bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Utskottet erinrar om att ensärskild utredning ser överarbetsrättslagstiftningen och att man i ett förstautredningsbetänkande bl.a. har tagit upp frågan omvetorättsreglerna.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och avstyrker motion Fi93 (nyd) yrkandena 54 och 55.Bidrag för att starta egen näringsverksamhetStarta-eget-bidraget kan ges till arbetssökande som är ellerriskerar att bli arbetslös eller som är bosatt inom deregionalpolitiska stödområdena. Bidraget får endast lämnas tillden som fyllt och får i princip utgå under högst sexmånader. Om det finns särskilda skäl kan dock bidraget lämnasför ytterligare sex månader.Efterfrågan på bidraget är stor och överstiger kraftigt vadsom beräknats för ändamålet.I propositionen framhålls (bil.8, s.48) attmedelsberäkningen bör anpassas till den faktiska förbrukningen.Kostnaderna för starta-eget-bidraget bör enligt propositionenför nästa budgetår beräknas till mot förnärvarande i runt tal . Den föreslagna nivånmotsvarar ca 4 000 årsbidrag. I propositionen nämns också bör eftersträva att öka andelen kvinnor bland dem sombeviljas starta-eget-bidrag. Likaså framhålls att sökande ur deprioriterade grupperna, t.ex. flyktingar och invandrare,naturligtvis också måste få en så god företagsstart som möjligt.Ny demokrati begär i motion Fi93 att starta-eget-bidragetskall användas optimalt på såväl nya som existerande företag(yrkande 61). Partiet anser också att flyktingar och invandrareinte skall anses som en prioriterad grupp i detta hänseende(yrkande 63).Roland Lében (kds) föreslår i motion Fi103 att bidrag börkunna ges även till 18- och 19-åringar. Åtgärden bör enligtmotionären betraktas som ett likvärdigt alternativ tillungdomspraktik.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker de båda förslag som Nydemokrati lägger fram i detta sammanhang. Mot bakgrund av deuttalanden som görs i propositionen om användningen avstarta-eget-bidraget finns det inte anledning för attgöra något uttalande om optimal användning av bidraget. Imotsats till Ny demokrati anser arbetsmarknadsutskottet dessutomatt invandrare och flyktingar är en av de grupper som i dettasvåra arbetsmarknadsläge skall anses som prioriterad.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker även motion Fi103 (kds).Utskottet hänvisar därvid till de nya regler för ungdomspraktiksom bl.a. innebär att ungdomar som är och som harfullgjort ungdomspraktik i första hand bör ges möjlighet attgenomgå ett tredje gymnasieår innan någon annanarbetsmarknadspolitisk åtgärd anvisas. Även om den unge har entreårig gymnasieutbildning bakom sig anserarbetsmarknadsutskottet att den valda åldersgränsen för att fåtillgång till starta-eget-bidraget är rimligt avvägd.Kristdemokraternas företrädare i arbetsmarknadsutskottet har ien avvikande mening ställt sig bakom motion Fi103 (kds).Finansutskottet får i denna fråga anföra följande. Det ärsjälvklart att starta-eget-bidraget liksom andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder bör användas så effektivt sommöjligt. I så måtto delar utskottet Ny demokratis uppfattning.Utskottet har emellertid svårt att se att bidraget kan kommatill optimal användning om det, som motionärerna förordar,utnyttjas som stöd till redan existerande företag. Syftet medbidraget är ju -- vilket också framgår av benämningen -- att iett inledningsskede ge stöd åt den som vill etablera sig somföretagare. Störst effekt får bidraget därvid om det är nyaarbeten som tillkommer och inte om det utnyttjas som t.ex. ettdriftstöd till olönsamma företag.