bet · GG01AU13 · 1993-04-22 00:00:00 — I och är siffrorna 5,03 resp.6,89 %.Länsstyrelserna i och förfogar över9 resp. för regionala utvecklingsinsatser.När det gäller krav på ytterligare resurser för att bekämpaarbetslösheten i län vill utskottet erinra om att medlenfördelas av AMS efter förhållandena i de enskilda länen enligtvissa nyckeltal. I övrigt hänvisar utskottet med anledning av denu behandlade motionerna till vad som anförts inledningsvis iavsnittet om regionalpolitiska insatser i län och regioner.Utskottet instämmer således i att satsningar måste göras påkommunikationer, byggande och utbildning. Förslag på dessaområden bereds i resp. fackutskott.Något uttalande härutöver kan inte anses påkallat medanledning av de nu behandlade motionerna A468 och Ub906, somsåledes avstyrks.Sydöstra och länI detta avsnitt behandlar utskottet motionerna A448 av MartinNilsson m.fl. (s) om , Ub646 av . (s) angående , A407 av m.fl.(s) och A415 av m.fl. (c, fp) om län, A449av () och A453 av och () avseende samt A469 av . (s) och A475 av () om län.I flertalet motioner betonas de allvarliga problem somuppstått till följd av den snabbt växande arbetslösheten. Fleraav länen är starkt beroende av underleverantörsindustrin som nudrabbas hårt av krisen. , och längenomgår dessutom strukturförändringar som ytterligare försvårarsituationen. Krisen inom byggbranschen slår särskilt hårt motsmåhusindustrin i Smålandslänen.Återkommande synpunkter i motionerna är behovet av satsningarpå högskolorna, fler gymnasieplatser, kompetensutveckling,tidigareläggning av infrastrukturprojekt och ytterligaresatsningar på vägar och järnvägar samt ROT-program ochnybyggnadsprojekt inom byggsektorn.Utöver ovan nämnda åtgärder betonar m.fl. (s),i motion A448 om sysselsättningen i ,nödvändigheten av höjd kompetens och ett ökatkvalitetsmedvetande i näringslivet samt ett förstärkt samspelmellan närings- och arbetsmarknadspolitiken genomarbetslivsutveckling. En kartläggning visar att det finns ettkommunalt investeringsbehov i länet på 690 miljoner kronor.Resurser saknas dock bl.a. beroende på omläggningen av dekommunala bidragssystemen som enligt motionärerna missgynnatflera av länets kommuner. I motionen krävs en parlamentariskberedning med uppgift att begränsa skadorna av rundgången iunderskott mellan staten och kommunerna.Med anledning av Närings- och teknikutvecklingsverkets ()förslag om att inrätta ett antal kompetenscentra förindustrirelevant FoU anser m fl. (s) att ettregionalt för verkstadsindustrin bör förläggastill Växjö.I motionerna A407 (s) och A415 (c, fp) avseende länpåpekas att länet drabbats särskilt hårt av en snabbt sjunkandeindustrisysselsättning. En nedläggning av Volvo-Kalmarverkenskulle ytterligare förvärra situationen. I båda motionernaframhålls länets närhet till och att biståndsmedelborde kunna användas där länets industrier medverkar i olikauppbyggnadsprojekt för . Dessutom föreslås i motionA415 att arbetslöshetsinsatserna prioriteras så att en radkonkreta åtgärder i olika ROT- och va-projekt i länet kangenomföras.Situationen på karakteriseras av hög arbetslöshetbland ungdomar och inom byggsektorn samt strukturförändringaroch neddragningar inom jordbruket och den offentliga sektorn. Imotionerna A449 (c) och A453 (s) efterlyses satsningar påinfrastrukturen och högskolan och åtgärder som kan göra Gotlandtill ett centrum i samarbetet mellan Östersjöstaterna. GunhildBolander (c) vill i motion A449 dessutom att staten räntefrittförskotterar byggkostnader för att tidigarelägga kommunalaprojekt och därmed förbättra situationen på byggarbetsmarknaden.Både m.fl. (s) och () betonar isina motioner A469 resp. A475 behovet av kraftfulla åtgärder motarbetslösheten i med satsningar påinfrastruktur och utbildning. De vill också ha särskildaåtgärder för att förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden. Blekingekommunerna missgynnas avskatteutjämningsbidragen, anser m.fl. (s), vilketbör beaktas av den översyn som pågår. För att göra Blekingetill ett miljölän