bet · GG01TU35 · 1993-05-27 00:00:00 — Vidare föreslås i dettaavsnitt en kostnadsram och anslag för nästabudgetår. I sammanhanget behandlas även en rad frågor om järnvägstrafiken.Texten har disponerats på följande sätt: Avsnitten 6.2--6.6, som gällerolika infrastrukturfrågor, inleds med en kort beskrivning av gällandeplaneringssystem (avsnitt 6.2). Därefter behandlas frågor om bannätetsindelning (avsnitt 6.3). I avsnitt 6.4 beskrivs regeringens förslag tillplaneringsinriktning samt övergripande eller mer principiella motionsyrkandenom järnvägsnätets upprustning och utbyggnad. I sammanhanget behandlas ävenvissa strategiska och stora investeringsprojekt på järnvägsområdet.Utskottets ställningstagande till frågan om medel för järnvägensinfrastruktur redovisas i avsnitt 6.5. Det gäller bl.a. anslag för underhåll avjärnvägsnätet liksom anslag och kostnadsram för investeringar i stomjärnvägar.Slutligen behandlas i avsnitt 6.6 regeringens förslag om turistjärnvägar.Motionsyrkanden om järnvägens infrastruktur, som i huvudsak rör enskildaprojekt på olika delar av järnvägsnätet, redovisas och behandlas särskilt underavsnitt 7.Trafikfrågor på järnvägsområdet återfinns i avsnitten 6.7--6.8. Detgäller olika person- och godstrafikfrågor som bl.a. tågtrafikens uppläggning,tåguppehåll, service- och prissättningsfrågor samt lokalisering avgodsterminaler.Vidare kan nämnas att tidigare i vår har behandlat vissaBanverksfrågor med anledning av årets budgetproposition. Det gäller dels mål,verksamhetsinriktning och upplåningsram för , dels medel tillJärnvägsinspektionen och till vissa försvarsuppgifter hos och SJ(prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. TU21, rskr. Utskottet kommer vidare medanledning av bl.a. budgetpropositionen och kompletteringspropositionen att iett särskilt betänkande behandla vissa frågor om SJ och den fortsattareformeringen av järnvägspolitiken (bet. 1992/93:TU39).6.2 Gällande planeringssystemRiksdagen fastlade i det trafikpolitiska beslutet grunderna förinvesteringsplaneringen på järnvägsområdet. Den tidigare huvudsakligaföretagsekonomiska investeringsbedömning som utfördes av SJ slopades. I ställetgjordes en uppdelning av ansvarsområdet. Staten genom fick ansvaretför järnvägens infrastruktur. SJ fick ett renodlat ansvar för attutveckla järnvägstrafiken.Banverkets huvuduppgifter är att främja järnvägens utveckling, att drivaoch förvalta statens spåranläggningar samt att ha hand om trafiksäkerhetsfrågorför all spårtrafik i landet. I detta ansvarsområde ligger planering,projektering och byggande av nya banor samt drift och vidmakthållande avbefintliga banor. underhålls- och investeringsinsatser skall grundaspå ett samhällsekonomiskt synsätt.Gällande ordning innebär att investeringar på stomnätet beslutas avBanverket enligt de ramar och riktlinjer som riksdag och regeringen anger. Vidplaneringen skall samråd, förutom med SJ, regelmässigt ske med olika lokala ochregionala intressenter, t.ex. länsstyrelser, kommuner och trafikhuvudmän. Förinvesteringar i länsjärnvägar gäller att finansieringen sker regionalt efter enprioritering genom länsstyrelsernas försorg från det s.k. länstrafikanslaget.Därmed möjliggörs en avvägning mellan insatser på länsjärnvägar, länsvägar ochvissa kollektivtrafikåtgärder.Utgångspunkten för gällande investeringsplanering är det trafikpolitiskabeslutet samt de av därefter fastställda riktlinjernaför 1990-talets miljöpolitik som innebär att en miljömässigt hållbar utvecklingskall nås. Ytterligare en utgångspunkt utgörs av ställningstagandeår 1991 om trafikens infrastruktur. Detta innebär bl.a. att järnvägsnätet skallbyggas ut för höghastighetståg mellan storstäderna och till och attkapacitetsstarka linjer för godstransporter skall skapas. Investeringarna pådet övriga järnvägsnätet skall inriktas på sådana sträckor där det finnsekonomiska förutsättningar för trafik. har mot denna bakgrundformulerat sin verksamhetsidé att tillhandahålla ett bansystem