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och avstyrker motionerna Fi93 (nyd) yrkandena 61 och63 samt Fi103 (kds).Användningen av beredskapsmedel för fastighetsregisterkartorAv propositionen framgår (bil.8, s.49--50) attkostnaderna för beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser väntas uppgå till 5363 miljoner kronorunder nästa budgetår. Härav avses komma tillanvändning för att införa byggnadsidentiteter i detfastighetsdatasystem som administreras av CFD, Centralnämndenför fastighetsdata (inte som felaktigt anges ipropositionen).I motion Fi105 av () framhålls attdet är mycket lämpligt att använda beredskapsmedel för attförbättra fastighetsregistret. Enligt motionen har den kartasom också ingår i fastighetsregistret inte rationaliseratspå samma sätt som det skrivna registret. Med hänvisning till atten utveckling av kartan mot ADB är samhällsekonomiskt lönsamföreslår motionären att ytterligare medel skall sättas av förarbetet med registerkartan. Om detta inte kan ske föreslår hanatt de i kompletteringspropositionen avsatta 20 miljonerkronorna skall fördelas så att också arbetet med registerkartankan utvecklas snabbare.Bostadsutskottet anser att tillräckliga skäl saknas föratt nu tillstyrka förslaget i motionen.Finansutskottet ansluter sig till bostadsutskottetsbedömning och avstyrker motion Fi105 (c).ROT-programmet för kommunala lokalerPå förslag av finansutskottet (1992/93:FiU20, rskr. 189) harriksdagen fattat beslut om ett program för att stimulerareparation, om- och tillbyggnad av fastigheter. I ROT-insatsernaingår bl.a. ett bidrag för reparation och underhåll av vissakommunala lokaler. () disponerar ettanslag på från vilket bidrag utgår med 30%av kostnaden för reparations- och underhållsarbeten som påbörjasföre och som slutförs senast den 30 juni 1995.Av propositionen framgår (bil.8, s.8) att intressetför bidraget är stort och att det enligt arbetsmarknadsministernkan ifrågasättas om inte åtskilliga projekt skulle kunna kommatill stånd även med en mindre bidragsandel. I enlighet härmedföreslår regeringen att bidraget bör utgå med högst 30%.Arbetsmarknadsverket bör i förhandling med intresserade kommunerkomma överens om en lägre bidragsdel per objekt.Arbetsmarknadsministern anser också att projekt som leder tillökad tillgänglighet för personer med funktionshinder bör gessärskild uppmärksamhet vid prövningen av de olikaprojektansökningarna.Finansutskottet får i denna fråga anföra följande.Avsikten med stimulansbidraget är att öka kommunernas intresseför att tidigarelägga planerade ombyggnadsprojekt som är avsådan art att de ger största möjliga sysselsättningseffekt.Utskottet har inte något att erinra mot att ett lägre bidragutbetalas om detta leder till att fler arbeten kommer tillstånd. Den lägre bidragsnivån bör fåtillämpa även på ansökningar som redan nu har kommit in.Utskottet anser i likhet med vad som förordas i propositionenatt det finns anledning att vid projektprövningen särskiltuppmärksamma projekt som leder till ökad tillgänglighet förpersoner med funktionshinder. Utslagsgivande förbidragsgivningen bör dock även i dessa fall vara densysselsättningseffekt som projektet väntas leda till.Med det anförda tillstyrker utskottet den ändring avstatsbidragsreglerna som föreslås i propositionen (bil.8,B2, yrkande 6).Finansutskottet vill i anslutning härtill göra ettförtydligande av hur bidragsreglerna skall tillämpas i ett visstavseende. Som framgår av benämningen riktar sig bidraget tillkommuner. Härmed bör enligt utskottets mening förstås kommunerenligt regeringsformens vidare innebörd, dvs. även landsting.Kyrkliga kommuner bör dock inte omfattas av bidragsgivningen. Ienlighet härmed bör sålunda bidragsgivningen kunna omfattaprojekt som avser reparation, om- eller tillbyggnad av byggnadersom ägs av kommuner och landsting. Godkända fristående skolorbör också kunna beviljas bidrag, liksom privata sjukhem,ålderdomshem och daghem. En förutsättning härför är dock attverksamheten är berättigad till offentligt stöd eller attverksamheten har ett flerårigt driftavtal (motsvarande) medkommun eller landsting. Vad utskottet här anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utökade ROT-satsningar m.m.