och effektivisera de regionala myndigheternasamt fördjupa demokratin vill () inrätta ettlänsparlament.Utskottets övervägandenArbetslösheten har i de här aktuella länen ökat med mellan 1,8och . I februari i åruppgick arbetslösheten till i , iKronobergs län, i län, på och iBlekinge. I samtliga län, med undantag av , har dockökningen av arbetslösheten varit mindre än i riket som helhet.I ett par av länen är de inomregionala skillnaderna när detgäller arbetslösheten stora. I har t.ex ,och en arbetslöshet på 7,82, 6,92 resp. 6,87 %medan har arbetslösa. I län har Vimmerbyoch en arbetslöshet på 8,19 resp. medanOskarshamn har 3,73 %.Under den senaste tioårsperioden har folkmängden i Blekingelän minskat med ca 2 000 personer, län har stått stillabefolkningsmässigt och befolkning har ökat med ca 2 000personer. De övriga länen i regionen har ökat med mellan 5000och 6000 personer.För regionala utvecklingsinsatser tilldelades länsstyrelsernai , , , och vidbudgetårets ingång 10, 11, 19, 20 resp. 22 miljoner kronor.Länsstyrelsen i disponerar dessutom ytterligare6miljoner kronor för att underlätta anpassningen i samband mednedläggningen av sockerbruket i Mörbylånga.Den 7 april beslutade regeringen att tilldela ochBlekinge län ytterligare vardera, Jönköpingsoch en miljon vardera samt en halv miljonkronor för regionala utvecklingsinsatser. beslutades,som omnämns i avsnittet om stödområdesindelningen, att inplaceraHultsfred, och kommuner i tillfälligt stödområdet.o.m. och att förlänga inplaceringen avOlofström och t.o.m. samma datum.När det gäller de ovan redovisade motionernas önskemål ominsatser begränsar sig utskottet till att här kommentera dem iföljande avseenden.Vad avser yrkandet i motion Ub646 (s) om ett kunskapscentrumför verkstadsindustrin till hänvisar utskottet till attfrågan om de kompetenscentra som föreslagit bereds avnäringsutskottet i samband med dess behandling av regeringensforskningsproposition /93:170. Frågan om placeringen av dekompetenscentra som föreslås ingår i det arbete som skallbereda vidare.I särskilda skrivelser till regeringen har länsstyrelserna iKalmar och i påtalat behovet av olika åtgärder ochutvecklingsinsatser i resp. län. I motionerna A449 (c) och A453(s) avseende och i motion A415 (c, fp) avseende Kalmarlän återfinns flertalet av de förslag som framlagts avlänsstyrelserna. Förslagen bereds i resp.departement.Med anledning av motionsförslagen om användning avbiståndsmedel för regional produktion till stöd för uppbyggnadeni hänvisar utskottet till vad som anförs iutrikesutskottets av godkända betänkande 1992/93:UU16,s. 46: "Den prioriterade biståndsformen, kunskapsöverföring, gerinte myndigheterna ett generellt mandat att leverera färdigaprodukter, prefabricerade hus, komponenter etc. Leverans avvissa nödvändiga insatsvaror eller utrustning kan dock förekommainom ramen för en insats av kunskapsöverförande karaktär. "har ingen annan uppfattning och anserdärför att motionsförslagen bör avslås.Med åberopande i övrigt av vad som anförts i inledningen tilldetta avsnitt föreslår utskottet att motionerna A407, A415,A448, A449, A453, A469, A475 och Ub646 i de nu redovisadedelarna inte föranleder någon åtgärd.SkånelänenUnder denna rubrik behandlar utskottet motionerna A413 av IngaBerggren m.fl. (m), A435 av m. fl. (s) och A470 avJohnny m. fl. (s) avseende och Malmöhuslän.I de socialdemokratiska motionerna A435 och A470 uttrycks enstark oro över den kraftigt ökade arbetslösheten, ökningen avantalet varsel och hot om utförsäkring. Neddragningar inom denoffentliga sektorn drabbar särskilt kvinnorna vilkas situationsärskilt bör uppmärksammas, anser motionärerna. I bådamotionerna krävs kraftfulla och snabba insatser motarbetslösheten. Dessutom ges en radförslag till satsningar på infrastruktur, utbildning, forskningoch miljö.I motion A470 av m.fl. (s) tecknasperspektivet av som porten till det nya . Hanbetonar vikten av en aktiv näringspolitik genom att staten börta ett större ansvar på riskkapital- och kreditområdet. Han