som möjliggöratt järnvägstrafiken blir konkurrenskraftig, miljövänlig och en trafiksäker delav transportsystemet.6.3 Bannätets indelningDet statligt trafikerade järnvägsnätet uppgår till nära . Sedan1988 års trafikpolitiska beslut är bannätet -- med undantag av ochmalmbanan -- indelat i två grupper, nämligen stomjärnvägar och länsjärnvägar.Fördelningen mellan de olika bantyperna har betydelse för vilketprioriteringssystem som skall tillämpas vid baninvesteringar samt förtrafikeringsrättens utformning. För länsjärnvägar gäller att trafikhuvudmännenhar trafikeringsrätt för persontrafik som baninvesteringarprioriteras inom det s.k. länstrafikanslaget. På stomnätet gäller däremot attSJ -- med undantag för den av staten upphandlade trafiken -- har ensamrätt tillatt utföra persontågstrafik. Enligt gällande ordning är det regeringen somfattar beslut om stomnätets avgränsning efter prövning.Krav på förändringar i bannätets uppdelning i stomjärnvägar och länsjärnvägarhar förts fram i sex motioner. Det gäller länsjärnvägarna Haparandabanan,, Ystadbanan och bansträckan --. Samtliga dessa banorföreslås överföras till stomnätet.I motionerna T506 (s), T527 (c) och T533 (m) framhålls att det är angelägetatt Haparandabanan överförs till stomnätet. Som motiv anförs bl.a. attbandelen --utgör en internationell järnvägsförbindelse varsbetydelse kan förväntas öka i framtiden.I motion T538 (v) förordas att , dvs. järnvägslinjen mellanSundsvall och , inlemmas i stomnätet. Enligt motionären är enomklassificering viktig för att erbjuda en väl fungerande tågtrafik.Detta gäller särskilt med tanke på vikten av att säkra en god trafikstandardinför byggande.I motionerna T540 (s) och T551 (kds) påtalas att järnvägenHargshamn--binder samman ostkustbanan med färjeleden mellanHargshamn och Nystad i . Godstrafiken på denna led har utvecklatspositivt . Förbindelsen bedöms därför utgöra en viktig länk förgodsflödet i väst--östlig riktning från till . Följaktligen börjärnvägen mellan och ingå i stomnätet, skriver motionärerna.I den sistnämnda motionen konstateras vidare att järnvägssträckanMalmö--anknyter med övriga via färjetrafiken medPolen. På den polska sidan anges att stora investeringar nu görs i syfte attförbättra såväl anslutande järnvägar som nya färjelägen och terminaler. Enligtmotionären kan därför goda skäl anföras för att även Ystadbanan omklassificerasoch förs till stomnätet.Utskottet har i samband med behandlingen av liknande yrkandenförutsatt att bannätets indelning kommer att ses över (bet. 1991/92:TU19 s.20--21). Utskottet har pekat på att med utbyggnad av nya länkar ijärnvägssystemet och ändrat trafikmönster kan banornas karaktär förändras övertiden, vilket kan aktualisera omklassificeringar.Utskottet konstaterar att i propositionen redovisas motsvarandeöverväganden. Kommunikationsministern anger sålunda bl.a. att istomjärnvägsnätet kan vissa länsjärnvägar som går till nationsgränserna behövainförlivas för att säkerställa en gynnsam godstrafikutveckling. Vidare anförsatt redan nu bör järnvägssträckan --tillföras stomnätet. Genomen sådan förändring markeras enligt propositionen en tydligare beredskap attdelta i uppbyggnaden av järnvägstransporter med vårt nordöstra närområde.Utskottet konstaterar vidare att i regeringens riktlinjer för att utvecklastomnätet ingår i en långsiktig inriktning, där länsjärnvägenÅdalsbanan utgör en etapp. Ett genomförande av denna utbyggnad förutsättersåledes en omklassificering. Vad gäller Ystadsbanan kan slutligen erinras omatt enligt gällande planer kommer genom särskilda statliga insatser banan medbörjan att rustas upp och elektrifieras.Utskottet konstaterar därmed att de yrkanden som förs fram i motionernaT506 (s), T527 (c) och T533 (m) om Haparandabanans omklassificering tillgodosesmed regeringens intentioner. Övriga motionsyrkanden kan förutsättas komma attprövas inom ramen för det fortsatta uppföljningsarbetet. Med hänvisning tillvad som har anförts avstyrker utskottet