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi120 att ytterligareinsatser bör göras för att främja sysselsättningen. Motionärernaföreslår sålunda att ett nytt kommunalt ROT-program genomförs(yrkande 4). Det nya programmet, som är tänkt att kompletteraden redan beslutade satsningen, skall ge sysselsättning åt10000 byggnadsarbetare. Bidraget skall utgå som enlönesubvention med per arbetare och dag. Byggherrenskall enligt förslaget göra en upphandling på marknaden av enbyggentreprenör, men AMS skall anvisa arbetslösabyggnadsarbetare till projekten och subventionera deras löner.Ett snarlikt förslag framförs även av () imotion Fi106 (yrkande 2).I motion Fi120 föreslår Socialdemokraterna också ROT-åtgärderinom äldreomsorgen (yrkande 5). Statsbidraget bör därvid utgåmed av kostnaden, och satsningen beräknas av motionärernage sysselsättning åt 8700 personer.Staten bör enligt Socialdemokraterna också stimulerakommunerna att ta igen eftersatt vägunderhåll med ett bidrag sommotsvarar av kommunernas investeringar (yrkande 6).Ny demokrati förespråkar i motion Fi93 ett tillfälligtinvesteringsbidrag för reparation och ombyggnad av skolor(yrkande 65). Bidragsreglerna skall stämma överens med dem somgäller för den redan beslutade kommunala ROT-satsningen, och förändamålet skall anvisas 1 miljard kronor.Bostadsutskottet vill för sin del inte utesluta att detkan föreligga behov av att ytterligare stimulerabyggarbetsmarknaden. Sådana förslag framförs också ikompletteringspropositionen framhåller bostadsutskottet, somäven erinrar om att de tidigare beslutade ROT-satsningarna variti funktion endast . förordar för sindel att utfallet av de vidtagna åtgärderna avvaktasinnan beslut om eventuellt nya insatser fattas. Med hänvisninghärtill avstyrker bostadsutskottet de ROT-satsningar somföreslås i motionerna.Socialdemokraternas företrädare i bostadsutskottet har i enavvikande mening ställt sig bakom det egna partiets förslag tillROT-åtgärder.Arbetsmarknadsutskottet tar i sitt yttrande uppSocialdemokraternas förslag till underhåll av kommunala gatorliksom de föreslagna ROT-åtgärderna i kommuner och äldreboendet.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker dessa förslag med sammamotivering som bostadsutskottet. påpekardessutom att avvisat ett förslag som varidentiskt med det motionärerna nu för fram beträffande kommunalaROT-åtgärder.Socialdemokraternas företrädare i arbetsmarknadsutskottet hari en avvikande mening ställt sig bakom det egna partiets förslagtill ansluter sig till bostadsutskottets ocharbetsmarknadsutskottets bedömning i denna fråga och avstyrkermotionerna Fi93 (nyd) yrkande 65, Fi106 (s) yrkande 2 samt Fi120(s) yrkandena 4--6.Insatser för flyktingar och invandrareI propositionen föreslås (bil.8, s.50--51) att denförsöksverksamhet med särskilda arbetsmarknadsinsatser förflyktingar och invandrare som bedrivits skallfortsätta även under /94. För detta ändamålberäknas 151 miljoner kronor.I motion Fi93 avstyrker Ny demokrati detta förslag medmotiveringen att flyktingar och invandrare skall lära sigsvenska inom ramen för befintliga utbildningsinsatser (yrkande62).Ett enhälligt arbetsmarknadsutskott anser attförsöksverksamheten skall fortsätta även nästa budgetår ochavstyrker Ny demokratis förslag.Finansutskottet ansluter sig till denna uppfattning ochavstyrker motion Fi93 (nyd) yrkande 62.Ändring av lagen om arbetslivsutvecklingI propositionen föreslås (bil.8, s.52--53) att den somvägrar att delta i arbetslivsutveckling (ALU) skall kunnaavstängas från ersättning på samma sätt som den som avvisar enarbetsmarknadsutbildning. Enligt propositionen är skillnadenmellan en arbetsmarknadsutbildning och en verksamhet inom ALU --sett ur den enskildes synpunkt -- inte sådan att det finns skältill olika regler. Regeringen lägger i anslutning härtill framett förslag till ändring i lagen (1992:1331) omarbetslivsutveckling.Vänsterpartiet avvisar i motion Fi117 den föreslagnaändringen (yrkande 20). Enligt motionärerna bör ALU ses som enförmån för den arbetslöse som genom att anta erbjudandetavvärjer en hotande utförsäkring och meriterar sig fören ny ersättningsperiod.