villäven se åtgärder för fiskerinäringens och livsmedelsindustrinsproduktutveckling samt satsningar på kultur- och miljöområdet,bl.a. i form av miljövärn och en miljödelegation för sydöstraSkåne. m.fl. (s) pekar i motion A435 påKristianstads läns starka beroende av trävaru- ochlivsmedelsindustrin, vilka drabbats särskilt hårt av varsel ochuppsägningar. Kunskaps- och forskningsintensiva företag saknasnästan helt i länet, vilket kräver en kraftig satsning påutbildning för att klara den strukturella omvandlingsprocessen.I motion A413 anser m.fl. (m) att södra har en strategisk roll i integrationen med ochatt en väl planerad utbyggnad av vägar och järnvägar i Skånekommer att ge hela en maximal effekt av övrigasatsningar på infrastrukturen. Näringslivet kommer genom dettaatt få reella konkurrensmöjligheter på den europeiska marknaden.Motionärerna anser att det behövs en bättre tilldelning av deregionala anslagen för infrastruktur till Skåne.Utskottets övervägandenI februari låg arbetslösheten i på 5,90 %och i län på jämfört för helariket. I förhållande till innebär det enökning av arbetslösheten iMalmöhus resp. län.De värst drabbade kommunerna i är ,och med en arbetslöshet på 7,72, 7,18 resp.6,, tillsammans 17500 öppet arbetslösa. , ochSvedala har inte drabbats lika hårt. Där ligger arbetslöshetenpå mellan 3,23 och . I län är har ochTomelilla en arbetslöshet på 8,42 resp. , medan Perstorphar arbetslösa.För regionala utvecklingsinsatser disponerar ochKristianstads län 5 resp. under innevarandebudgetår. Ytterligare tilldeladesKristianstads län enligt regeringsbeslut den 7 april.Skånes befolkning ökade totalt med 85 000 personer underperioden --1990. De skånska tätorterna ökade under sammaperiod med 110 000 invånare. Trots minskade arbetstillfällen pålandsbygden, till följd av jordbrukssektorns tillbakagång, ökarfolkmängden i de mindre tätorterna.Med anledning av synpunkterna i motionerna A435 (s) och A470(s) på utvecklingen inom livsmedelsindustrin, som är av storbetydelse för båda , vill utskottet nämna detgemensamma s.k. som drivs av länsstyrelserna iSkåne tillsammans med länsstyrelserna i , ochKalmar län. I projektet studeras vilka effekterinternationalisering och avreglering får för det sydsvenskajordbruket och livsmedelsindustrin samt vilka åtgärder som kankomma att behövas.Med åberopande i övrigt av vad som anförts i inledningen tilldetta avsnitt föreslår utskottet att motionerna A413, A435 ochA470 i de nu redovisade delarna inte föranleder någon riksdagensåtgärd.Västra SverigeI detta länsavsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden ominsatser i , och , ochSkaraborgs län. En av motionerna, A425 av . (s), avser alla dessa fyra län. I övrigt berörsGöteborgs och län i motionerna A431 av . (s), A460 av () och A474 av Karl-ErikSvartberg m.fl. (s, m, fp, c, kds, nyd, v),i motionerna A403 av m.fl.(s) och A416 av och () samtSkaraborgs län i motionerna A455 av m.fl.(c, m, kds), A463 av m.fl. (s), A465 av () och A476 av m.fl. (s).Inga-Britt m.fl. (s) framhåller i de nu aktuelladelarna av motion A425 betydelsen för västra av attEES-avtalet kommer till stånd och att ikraftträdandet kan skeunder . Vidare anförs i fråga omarbetsmarknadspolitiska åtgärder att det är oroande attomfattningen av dessa åtgärder i årets budgetproposition hållspå en oförändrad nivå. På grund av utvecklingen borde åtgärdernai stället öka. Mot den bakgrunden säger sig motionärerna stödjade förslag som läggs fram i den socialdemokratiska partimotionenom arbete och tillväxt (1992/93:A267).Sten m.fl. (s) förordar satsningar för arbete ochutveckling i , bl.a. tidigareläggningar iinfrastrukturen, byggande för universitet och högskola ochupprustningsåtgärder. Även m.fl. (s, m, fp,c, kds, nyd, v) påtalar för länets del behovet avinfrastruktursatsningar, upprustningsåtgärder ochkompetenshöjande åtgärder. När det gäller ochmellersta och norra i övrigt krävs enligt motionärernaextra medel för näringslivssatsningar, bl.a. i form avlokaliseringsbidrag och utvecklingsbidrag.Lars () anser att bör åläggas att betalatillbaka av det bidrag som statenbetalat för Uddevallaverken med anledning av den föreståendenedläggningen av verken. Återbetalade medel bör användas förnäringspolitiska satsningar i Uddevallaregionen.Ingvar m.fl. (s) föreslår sysselsättningsskapandeåtgärder i norra i form avinfrastrukturförbättringar, utbildning, inplacering istödområde, byggstimulanser och insatser till stöd försmåföretagen. För kvinnorna i länsdelen behövs ett särskiltåtgärdsprogram. och () framhållerden betydelse ett fullföljande av har för Älvsborgslän. De pekar vidare på att det med hänsyn till behovet av enmer varierad industrisammansättning behövs en utbyggnad avinfrastrukturen i länet. Vidare bör göras särskilda insatser försmåföretagsamheten med tyngdpunkten på . Imotionen begärs slutligen också ett uttalande av omturismens betydelse, särskilt för Dalsland.Jan m.fl. (s) stödjer i motion A463 de krav påinsatser i som har förts fram till regeringen avlänsstyrelsen, och . åtgärder inom byggsektorn, infrastrukturutbyggnader ochutveckling av näringslivet. Motionärerna uttalar också att detbör införas en tillfällig skatt -- av motionärerna benämndsolidaritetsskatt eller -avgift. Intäkterna härav börspecialdestineras till kommunerna.Motionerna av m.fl. (c, m, kds) och av BengtRosén och () gäller behovet av insatser iKarlsborgs kommun med anledning av den beslutade nedläggningenav Västgöta flygflottilj (F 6). Detsamma gäller motion A476 avJan m.fl. (s). I motionerna förespråkas att staten utanekonomiska anspråk till kommunen överlämnar mark och lokaler somfriställs genom nedläggningen, att och övrigamyndigheter tilldelas särskilda medel för åtgärder inomkommunen, bl.a. på bostadssidan med hänsyn till svårigheternaför dem som erbjuds arbete på annan ort att sälja sina hus ochbostadsrätter i den situation som råder i kommunen.Utskottets övervägandenArbetslöshetens utveckling i de fyra västsvenska län som dethär gäller skiljer sig inte från landet i övrigt. Mellanfebruari 1992 och ökade den relativaarbetslösheten i dessa län med cirka två procentenheter.Utvecklingen var något ogynnsammare i och länoch i , som har en arbetslöshet som är någothögre än riksgenomsnittet, än i och . I detvå sistnämnda länen var den relativa arbetslösheten något underriksgenomsnittet.Av kommunerna i denna del av landet visar i Skaraborgslän den högsta arbetslösheten, . Essungakommun i samma län samt och kommuner iGöteborgs och län hade en arbetslöshet på . Attden relativa arbetslösheten i låg nästan enprocentenhet över genomsnittet och uppgick till betyderatt arbetslösheten där räknat i absoluta tal, dvs. mätt iantalet arbetslösa personer, var omfattande liksom i Stockholmoch Malmö.För regionala utvecklingsinsatser tilldelades vid budgetåretsbörjan , och län13 , ochSkaraborgs län 9 miljoner kronor.När det gäller de ovan redovisade motionernas önskemål ominsatser begränsar sig utskottet till att här kommentera dem iföljande avseenden.I motion A460 (v) aktualiseras frågan om att rikta återkravmot för det lokaliseringsbidrag som har utgått förUddevallaverken. Utskottet erinrar om att det följer av deallmänna bidragsvillkor som statsmakterna har fastlagt attbidrag skall återkrävas i situationer av det slag som det härgäller. Det ankommer i första hand på att vidtaerforderliga åtgärder. Utskottet har inhämtat att idagarna beslutat om återkrav av bidraget med det belopp somnämns i motionen.Då det sedan gäller motionsyrkandena om tillkännagivanden tillregeringen om behovet av åtgärder till stöd för Karlsborgskommun hänvisar utskottet till de uttalanden som försvars- ochfinansutskotten gjorde i samband med beslutet om attlägga ned F 6. Från de båda utskottens sida fastslogs att det ärgivet att statsmakterna vid en nedläggning av detta slag nogamåste följa utvecklingen och vidta de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som bedöms lämpliga i sammanhanget. Finansutskottettillade att utskottet utgick från att regeringen är medveten omproblemet