samtliga aktuella motionsyrkanden.6.4 Investeringsplaneringen6.4.1 Regeringens förslagRegeringen anger inledningsvis i propositionen att förutom under de senasteåren har inga större investeringar i järnvägsnätet gjorts under fleraårtionden. har däremot vägnätet upprustats för storabelopp till i huvudsak en rimlig standard. Det anges därför viktigt attjärnvägssystemet nu rustas upp så att motsvarande moderna standard kan erbjudasäven för tågtrafiken.Regeringen förordar mot denna bakgrund en omfattande förstärkning avinvesteringsverksamheten på järnvägsområdet. Den föreslagna utbyggnaden avjärnvägen avses inriktas mot en generell upprustning av järnvägsnätet för såvälperson- som godstrafik. I den långsiktiga inriktningen föreslås även attjärnvägsnätet skall utvidgas med nya länkar.Järnvägssystemet skall enligt propositionen understödja ett säkert ochmiljövänligt transportsystem. Detta anses tala för en allsidig upprustning medvissa strategiska projekt i trafiktäta områden där överflyttningsmöjligheter avtrafik från väg till järnväg föreligger i större omfattning.Den långsiktiga inriktningen av järnvägsutbyggnaden bör enligtpropositionen grundas på ett av utarbetat investeringsalternativbenämnt "Hög" med inriktningen "Miljö/Tillgänglighet". Detta alternativförordas dock modifierat. Hänsyn skall härvid tas till behovet av att snabbtbygga ut järnvägen mellan befolkningstäta områden och tillgodose näringslivetstransportbehov samt önskvärdheten att säkerställa en regional balans och vinnafördelar för miljön.Planeringsinriktningen anges innebära att persontrafiknätet skallbinda samman stora delar av landet med snabbtåg längs de viktigaste stråken.Järnvägens godstrafik skall erbjudas en hög standard. I dessariktlinjer ingår vidare att behovet av goda förbindelser med kontinenten förgods och resenärer skall tillgodoses i hög grad.Av regeringens förordade planeringsram på 32 miljarder kronoröverensstämmer med det investeringsprogram som Banverkettagit fram som en grundsatsning på järnvägssystemet. I detta program ingåråtgärder på följande delar av järnvägsnätet:Västra stambanan fullbordas genom att Grödingebanan blir färdig /95. Ytterligare tidsvinster och förbättrad säkerhet uppnåsgenom kurvrätningar och färre plankorsningar.Södra stambanan färdigställs för snabbtågstrafik med enhastighet av längs i stort sett hela sträckan --Malmö.Västkustbanan får tunneln genom färdigställd ochdubbelspår på de viktigaste delarna. Stora delar av banan får ny sträckning.Efter utbyggnaden kommer banan att medge hastigheter på åtminstone /tim.Kust-till-kustbanan mellan och sydöstra anpassas förhastigheter på viktiga delsträckor.Ostkustbanan snabbtågsanpassas för på sträckanOdensala----. Pågående dubbelspårsutbyggnad mellan ochGävle fullföljs. På sträckan --blir viss hastighetshöjningmöjlig. Genom utbyggnaden av blir avsnittet --Rosersbergfyrspårigt och anpassat /tim.Dalabanan anpassas för snabbtågstrafik mellan och tidsvinster uppnås genom kurvuträtningar. Spårbyten ochuppbyggnaden av fjärrblockering mellan och fullföljs.Norra stambanan får en omfattande kapacitetsförstärkning genomdubbelspårsutbyggnader på sträckan --. Ett nytt och bättretriangelspår byggs i Ånge.Stambanan genom övre får linjerätningar genomförda och nyabroar byggda vid Kusfors och över . Ett nytt och bättre triangelspåroch en ny trafikledningscentral byggs i Boden.Mittstråket ----får en kapacitetshöjningbl.a. genom installation av fjärrblockering mellan och Östersund.Godsstråket genom Bergslagen får väsentliga kapacitetsförstärkningarmellan och och mellan och . Dubbelspår byggs påde viktigaste delsträckorna.Bergslagsbanan får en ny anslutning från mot . SträckanGrängesberg--utrustas med modern fjärrblockering. Bangården i om och den i flyttas.Norge--Vänerbanan anpassas för en hastighet av mellanGöteborg och . Dessutom får banan kapacitetsförstärkningar genom utbyggnadav tågmötesplatser.Värmlandsbanan blir upprustad på sträckan --. Påsnabbtågsavsnittet --sker signalanpassning och vissa övrigaförbättringar för en hastighet av /tim.