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att tidigareprövat denna fråga och därvid inte funnit anledning att införanågon avstängningsregel. anser inteheller nu att det föreligger tillräckliga skäl för att införa enbestämmelse av det slag som föreslås i propositionen. Det kanemellertid finnas anledning att noga följa vilka effekter dennatillämpning får. avstyrker såledespropositionen i denna del och tillstyrker därmed motion Fi117(v) yrkande 20.Finansutskottet vill i denna fråga framhålla följande. Somockså framgår av propositionen är skillnaden mellanarbetsmarknadsutbildning och arbetslivsutveckling inte sådan attdet finns skäl till olika regler i dessa avseenden. Det börenligt utskottets mening finnas överensstämmelse mellan reglernaför dessa båda åtgärder. I motsats till arbetsmarknadsutskottetanser utskottet sålunda att det finns tillräckliga skäl att nuinföra en bestämmelse av det slag som föreslås i propositionen.Finansutskottet biträder med det anförda förslaget ipropositionen (bil.8, B2 yrkande5) och avstyrker motionFi117(v) yrkande20.ArbetslivsutvecklingNy demokrati föreslår i motion Fi93 att ALU skall anordnasgemensamt av arbetsförmedlingar, kommuner och näringsliv i någonform av "näringspolitisk stiftelse", som skulle kunna vara ensamhuvudman för denna åtgärd (yrkande 60). Dessutom bör ALU varatillgänglig för alla arbetslösa, inte bara för dem som uppbära-kassa eller KAS. Den föreslagna huvudmannen bör varauppmärksam på att ALU-verksamheten inte snedvrider konkurrensen.Vänsterpartiet understryker i motion Fi117 att ALU-åtgärdeninte får betraktas som en volymåtgärd utan en åtgärd i sistahand (yrkande 19).Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till det uttalandeutskottet gjorde då ALU infördes (1992/93:AU2y).Arbetsmarknadsutskottet framhöll då att arbetslivsutvecklingtrots allt är en åtgärd som skall tas till i sista hand.Utskottet fortsatte: "En anvisning måste föregås av en noggrannbedömning i varje enskilt fall om andra insatser är meradekvata. Även i det fallet att det finns risk för utförsäkringmåste det noga övervägas om beredskapsarbete ellerarbetsmarknadsutbildning eller någon annan åtgärd är ett bättresätt att öka den arbetslöses förutsättningar att återvända tillden reguljära arbetsmarknaden. "har ingen annan uppfattning ochutgår från att sådana bedömningar görs. Något ytterligareuttalande är därför inte erforderligt anserarbetsmarknadsutskottet som avstyrker förslag.Ny demokratis förslag till ändringar i regelsystemet för ALUavstyrks också av arbetsmarknadsutskottet som erinrar om attutskottet så sent som avvisade ett snarliktmotionsyrkande från samma parti.Finansutskottet är inte av annan mening änarbetsmarknadsutskottet och avstyrker sålunda motionerna Fi93(nyd) yrkande 60 samt Fi117 (v) yrkande 19.Otraditionella insatserInnevarande budgetår disponerar AMV förotraditionella insatser. I propositionen föreslås (bil.8,s.53--54) att skall få användas för dennaåtgärd under nästa budgetår.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi117 att ytterligare 300miljoner kronor avsätts för otraditionella insatser ochöronmärks för ungdomsprojekt (yrkande 24).Socialdemokraterna har i motiveringen till motion Fi120föreslagit att 500miljoner kronor bör reserveras förotraditionella insatser för de avsedda ändamålen.Arbetsmarknadsutskottet godtar regeringens bedömning avmedelsbehovet för otraditionella insatser och avstyrkerVänsterpartiets förslag.Finansutskottet biträder detta förslag och avstyrkermotion Fi117 (v) yrkande 24.Bidrag till tidigareläggning av investeringar m.m.Innevarande budgetår har beslutat anvisa under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför tidigareläggning av vissa sysselsättningsintensivainvesteringar (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr. 134, AU15, rskr.188).I propositionen föreslås (bil.18, s.54--55) att 200miljoner kronor skall avdelas för samma ändamål under nästabudgetår.Dessutom föreslås att AMS skall få disponera 90 miljonerkronor som bidrag till skogsbilvägar.