och att det därför inte var erforderligt medtillkännagivanden till regeringen om åtgärder som begärdes i dåföreliggande motioner (se 1992/93:FiU1 s. 97).I fråga om det motivledes i motionerna A455 (c, m, kds) ochA465 (fp) framförda uppslaget att till kommunöverlämna mark och lokaler som friställs genomflottiljnedläggningen vill utskottet tillägga att den fråganäven prövas av försvarsutskottet (1992/93:FöU9) med anledning avett av m.fl. (s) särskilt framställt yrkande häromi motion A476.Slutligen skall tillfogas att regeringen av de 40 miljonerkronor, som vid budgetårets ingång innehållits på anslagetRegionala utvecklingsinsatser, har anvisat 25 miljoner kronortill de västsvenska länen, nämligen tillSkaraborgs län, till och länresp. samt till län.Med åberopande i övrigt av vad som anförts i inledningen tilldetta avsnitt föreslår utskottet att motionerna A403, A416,A425, A431, A455, A460, A463, A465, A474 och A476 i de nuredovisade delarna inte föranleder någon åtgärd.BergslagslänenI detta länsavsnitt behandlar utskottet motionsyrkandenbeträffande , , , ochGävleborgs län.Tre motioner tar upp situationen i . Detgäller motionerna A439 av m.fl. (s), A467 avKjell m.fl. (c, m, fp, kds) och A419 av (). I alla motioner berörs den svåra arbetsmarknadssituationeni länet. Samtliga motionärer pekar på olika åtgärder som börvidtas för att vända den negativa utvecklingen.I motion A439 (s) framhålls att den ekonomiska politik somskulle ge tillväxt och sysselsättning är ett misslyckande.Satsningar bör göras bl.a. på en annorlunda näringspolitik somger statlig stimulans till små och medelstora företag. Nyamöjligheter att erhålla kredit- och finansieringsmedel måsteskapas. Vidare bör satsningar ske på ROT-program,kommunikationer, utbildning och forskning. Alla dessa förslagtill åtgärder innebär möjligheter till arbetstillfällen.I motion A467 (c, m, fp, kds) återfinns förslag om satsningarpå infrastrukturen, såsom vägar, järnvägar ochtelekommunikationer. Resurser behövs för kompetenshöjandeutbildning. Bristen på riskvilligt kapital påtalas. Det skulledärför vara önskvärt att staten i större omfattning kunde varamed och stimulera till lokala investmentbolag.Liksom övriga motionärer pekar i sin motionA419 (v) på behovet av satsningar på infrastrukturen. Motionärenframhåller dessutom som bra exempel de beslut statsmakternatidigare fattat beträffande inland. Sådana beslut,innefattande särskilda åtgärder, skulle i dagens läge vara tillgagn för en arbetsskapande politik i län.Motionerna A410 av m.fl. (s), A441 av HansKarlsson m.fl. (s) och A430 av () tar uppsituationen i län. Även i dessa motioner behandlasden besvärliga arbetsmarknadssituationen och åtgärderefterlyses.I motion A410 (s) förordas som ett minimum när det gällerstrukturpolitik satsningar på kommunikationer, utbildning,näringsliv och regionalpolitik. Motionärerna trycker särskilt påvikten av att utbildningsnivån höjs och anser att detta är enviktig fråga för en regions konkurrenskraft. Möjligheter bör gesarbetslösa att bedriva högskolestudier somarbetsmarknadsutbildning. Erforderliga medel bör ställas tillförfogande för ungdomsarbetsplatser liksom förlångtidsarbetslösa.I motion A441 (s) framhålls att länet behöver insatser på bådekort och lång sikt för att stärka sin konkurrenskraft.Motionärerna tar upp frågan om ytterligare medel tillutbildningssatsningar, både reguljär utbildning ocharbetsmarknadsutbildning. Näringslivet behöver stärkas,härigenom minskar arbetslösheten. Länet behöver drygt en miljardkronor extra för i huvudsak arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Motionärerna ser en ökad strävan att centralisera bl.a.affärsverkens verksamhet, vilket inneburit att länet harförlorat en del verksamheter och därmed en del arbetstillfällen.Karl-Erik () varnar i motion A430 för effekterna avkommande indragningar inom den offentliga sektorn, som kommeratt drabba kvinnorna. Ungdomarna i vissa kommuner är särskilthårt drabbade av arbetslöshet. län behöver därför hjälpfrån statens sida