bet · GG01BoU17 · 1993-04-01 00:00:00 — anser emellertid att det tills vidare i förstahand bör ankomma på de enskilda länsstyrelserna att finnalämpliga former för hur det kvinnliga företagandet i länet bästkan stödjas. Underlag för vidare ställningstaganden i denaktuella frågan torde kunna fås genom det programarbete somNUTEK inlett på regeringens uppdrag.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerbostadsutskottet motionerna A267 (s) yrkande 22, A401 (s), A810(s) yrkande 14, A811 (c) yrkande 18, Bo306 (s) och Bo309 (kds).Den regionala indelningen m.m.Bostadsutskottet har i inledningen ovan kortfattat beskrivitdet arbete avseende frågor om den offentliga verksamhetensuppbyggnad och indelning på regional nivå som genomförts underde och som f.n. pågår inom ramen förRegionberedningen. I sex motioner från allmänna motionstiden sombehandlas i detta betänkande tas upp frågor om regionalindelning m.m. som har anknytning till Regionberedningensarbete.Två motioner behandlar frågor om verksamheten på regional nivåi . Enligt motion Bo301 (m) bör sammanläggning av länen ochlandstingen i genomföras. För att klara deplaneringsuppgifter m.m. som följer av förestående upprustningav infrastrukturen i föreslås i motion Bo305 (s) yrkande 1att skall göra ett tillkännagivande omdimensioneringen och fördelningen av resurserna hoslänsstyrelserna i och . I motionensyrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om behovet av enstrukturplan för . Yrkande 3 i samma motion innebär attriksdagen skall begära förslag till ändringar av regelsystemetför lekmannastyrelsen i så att ledamöterna gesrätt att initiera ärenden för behandling i styrelsen.I motion Bo308 (m) föreslås att en västsvensk region bildas.Enligt motionärerna förmår den nuvarande administrativaindelningen inte tillgodose moderna krav på effektivitet ochhandlingskraft.Två motioner behandlar frågan om den regionala indelningen uren mer principiell och övergripande synvinkel. I motion Bo302(m) förordas en successiv avveckling av länsstyrelserna ochinförandet av en ny statlig regionindelning som bättre kan svaramot dagens krav på en rationell verksamhet. Även i motion Kr502(fp) diskuteras behovet av större regioner. Motionärernaförordar att större näringsgeografiskt sammanhållna regionerbildas, bl.a. mot bakgrund av den betydelse som den regionalanivån har inom EG-samarbetet. I motionens yrkande göra ett tillkännagivande om den framtida regionalaindelningen.Socken- och landskapsindelningens betydelse för bl.a. olikaformer av forskningsverksamhet framhålls i motion Bo307 (c).Motionärerna anser det vara förödande om denna indelningpåverkas varje gång en kommun eller ett län ombildas. Mot dennabakgrund föreslås Regionberedningen få tilläggsdirektiv meduppdrag att utreda möjligheten att bibehålla socken- ochlandskapsindelningen för framtidens kulturhistoriska ochbiologiska forskning.Vad gäller de ovan återgivna motionsförslagen avseende denregionala indelningen m.m. vill utskottet anföra följande.Utskottet behandlade (1992/93:BoU3) motioner frånden allmänna motionstiden om den regionala indelningen.Flera motioner hade i huvudsak samma innehåll som de nuaktuella. Motionsförslagen avstyrktes med hänvisning till attresultatet av Regionberedningens arbete borde avvaktas.Riksdagen följde utskottet.Regionberedningen har att överväga stora och mycket viktigafrågor om den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad ochgeografiska indelning. De olika delfrågor som det kan bliaktuellt för beredningen att ta ställning till torde i storutsträckning få anses vara inbördes beroende av varandra. Redanav det skälet anser utskottet att Regionberedningens arbete intebör föregripas genom olika delbeslut som kan försvåra ett samlatställningstagande i de aktuella frågorna. I princip alla de imotionerna aktualiserade frågorna ingår också mer eller mindreuttalat i beredningens uppgifter att överväga och lämna förslagi.Frågan om länsindelningen i m.m. kommer således attövervägas av Regionberedningen med anledning av en skrivelse omförändrad regional uppgiftshantering i som inkom tillCivildepartementet . Genom ett regeringsbeslut den 25februari 1993 fick Regionberedningen även i uppdrag att medförtur behandla frågan om regional samverkan i en västsvenskregion. Resultaten av beredningens arbete i dessa frågor kommeratt redovisas senast den 1 oktober 1993.De