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi120 atttrafikverken ges möjlighet att tidigarelägga investeringar påsammanlagt . Den därvid uppkomnaräntekostnaden på bör staten stå för(yrkande 9).Vänsterpartiet föreslår i motion Fi117 att anslaget förtidigareläggning av affärsverksinvesteringar bör räknas upp till1 miljard kronor (yrkande 3).Trafikutskottet hänvisar i sitt yttrande till de åtgärdersom redan vidtagits eller föreslås av regeringen inom dettaområde och anser att ytterligare initiativ inte är påkallade.Socialdemokraternas företrädare i trafikutskottet har i enavvikande mening ställt sig bakom det egna partiets förslag.Även arbetsmarknadsutskottet avstyrker de bådamotionsförslagen.Finansutskottet ansluter sig till trafikutskottets ocharbetsmarknadsutskottets bedömningar och avstyrker motionernaFi117 (v) yrkande 3 och Fi120 (s) yrkande 9.Sammanfattning beträffande medelsanvisning på har för nästa budgetår tidigare anvisat 28 448,6miljoner kronor över det på Arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel uppförda anslaget B2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (1992/93:AU11, AU19, rskr. 258).I en proposition om särskilt statsbidrag till kommuner förytterligare platser i gymnasieskolan (prop. 194) har regeringenföreslagit att kostnaderna för 11000 helårsplatser skallfinansieras över huvudtitel och atterforderliga medel -- -- skall finansierasgenom att anslaget B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskasmed ett lika stort belopp. Någon sådan reduktion har inte gjortsi samband med det tidigare riksdagsbeslutet.I kompletteringspropositionen beräknas nu medelsbehovet påanslaget B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till 28 389,7miljoner kronor. Av det tidigare anvisade beloppet harregeringen föreslagit att skallomfördelas till huvudtitel. Dennaomfördelning -- som inkluderar förslaget i proposition 194 --avser bidrag till komvux, gymnasieutbildning och utbildning vidfolkhögskolor.Socialdemokraterna föreslår i motion Fi120 att sammanlagt16116 anvisas på anslaget utöver vadregeringen har föreslagit (yrkande 2).Vänsterpartiet framför i motion Fi117 en rad förslag somsammantaget ökar medelsbeovet på anslaget med 12 071 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit.Regeringens samt Socialdemokraternas och Vänsterpartietsförslag till medelsberäkning på anslaget B2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 kandärmed sammanfattas på följande sätt.Tabell 8. Medelsbehov på anslaget B2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder /94Belopp i miljoner kronorProp 150 Fi120 (s) Fi117AMU med utbildningsbidrag 10 709 +4 300 +5 671Företagsutbildning 2 650 - +1 300Beredskapsarbete,rekryteringsstöd 5 363 +6 475 +2 300Särskilt rekryteringsstöd - +7 327 +2 000Infrastruktur 200 +275 +800Praktikplatser 8 180 -2 261Flyktingar 151 - -Övrigt 1 137 - -Samlat medelsbehov 28 390 +16 116 +12 071Finansutskottet har vid behandlingen av de förslag som berörmedelsberäkningen på anslaget genomgående ställt sig bakomregeringens förslag. I enlighet härmed bör sålunda anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för nästa budgetår föras uppmed 28389655000 kr.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till medelsberäkning (bil.8, B2yrkande 23) samt avstyrker motionerna Fi120 (s) yrkande 2 samtFi117 (v) yrkandena 5, 7, 11, 13 och 18.Eftersom förslaget i proposition 194 yrkande 3 är beaktat ikompletteringspropositionen bör detta inte föranleda någonytterligare åtgärd från sida. I denna del börpropositionen sålunda av formella skäl avslås av riksdagenliksom de båda motioner som väckts i anslutning till den --Ub155 (-) och Ub156 (s) yrkande 1.Länsarbetsnämnderna har det ekonomiska ansvaret för ochbeslutar om rätten till utbildningsbidrag. Det är däremotförsäkringskassorna som fastställer nivån på bidragen, iförekommande fall efter samordning med andra ersättningar, ochberäknar storleken på det särskilda bidraget.Försäkringskassorna svarar även för utbetalningen. Till följd avdet rådande arbetsmarknadsläget har omfattningen på detta arbeteökat mycket kraftigt.Enligt finansutskottets mening skall AMS betalaförsäkringskassornas merkostnader för utbetalning avutbildningsbidrag, införande av ungdomspraktik m.m. Det bör skeenligt principer som ochRiksförsäkringsverket kommer överens om.