under en övergångsperiod.Lena m.fl. (s) vill i motion A471 ha kraftfullaoch snabba insatser för sysselsättning och utbildning iVästmanlands län. Motionärerna framhåller angelägenheten avsatsningar på forskning, utbildning och utveckling. För attmotverka arbetslöshet och möjliggöra meningsfull verksamhet förflera arbetslösa krävs omfattande insatser för utbildning.Mycket angelägna utbildningsbehov skulle kunna tillgodoses iVästmanland vid en sådan satsning. Ur sysselsättningssynpunktskulle en lång rad projekt kunna sättas i gång om detfanns ekonomiska resurser.Bengt-Ola m.fl. (s) tar i motion A446 uppsysselsättningssituationen i och framhållerungdomsarbetslösheten som allra allvarligast. Arbetslösaungdomar som saknar utbildning måste kunna erbjudas sådanutbildning som ger dem en plats på arbetsmarknaden. Ävensituationen för de långtidsarbetslösa inger oro. Motionärernavill dessutom ha en kraftig infrastruktursatsning i Dalarna.Fem motioner handlar om situationen i . Detgäller motionerna A420 av (), A445 av AxelAndersson m.fl. (s), A466 av m.fl. (c, s, m, fp,kds, nyd, v), A472 av () och A478 av KarinStarrin (c).Läget i länet beskrivs på ungefär samma sätt i samtligamotioner: hög arbetslöshet och låg utbildningsnivå och därmedbehov av åtgärder inom närings-, arbetsmarknads- ochregionalpolitiken och satsningar på infrastruktur. Isjupartimotionen A466 framhåller motionärerna alldeles särskiltden svåra situationen i , där motionärerna villha åtgärder inom ramen för regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska medel. vill i motion A478att Gävlebors län skall bli ett frilän, med friare möjligheteratt samordna både de regionalpolitiska och dearbetsmarknadspolitiska anslagen.Utskottets övervägandenUtskottet kan inledningsvis konstatera att arbetslösheten iBergslagslänen, dvs. , , ,och , ökat mycket kraftigt det senasteåret. har en arbetslöshet på 7,, Gävleborgslän 7,, län strax , 6,41%och 5,. Alla län utom länligger således över riksgenomsnittet, som är 5,. Deinomregionala skillnaderna är stora.Som exempel kan nämnas följande: kommun i Kopparbergslän har den högsta arbetslösheten i länet och den allra högsta ilandet som helhet med arbetslöshet. Länets lägstaarbetslöshet har , vilken i sin tur ärjämförbar med riksgenomsnittet. Den lägsta arbetslöshetssiffranbland kommunerna i de fem länen har kommun i Värmlandslän . kommun har den högsta arbetslösheten iVärmland med 9,. I län har den högstaarbetslösheten med 9,och lägst ligger Kumla med 5,. har den högsta och den lägstaarbetslösheten med 7,resp. 5,. I harHallstahammar den högsta och den lägstaarbetslösheten med 7,resp. 4,. Alla siffror gällerfebruari 1993 och avser öppet arbetslösa, dvs. kvarståendearbetslösa som kan ta arbete direkt.För regionala utvecklingsinsatser disponerar ,, , och förinnevarande budgetår 75, 30, 20, 70 resp. 70 miljoner kronor.Förutom medel från länsanlaget, som länsstyrelsernadisponerar, vill utskottet i detta sammanhang peka på det anslagtill särskilda infrastrukturåtgärder som tillkom våren1990 i samband med beslut om regionalpolitiken för1990-talet. Utskottet hänvisar i denna del till länsavsnittet omnorra det gäller de ovan redovisade motionsönskemålen begränsarsig utskottet till kommentarer beträffande följande motioner,nämligen sjupartimotionen A466 om situationen i ochmotion A478 (c), som vill ha som frilän samtyrkandet i motion A441 (s) om affärsverkens policy.Som utskottet ovan redogjort för tillhör de kommunersom genom regeringens beslut har fått fortsatttillfällig inplacering i stödområde t.o.m. medmöjligheter att få lokaliseringsbidrag i kombination medlokaliseringslån på för investeringar i byggnaderoch maskiner. Bidrag till mjuka investeringar kan ges med högst50 %. Med detta beslut anser utskottet att motionen får ansestillgodosedd.Vad härefter gäller motion A478 erinrar utskottet om att ettlikartat yrkande behandlades (1991/92:AU13).Utskottet anförde då att den enda del av länsanslaget som styrsav stödområdesindelningen är företagsstödet.