bli finansierat dels genom attfolkpensionsavgiften m.m. höjs , delsgenom att man likställer reglerna för avdrag för ökadelevnadsomkostnader vid utrikes tjänsteresor med dem som gällerför inrikes resor. Det senare förslaget behandlas i proposition1993/94:90 och beräknas öka skatte- och avgiftsintäkterna med400--500 miljoner kronor.Socialdemokraterna kritiserar den valda lösningen. I motionSk12 (s) säger sig motionärerna inte ha något att invända motatt arbetsgivaravgiften höjs, ej heller mot att beskattningen avutlandstraktamenten skärps. Däremot kan de inte acceptera denbrist i finansieringen som följer av att mer än hälften, ellerca , av kostnaden för skatteomläggningensaknar finansiering. Det är, framhåller de, nödvändigt attriksdagen får tillgång till ett fullständigt beslutsunderlag somomfattar såväl förslagets statsfinansiella kostnader som förslagtill hur dessa kostnader skall finansieras. Motionärerna anserinte att propositionen uppfyller detta krav på beslutsunderlag.Denna brist i handläggningen undergräver enligt deras meningytterligare trovärdigheten i regeringens program för att sanerastatsfinanserna. De begär därför att skall framförakritik av denna innebörd mot regeringens finansieringsförslag(Sk12 yrkande 13).Även framför i anslutning till sittavslagsyrkande på propositionen kritik mot regeringens sätt attfinansiera sitt förslag. I dagens budgetsituation dåstatsskulden överstiger , och de årligaunderskotten i de offentliga finanserna är större än 200miljarder kronor anser sig inte kunna tillstyrkaskattesänkningar som försvagar statsfinanserna ytterligare. Attsom regeringen hävda att man reserverat ien budget i ruiner kan enligt motionärerna inte betraktas som enseriös budget- och finanspolitik.Finansutskottet vill för egen del framhålla följande idenna fråga. Av propositionen framgår dels att de föreslagnaåtgärderna ger ett varaktiga inkomstbortfall för denkonsoliderade offentliga sektorn på ,dels att av detta bortfall skallfinansieras varaktigt genom en höjning av folkpensionsavgiftenoch genom att utlandstraktamenten görs skattepliktiga. Förresterande del, dvs. , sägs utrymme redan hareserverats inom ramen statsbudget.Regeringen har alltså i den nu gällande statsbudgeten beaktateffekten av detta varaktiga inkomstbortfall på 1,7 miljarderkronor.Ett inkomstbortfall av detta slag leder normalt till attbudgetunderskottet ökar med ett lika stort belopp. I detta fallger dock propositionen inte upphov till någon sådan effekt /94. Det beror på att regeringen också föreslåratt uppbörden av företagens F-skatt skall läggas om och ifortsättningen ske , och att en sådan förändring ökarstatsbudgetens inkomster med ett engångsbelopp av betydandeomfattning. Värdet av den engångsvisa förstärkningen motsvararen månads uppbörd och har beräknats till (se ovanstående tabell). Detta tillskott uppkommer i alltväsentligt /94.Sammantaget leder således propositionens förslag till attstatens finanser stärks under innevarande budgetår.Finansutskottet utgår ifrån att finansieringen under följande årkommer att redovisas av regeringen . Eftersom någon åtgärdinte är påkallad för innevarande budgetår framstår det inte sommotiverat att nu tar något initiativ i denna fråga.Skatteutskottet bör därför, enligt finansutskottets mening,avstyrka den socialdemokratiska motionen i denna del (Sk12yrkande 13).En fråga som är nära förknippad med finansieringen avförslagen i propositionen är förslaget att uppbörden avföretagens F-skatt skall ske . Åtgärden som motiverasav administrativa skäl väntas ge en årlig räntevinst för detallmänna på . För de skattskyldiga medförden föreslagna ordningen en ränteförlust av motsvarande storlek.Som tidigare nämnts ger den månatliga uppbörden dessutom enbudgetmässig engångseffekt som för /94 kanuppskattas till 3,3 miljarder kronor.Socialdemokraterna yrkar avslag på regeringens förslag medhänvisning till att förslaget, om än temporärt, ger enoacceptabelt hård belastning för företagens lönsamhet ochlikviditet (Sk12 yrkande 10).Finansutskottet vill i anslutning härtill anföra följande.Både skattemyndigheternas och de skattskyldigas hantering avuppbörden av den preliminära F-skatten och A-skatten skulleunderlättas om dessa skatter kunde betalas vid samma tillfälleoch på samma sätt som innehållen skatt och arbetsgivaravgifter,dvs. med en och samma uppbördsdeklaration. Man skulle därmed fåett mer enhetligt uppbördssystem. De skattskyldiga åsamkasvisserligen en ränteförlust genom omläggningen men kan samtidigttillgodoräkna sig administrativa vinster i sin hantering.Med hänsyn härtill anser finansutskottet