Älvsborgsbanan upprustas och fjärrblockering installeras på sträckanUddevalla----Borås.Längs Skånebanan ----görsinvesteringar i fjärrblockering och signalsystem.Investeringarna på och fullföljs medutbyggnad till dubbelspårig järnväg mellan och , väster omVästerås. Dessutom upprustas banan mellan och och ny bana byggsmellan och . Söder om genomförs en linjeomläggning avbanan mellan och . Mellan och byggs enny järnväg. På såväl som görs investeringar för atteliminera plankorsningar.I förutsätts att den s.k. Getingmidjan får enkapacitetsförstärkning genom ett tredje spår från till Södrastation. Från till /byggs ett tredje och ett fjärdespår.Nynäsbanan får dubbelspårsutbyggnaden mellan och Västerhaningegenomförd.I grundsatsningen ingår slutligen investeringar i bangårdarna i ,, och . Vidare avsätts medel för bl.a.bullerskydd och säkerhetshöjande investeringar i plankorsningar.Utöver grundsatsningen har särskilda åtgärder utformats med investeringar försammanlagt . Enligt propositionensredovisning innebär detta att investeringar kan göras i bl.a. följandebansträckor och stråk:VästkustbananGodsstråket genom BergslagenOstkustbananSödra stambananVästra stambananNorra stambananStambanan genom övre NorrlandPåbörjad utbyggnad av NordlänkenEn första etapp av BotniabananEnligt vad utskottet erfarit under beredningsarbetet ingår i den avseddainvesteringen på en utbyggnad av den s.k. Nyköpingslänken.Förutom denna övergripande beskrivning av planeringsinriktningen behandlas ipropositionen ett antal strategiska järnvägsprojekt. Det gäller dels fyra s.k.storprojekt, nämligen Nordlänken, , Riksbangård Syd ochGötalandsbanan. Vidare behandlas under rubriken projektutbyggnaden av och det s.k. tredje spåret genom . I detföljande redovisas regeringens avvägning av planeringsinriktningen för dessaprojekt.NordlänkenEfter tidigare diskussion av olika alternativa sträckningar harjärnvägsprojektet utpekats som järnvägssträckanGöteborg--Kornsjö--via . Nordlänken som därmed fullbordarVästkustbanan till Norgegränsen har kostnadsberäknats till ca 3,8 miljarderkronor. Projektet sammanfaller delvis med --Vänerbanan och tågtrafikenGöteborg--och --Vänersborg.I propositionen anges att Nordlänken har hög prioritet. Sträckningen börvara den genom , eftersom den alternativa dragningen genom ärväsentligt dyrare utan att ge mer än cirka tio minuters tidsvinst. Nordlänkenbör i sin helhet ingå i ett långsiktigt perspektiv. Redan under planperioden1994--2003 förordas dock att medel anvisas för att påbörja en utbyggnad.BotniabananProjektet omfattar nybyggnad av enkelspårig järnvägpå sträckan ----samt upprustning och förstärkningav den befintliga på en sträcka. Därutöver ingåranläggande av ett industrispår till MoDo:s fabrik i . Kostnaden för helaprojektet med sträckningen --är beräknad till 7,9 miljarderkronor.Enligt propositionen bör ingå i en långsiktig satsning. NärOstkustbanan upp till är anpassad till snabbtågsstandard är detangeläget att utbyggnaden påbörjas. Med hänsyn till projektets storlek bedömsdet som väsentligt att det blir ordentligt belyst ur ekonomisk synvinkel ochmed hänsyn till den regionala utvecklingen samt från miljösynpunkt.Banutbyggnaden förutsätts ske etappvis där den första etappen bör innebära attÅdalsbanan rustas upp till snabbtågsstandard till i första hand . Dettabör ske inom planperioden. För den vidare utbyggnaden av norrutanges att en särskild utredare bör tillkallas. När förutsättningarna för attbygga banan föreligger bör enligt propositionen också klargöras villkoren förett regionalt trafikansvar.GötalandsbananGötalandsbanan innebär utbyggnad av en ny järnvägGöteborg------Gripenberg, där anslutning sker till södrastambanan. Banan är tänkt att trafikeras med höghastighetståg ().Betydligt gynnsammare kommunikationer skulle därmed kunna erbjudas på sträckanGöteborg----samt för tätorterna utmed Götalandsbanan ochsödra