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeI kompletteringspropositionen (bil. 8, s. 70--74) läggsolika förslag fram beträffande särskilda åtgärder förarbetshandikappade. Det gäller dels ändrade statsbidragsgrunderför anställning med lönebidrag och för skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare, dels medel för s.k. otraditionellainsatser för arbetshandikappade. Dessutom föreslås enomdisponering av anslagen för finansieringen avutbildningsbidrag vid yrkesinriktad rehabilitering.Lönebidragen lämnas enligt gällande regler med en viss andelav arbetsgivarens totala lönekostnader för den anställdearbetshandikappade som fastställs i varje enskilt fall. Vidoffentligt skyddat arbete gäller en högsta procentsats, ,av den totala lönekostnaden. I propositionen föreslås att denförsöksverksamhet för budgetåren 1993/94 och 1994/95 medkrontalsbestämda bidrag som förordats för beredskapsarbeten,rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser även skallomfatta lönebidragen och bidragen till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare. Samma principer skall gälla med detgivna undantaget i fråga om lönebidragen att de inte skallberäknas med utgångspunkt i fasta procentsatser som vidberedskapsarbeten m.m. utan med hänsyn till den handikappadesarbetsförmåga och till graden av funktionsnedsättning.En annan skillnad är att i bidragsunderlaget skall få inräknasinte bara lagstadgade utan även avtalade avgifter, dvs. avgifterför arbetsmarknadsförsäkringar eller motsvarande försäkringar.Såsom redovisats tidigare är det inte meningen att kostnader föravtalsförsäkringar skall räknas in i bidragsunderlaget förberedskapsarbeten m.m. I övrigt hänvisas till vad utskottetanfört i avsnittet Försöksverksamhet med beredskapsarbeten,rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser.Försöken med de ändrade bidragsreglerna är avsedda att börjaden l993. De bidragsbeslut som då kommer att varagällande förutsätts bli successivt omprövade avarbetsmarknadsmyndigheterna , så attbidragen för de arbetstagare det här gäller skall vara utformadeenligt de nya reglerna senast från den 1 januari 1994.I propositionen föreslås vidare att högst 30 miljoner kronorav medlen under anslaget till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade skall få användas för s.k. otraditionellainsatser för att den vägen skapa sysselsättning åt handikappade.Slutligen föreslås i propositionen att de medel som riksdagenhar anvisat till utbildningsbidrag vid yrkesinriktadrehabilitering (bet. 1992/93:AU12, rskr. 203) omdisponeras frånanslaget Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag tillanslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Den ram omhögst för yrkesinriktad rehabiliteringsom förutsatts för nästa budgetår skall inte längre gälla, utanarbetsmarknadsmyndigheterna skall själva kunna bestämma omlämplig volym för verksamheten inom ramen för tillgängligamedel.Genom omdisponeringen kommer, enligt propositionen,möjligheten för arbetsmarknadsmyndigheterna att avvägafördelningen av medel till olika åtgärder att förbättras. Medlentill utbildningsbidrag till inskrivna sökande vid blir genomförslaget mindre känsliga för kostnads- och volymförändringar.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sitt yttranderegeringens förslag beträffande särskilda åtgärder förarbetshandikappade.Finansutskottet har ingen annan uppfattning ochtillstyrker därmed förslagen i propositionen (bil. 8 avsnitt C,yrkandena 1--4).LokaliseringslånLokaliseringslånen återinfördes fr.o.m. innevarande budgetårsom form för regionalpolitiskt företagsstöd. Stödformen bekostasförutom av räntor och avbetalningar på tidigare beviljade lån avmedelsbehållningen på det senast för /90 anvisadereservationsanslaget Lokaliseringslån.Med de regler som gäller för reservationsanslag upphörregeringens rätt att disponera över reservationsmedlen medutgången av innevarande budgetår. För att förlänga regeringensdispositionsrätt föreslås i kompletteringspropositionen (bil. 74--75) att för nästa budgetår anvisar ett nyttreservationsanslag till Lokaliseringslån.