att omläggningen börkomma till stånd. bör sålunda biträdapropositionens förslag i denna del och avstyrka motion Sk12yrkande 10.Stockholm den 2 december 1993På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), GöranPersson (s), (), (), LarsLeijonborg (fp), Per (), (), TomHeyman (m), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Propositionens allmänna syfteGöran , , Per , , , och (alla s) anser att det avsnitt av utskottets yttrandesom har rubriken borde hautgått.2. Direktavskrivning av investeringarGöran , , Per , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken börjar med"Mot bakgrund härav" och slutar med "samt Sk8 (v)" borde ha haftföljande lydelse:Mot bakgrund härav står det klart att företag kommer atttidigarelägga investeringar om de bara ges möjlighet att göradirektavskrivningar. Detta förhållande bör utnyttjas under 1994för att ytterligare påskynda den uppgång avindustriinvesteringarna som börjar bli märkbar. Vårindustrisektor är för liten. Dessutom är investeringsnivånalltjämt låg, och vi ligger långt under genomsnittet förOECD-länderna.Sverige har tappat mycket av sinindustriella kapacitet. Det är därför nödvändigt att nu snabbthöja investeringsnivån och bygga upp produktionsapparaten så attvi står bättre rustade inför nästa konjunkturuppgång. Det är avavgörande betydelse att investeringarna successivt ökar så attvi långsiktigt kan förbättra vår konkurrenskraft och säkerställasysselsättningen på en betydligt högre nivå än i dag.Enligt finansutskottets mening bör därför företagen fåmöjlighet att göra direktavskrivningar påmaskininvesteringar. I överensstämmelse med vadSocialdemokraterna förordar i sin motion bör åtgärden inte baraomfatta industrin utan även övriga delar av näringslivet. Föratt begränsa den statsfinansiella belastningen bör emellertidendast av investeringen få skrivas av . Genomatt den föreslagna avskrivningsmöjligheten begränsas i tiden kangenomslaget väntas bli större.Det finns enligt utskottets mening skäl att notera att detmomentant stora budgetbortfall som uppkommer om företagen gesrätt att göra direktavskrivningar balanseras av att de under denärmast efterföljande åren får betala tillbakaskattenedsättningen med ett i princip lika stort belopp fördelatpå . Den långsiktigt varaktiga belastningen påstatsbudgeten inskränker sig därför till en tämligen begränsadränteeffekt.Skatteutskottet bör sålunda enligt finansutskottets meningbiträda motion Sk5 (s) yrkande 1.3. Direktavskrivning av investeringarIan (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Ett företag som" och slutar med "samt Sk8 (v)" bordeha haft följande lydelse:Enligt finansutskottets mening är investeringsvolymen iSverige på tok för låg. Den måste öka kraftigt om hjulen återskall kunna börja snurra. Ökade investeringar påskyndaruppgången och bidrar till att kan ta sig ur krisen.Företagen bör därför ges ett incitament till att tidigareläggasina investeringar. Enklast görs det genom attavskrivningsreglerna ändras. I motionerna förordas olika formerav direktavskrivning. En annan snarlik avskrivningsmetod somockså diskuterats är nuvärdesprincipen.Enligt finansutskottets mening brådskar det med ett beslut ifrågan om direktavskrivningar. Det får därvid ankomma påskatteutskottet att pröva om man med hänsyn till bl.a.erforderliga lagstiftningen kan avgöra frågan ellerom man bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt lägga framförslag till sådan lagreglering.4. Finansieringen av propositionens förslagGöran , , Per , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken börjarmed"Ett inkomstbortfall" och slutar med "(Sk12 yrkande 13)"borde ha haft följande lydelse:Under /94 uppvägs det varaktigainkomstbortfallet av att regeringen i samma proposition föreslåratt uppbörden av företagens F-skatt skall ske , och somen följd härav kommer statsbudgeten att tillföras ett betydandeengångsbelopp.Engångsvisa förstärkningar av statsbudgeten kan enligtfinansutskottets mening inte ligga till grund för en ansvarsfullfinansiering av reformförslag. Det framgår med all önskvärdtydlighet av att förslagen i propositionen inte är finansieradefullt ut under de därpå följande budgetåren. ökarförslagen budgetunderskottet med 1,7 miljarder kronor.Regeringens finansieringsförslag tillgodoser därmed inte deriktlinjer som vid upprepade tillfällen lagt fast förbudgetpolitiken. En grundläggande restriktion har i dessasammanhang varit att det inte finns något utrymme förofinansierade reformer. har därför krävt att alla nyautgiftsåtaganden och alla förslag till skattesänkningar skallvara till fullo finansierade