mer övergripande frågorna om den framtida regionalaindelningen m.m. som tas upp i två motioner ingår som en avhuvudfrågorna i beredningens direktiv. Även frågor om dedemokratiska styrformerna för den offentliga verksamheten påregional nivå skall övervägas.Vad gäller den fråga som aktualiseras i motion Bo307 (c)instämmer utskottet i motionärernas uppfattning om vikten attbibehålla socken- och landskapsindelningen av såvälkulturhistoriska som andra skäl. Utskottet har bl.a. i sambandmed fastighetsbeteckningsreformen vid flera tillfällenuppmärksammat denna fråga. Det får förutsättas att frågan ävenuppmärksammas i den aktuella beredningen av regionindelningen iden mån möjligheterna att upprätthålla historiska register m.m.påverkas. Enligt utskottets bedömning torde dock frågan omändrade former för registerhållning och andra praktiska problemi samband med eventuella ändringar av regionindelningen ihuvudsak få övervägas i andra former än inom ramen förRegionberedningens nuvarande uppdrag.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser bostadsutskottetatt resultatet av Regionberedningens arbete bör avvaktas.Utskottet avstyrker således motionerna Bo301 (m), Bo302 (m),Bo305 (s), Bo307 (c), Bo308 (m) och K502 (fp) yrkande 1.AnslagsfrågorMetoden för att fastställa de statliga anslagen till regionalamyndigheter diskuteras i motion Bo304 (m, s, fp, c, kds).Motionärerna hävdar att inte tillräcklig hänsyn tas till denökade arbetsbelastning som följer av en befolkningsökning näranslagen fördelas mellan olika län. Mot denna bakgrund föreslåsen automatik byggas in avseende fördelningen av anslag tillregionala myndigheter så att hänsyn tas till förändringar avbefolkningen i betjäningsområdet.Bostadsutskottet behandlade (1990/91:BoU14 s. 14)ett motionsförslag med ett liknande förslag om fördelningen avanslag. I detta fall föreslog motionärerna attanslagstilldelningen till i län bättremåste följa befolkningsutvecklingen. Utskottet anförde i dennafråga:Fördelningen av länsstyrelseanslaget mellan de olikalänsstyrelserna kan givetvis inte anses vara en gång för allabestämd. En löpande omprioritering utifrån förändradeförhållanden måste kunna ske. Resurstillskott på olika områdenbör i första hand tillfalla de län där behoven är störst. - - -I frågan om vilka omfördelningar som kan motiveras avbefolkningsförändringar, omstruktureringar m.m. inom resp. länkan det vara svårare att utforma enkla fördelningsprinciper. Enökad arbetsbelastning för kan, som i län,bli följden av en ökande befolkning och en omstrukturering inomnäringslivet. Även under motsatta förhållanden, dvs. i län meden minskande befolkning, kan utökade insatser frånlänsmyndigheternas sida vara mycket väl motiverade. Det fårförutsättas att regeringen löpande följer dessa frågor och tarhänsyn till dem vid fördelningen av länsstyrelseanslaget.Utskottet vidhåller sin uppfattning i den aktuella frågan.Någon ordning med automatisk anslagshöjning till län med ökandebefolkning bör inte införas. Utskottet förutsätter emellertidatt regeringen kontinuerligt prövar den i motionen aktualiseradefrågan om fördelningen av anslag i varje enskilt fall. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Bo304 (m,s, fp, c, kds).Regeringen föreslår i budgetpropositionen attlänsstyrelseanslaget för /94 fastställs till1693900000kr. En redovisning lämnas i propositionen omde överväganden som ligger till grund för det beräknadeanslagsbehovet. erinras om att regeringen senare fåranledning att återkomma till resursfrågorna i samband medbehandlingen av frågan om överföring av uppgifter påbostadsfinansieringsområdet från länsbostadsnämnderna tilllänsstyrelserna.I partimotion Fi213 yrkande 7 föreslåsanslaget till länsstyrelserna fastställas till ett belopp375miljoner kronor lägre än i regeringsförslaget. Yrkandetmotiveras med att vill lägganer länsstyrelserna och skapa regionala tillsynsmyndigheter.Utskottet har ovan klargjort sin inställning att principiellaställningstaganden till den framtida regionala verksamheten böranstå i avvaktan på resultaten från Regionberedningens arbete.Redan av det skälet avstyrks den aktuella motionen Fi213 (v)yrkande 7. Regeringens förslag om länsstyrelseanslagettillstyrks. Eventuella behov av ändrad anslagnivå får övervägasnär regeringen presenterar förslag i denna fråga. Utskottet hemställer1.beträffande inriktningen av länsstyrelsernasverksamhetatt