stambanan. Kostnaden för projektet har beräknats till ca 14 miljarderkronor.I propositionen anges att en snabbtågsupprustning av stora delar av detbefintliga järnvägsnätet bör ha högre prioritet jämfört med en nybyggd järnvägmellan och för mycket höga hastigheter. Åtgärder längssträckningen ------Gripenberg bör dock utvärderas somett särskilt projekt med inriktning mot ett ställningstagande senast i sambandmed nästa planeringsomgång. I sammanhanget anges att en total utbyggnad avGötalandsbanan inryms i en långsiktig inriktning endast under förutsättning avatt en väsentlig finansiell medverkan sker från näringsliv och kommuner.Riksbangård Riksbangård Syd syftar till att sammanföra rangeringenvid bangårdarna i , , och till en modernanläggning på strategisk plats i . Bangården planeras dessutom bli basenför att betjäna godsströmmarna på järnväg mellan och kontinenten.Affärsidén för projektet är att erbjuda kunderna en rationell ochkostnadseffektiv produktion så att industrins behov av billigare,tillförlitligare och snabbare utrikes transporter tillgodoses med beaktande avsäkerhet och miljö. Projektet är vad gäller själva infrastrukturenkostnadsberäknat till ca 2,8 miljarder kronor.Enligt propositionen beräknas Riksbangård Syd ha ett högtsamhällsekonomiskt värde främst genom de företagsekonomiska vinster som uppstårför trafikutövarna. Bangårdens funktion i ett större och långsiktigt perspektivmed bl.a. en fast förbindelse över Fehmarn--Sundet bör dock analyseras vidaresom en komponent i ett alleuropeiskt system. Projektet bör därför efter närmareprövning ingå i ett långsiktigt perspektiv och förverkligas först underförutsättning av att trafikutövarna bidrar till finansieringen.Tredje spåret genom StockholmProjektet tredje spåret genom innebär en utbyggnad avbankapaciteten för den s.k. Getingmidjan i . har utrettfrågan om hur projektet bör genomföras. Förutom en spårdragning i ytläge vidRiddarholmen har fyra olika tunnellösningar med separata spårsystem förpendeltågen i tunnel under prövats. Enligt Banverketkostar alternativet med en spårdragning över ca 1,5 miljarderkronor. Kostnadskalkylerna för de fyra tunnellösningarna visar att dessa ärmellan och dyrare än alternativetmed ett tredje spår över Riddarholmen.Enligt kommunikationsministerns redogörelse medger inte det tillgängligainvesteringsutrymmet ett tunnelalternativ för dragningen av det tredje spåretgenom . Merkostnaden för att anlägga en tunnel anges få betydandekonsekvenser för genomförandet av andra järnvägsprojekt. I ett nationelltperspektiv anförs att det i stället är viktigt att stomnätet byggs ut iplanerad omfattning. Kapacitetsförstärkningen i föreslås därförgenomföras som ett tredje spår i ytläge. I sammanhanget betonas attutformningen givetvis måste ske med största möjliga hänsyn till stadsbild ochkulturmiljö.ArlandabananJärnvägsprojektet har i propositionen behandlats i tredelar, nämligen Fyrspåret (utbyggnad av dubbelspår från tillRosersberg på stambanan söder om ), nybyggnad av järnväg mellanRosersberg och och den s.k. Norra böjen (nybyggnad av järnväg mellanArlanda och beläget på stambanan norr om ).I propositionen anförs att är ett angeläget projekt av fleraskäl. Inte minst miljöskäl talar för en väl fungerande och säker lösning påtrafikproblemen mellan huvudstaden och flygplatsen. konstateras attdet knappast finns förutsättningar för att finansiera en järnväg mellanStockholms central och helt utanför statsbudgeten. För attåstadkomma en så stor andel extern finansiering som möjligt är det därförenligt propositionen naturligt att projektet delas upp på ett sådant sätt attmarknadsförutsättningarna förbättras.Regeringen anser att för delen --, inkl. stationen påflygplatsen, bör en så stor privat finansiering som möjligt eftersträvas. Isammanhanget anförs att det är angeläget att hela banan kan tas i trafik såtidigt som möjligt. En samordning förordas därför av delinvesteringarnaFyrspåret och --. Regeringens medelsberäkning