genom i första handeffektiviseringar och besparingar inom befintligautgiftsområden.Finansutskottet anser därför att skatteutskottet skall begäraatt regeringen återkommer med förslag till lämpligfinansiering av resterande del av inkomstbortfallet. här anfört med anledning av motion Sk12 (s)yrkande 13 bör som sin mening ge till känna förregeringen.5. Finansieringen av propositionens förslagIan (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Sammantaget leder således" och slutar med"(Sk12 yrkande 13)" borde ha haft följande lydelse:Sammantaget leder således propositionens förslag till attstatens finanser stärks under innevarande budgetår. Enförutsättning härför är emellertid att den av regeringenföreslagna omläggningen av F-skatteuppbörden kommer till stånd.Faller detta förslag hamnar finansieringsfrågan i ett annatläge. vill därför erinra om de mångabesparingsförslag som Ny demokrati redovisat i sinekonomisk-politiska motion (1993/94:Fi11) och som kan användassom alternativ finansiering. Bl.a. av dessa skäl får det ankommapå skatteutskottet att slutligt pröva hur bör ställasig i frågan om finansieringen av förslagen i propositionen.6. Uppbörden av företagens F-skattGöran , , Per , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken börjarmed "vill i anslutning" och slutar med"motion Sk12 yrkande 10" borde ha haft följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med regeringen att denföreslagna omläggningen skulle ge klara administrativa fördelar.Det är emellertid olämpligt att i nuvarande konjunkturlägegenomföra denna typ av förändringar av uppbördssystemet somövergångsvis skärper företagens skattebetalningar med ca 3,4miljarder kronor.Såsom också Socialdemokraterna påpekar i sin motion lederdetta till att företagens likviditet belastas på ettoacceptabelt sätt, vilket i nuvarande konjunkturläge medsviktande efterfrågan blir mycket kännbart för framför allt demindre företagen. Det är just de mindre företagen som i förstahand drabbas av hemmamarknadens exceptionellt svaga utveckling,och det är likaså dessa företag som drabbas hårdast av denuvarande svårigheterna att få krediter i bankerna. De småföretagen har därför begränsade möjligheter att med ökaderörelsekrediter kompensera den dränering av likviditet somförorsakas av regeringens skattehöjning.Med hänsyn härtill instämmer utskottet i Socialdemokraternasförslag att omläggningen av uppbörden bör skjutas upp till desskonjunkturläget förbättrats. bör sålunda avslåpropositionens förslag i denna del samt biträda motion Sk12yrkande 10.7. Uppbörden av företagens F-skattIan (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "vill i anslutning" ochslutar med "Sk12 yrkande 10" borde ha haft följande lydelse:Den föreslagna omläggningen av uppbörden av företagens F-skattleder till att företagen övergångsvis får en mycket svårlikviditetsmässig belastning. Starka skäl talar därför för i rådande läge bör avvakta med omläggningen. Å andra sidanskulle omläggningen leda till att administrationen underlättas,inte bara för byråkraterna utan också för företagen. Hur stornytta företagen kan dra av dessa administrativa förenklingar ärskatteutskottet bäst skickat att bedöma.Mot bakgrunden härav bör det ankomma på skatteutskottet attslutligt pröva för och nackdelarna med propositionens förslag idenna del.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Vänsterpartiet har i motion Sk8 redovisat sin syn påföretagsbeskattningen. I motionen pekar vi bl.a. på möjlighetenatt främja investeringsviljan genom någon form avdirektavskrivningar. Vi anser att man skall snabbutreda dennafråga och vill att man i första hand skall undersöka möjlighetenatt begränsa avskrivningsrätten till företag som arbetar mot deninhemska marknaden eller till investeringar med särskildmiljöprofil. Sammanfattning 1Proposition 1993/94:50 i viss del 1Proposition 1993/94:45 i viss del 5Proposition 1993/94:80 i viss del 5Proposition 1993/94:91 i viss del 5Lagförslagen 5Motionerna 141Yttrande från annat utskott, m.m. 143Utskottet 145Lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen 145Fåmansföretag 148Vissa frågor om ekonomiska föreningar 150Avkastningsskatt på pensionssparande 151Bolagsskattesats, periodiseringsfond,skatteutjämningsreserv 152Skadeförsäkringsföretag 157Beskattning av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag 157Kvittning av underskott av aktiv näringsverksamhet motinkomst av tjänst 161Beskattningen av uppskovsbelopp för fysiska personer 162Spärregler för förlustutjämning 163Finansiering, m.m. 164Övriga frågor 166Hemställan 168Reservationer 1831.