innebär att1150 anvisas till den återstående delen av utbyggnaden påstambanan, dvs. Härvid förutsätts attberörda parter träffar avtal om finansieringen av spår- ochstationsanläggningar i Häggvik, och central.Beträffande den s.k. Norra böjen anförs att utredning om ennordlig järnvägsanslutning bör avvaktas innan något beslut fattas i frågan. Detanges dock att allt pekar på att Norra böjen bör komma till stånd för resenärernorrifrån. Kostnaden för Norra böjen anges till och uppgesvara inräknad i den föreslagna planeringsramen.Med hänvisning till den refererade redogörelsen begär regeringen att denföreslagna långsiktiga inriktningen för järnvägsinvesteringar godkänns. Vidarebegärs godkännande av den föreslagna planeringsinriktningen förjärnvägsinvesteringar för . För de redovisade särskilda storprojektensamt för järnvägsprojekten det tredje spåret genom och Arlandabananbegärs att den av regeringen förordade avvägningen godkänns.6.4.2 MotionsyrkandenEtt betydande antal järnvägsmotioner har väckts dels , dels med anledning av propositionen. I det följande redovisas demotioner som behandlar principiella frågor om investeringsplaneringensinriktning. Vidare behandlas motionsyrkanden som gäller järnvägsprojekt sominnefattas i regeringens planeringsinriktning för de särskilt avgränsadeprojekten.PlaneringsinriktningFörslag med riktlinjer för investeringsplaneringen har väckts i fleramotioner. Riktlinjerna innebär i flera fall förslag på omfattande satsningar påupprustning och nybyggnad av olika järnvägslinjer. Övergripande synpunkter haräven förts fram om järnvägsnätets målstandard och om en utveckling av nätetsinternationella anknytningar.I motion T71 (s) framhålls att för att järnvägen skall kunna konkurrera påframtidens transportmarknad krävs bl.a. förkortade transporttider genomutbyggnad och upprustning av bansystemet. Planeringsramen, som föreslåsfastställas till för investeringar i stomjärnvägar, skallinnefatta i huvudsak de projekt som ingår i grundsatsning medtillägg för delar av det som ryms inom verkets prioritering I och II. Det börankomma på att närmare precisera vilka objekt ur samhällsekonomisksynpunkt som i första hand bör genomföras.I motion T501 (s) betonas vikten av att ansluts till det europeiskahöghastighetsnät som är under uppbyggnad. Därför måste enligt motionärernajärnvägssystemet i och förbindelserna till och från kontinentenutvecklas och förstärkas.I motion T62 (v) framhålls att järnvägsnätet måste byggas ut och rustas uppså att de behov som redovisat tillgodoses. Utöver beslutadejärnvägssatsningar förutsätts att fler projekt genomförs som bl.a.västkustbanan, ostkustbanan, Godsstråket genom Bergslagen, --Vänerbanan,, Älvsborgsbanan, norra stambanan, och projekt inomstorstadsregionerna.I motion Fi211 (nyd) prioriteras uppbyggnaden av ett moderntjärnvägssystem. Motionärerna förespråkar ny- och tillbyggnad tillhöghastighetsstandard av vissa bansträckor och en kraftig upprustning av ettflertal bansträckor för blandad trafik.I motion T525 (nyd) skisseras riktlinjer för en omfattande utbyggnadsplanför järnvägsnätet. Nya höghastighetsbanor () bör enligt motionen varaArlandabanan, , , , Götalandsbanan ochvästkustbanan. Nya och ombyggda banor () föreslås utgöras bl.a. avBotniabanan, Ostkustbanan, järnvägslinjen --, södra stambananmellan och , järnvägslinjen --,kust-till-kustbanan, järnvägslinjen Sala----ochjärnvägslinjen --Uppsala.I motion T205 (nyd) konstateras att den landbaserade infrastrukturen ärnågot eftersatt i sydöstra . En planeringsändring måste därför ske tillförmån för en satsning på järnvägens infrastruktur mot en kommande omfattandemarknad på andra sidan Östersjön.I motion T78 (c) framhålls att järnvägstrafiken kan radikalt öka sin andelav transporterna endast om den fungerar bra och ger möjlighet till snabbatransporter. Motionären förordar därför att de investeringar som görs börvara sådana att det inte motverkar ett framtida europeiskt system medhöghastighetslinjer.