godkänner den i proposition 1992/93:100 bilaga14 under rubriken i respektive avsnitt förordadeinriktningen av länsstyrelsernas verksamhet samt avslår motion1992/93:Bo303,2.beträffande stöd till kvinnligt företagandeatt avslår motionerna 1992/93:Bo306, 1992/93:Bo309,1992/93:A267 yrkande 22, 1992/93:A401, 1992/93:A810 yrkande 14och 1992/93:A811 yrkande 18,res. (s)3.beträffande den regionala indelningenatt avslår motionerna 1992/93:Bo301, 1992/93:Bo302,1992/93:Bo305, 1992/93:Bo307, 1992/93:Bo308 och 1992/93:K502yrkande 1,4.beträffande fördelningen av anslagatt avslår motion 1992/93:Bo304,5.beträffande länsstyrelseanslagetatt med bifall till regeringens förslag iproposition 1992/93:100 bilaga 14 och med avslag på motion1992/93:Fi213 yrkande 7 till Länsstyrelserna m.m. /94 anvisar ett ramanslag på1693900000kr.men. (v)den 1 april 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit:Agne (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Stöd till kvinnligt företagande (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "delar" och slutar med "Bo309 (kds)"bort ha följande lydelse:I en avvikande mening till arbetsmarknadsutskottets yttrandeföreslås ett mer aktivt stöd för kvinnligt företagande än vadutskottsmajoriteten förordat. De socialdemokratiska ledamöternai arbetsmarknadsutskottet anför:Enligt utskottets mening bör fortsättningsvis särskildasatsningar göras för att stödja kvinnligt företagande i helalandet. De förslag till åtgärder som lagt fram i sitthandlingsprogram är därför intressanta och viktiga attgenomföra.I motion A267 (s) framhålls att det -- i avvaktan på attNUTEK:s program leder fram till ett samlat grepp -- vid varjelänsstyrelse bör inrättas ett för att stödjaolika former av sysselsättningsskapande aktiviteter blandkvinnor. Kostnaderna härför bör tills vidare bestridas frånlänsanslaget. Utskottet återkommer härtill vid behandlingen avanslagsfrågorna i betänkandet 1992/93:AU13 om regionalpolitiken.Vad utskottet med anledning av motionerna A267 (s), A401 (s),A810 (s) och Bo306 (s), i förekommande fall i berörda delar,anfört bör ges regeringen till känna. Motionerna A811 (c) ochBo309 (kds) bör i den mån de inte får anses tillgodosedda medvad ovan anförts inte föranleda någon åtgärd.Bostadsutskottet instämmer i det ovan återgivnaställningstagandet. bör således med anledning av deaktuella motionerna ge regeringen detta till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2.beträffande stöd till kvinnligt företagandeatt med anledning av motionerna 1992/93:Bo306,1992/93:Bo309, 1992/93:A267 yrkande 22, 1992/93:A401,1992/93:A810 yrkande 14 och 1992/93:A811 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant för ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Jag ansluter mig till reservationen (s) om Stöd till kvinnligtföretagande (mom. 2)Jag vill dessutom anföra följande vad gäller:Länsstyrelseanslaget (mom. 5)instämmer i bedömningen i Vänsterpartietspartimotion att en besparing på i genomsnitt 15 miljoner kronorkan göras vid varje länsstyrelse. Denna besparing bör ses somett steg i förberedelsen av en övergång till länsdemokrati.Länsstyrelserna bör läggas ned och ersättasmed regionala tillsynsmyndigheter.Utskottet tillstyrker således förslaget i motion Fi213 (v)yrkande 7 om ett i förhållande till regeringsförslaget 375miljoner kronor lägre anslag.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermoment 5 borde ha hemställt:5.beträffande länsstyrelseanslagetatt med bifall till motion 1992/93:Fi213 yrkande 7och med anledning av regeringens förslag i proposition1992/93:100 bilaga 14 till Länsstyrelserna m.m. /94 anvisar ett ramanslag på1318900000kr.Försvarsutskottets yttrande1992/93:FöU6y Civil beredskap och räddningstjänst hos länsstyrelsernaTill bostadsutskottetBostadsutskottet har berettförsvarsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1992/93:100 bilaga 14, Länsstyrelsernam.m. i berörd del.Till försvarsutskottets beredningsområde hör det avsnitt ipropositionen som berör civil beredskap och räddningstjänst (s.65--67).PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att godkännerden inriktning av länsstyrelsernas verksamhet som förordasavseende civil beredskap och räddningstjänst.Den nationella inriktningen av området har behandlats i 1992års försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, FöU12, rskr. 337).Riksdagens beslut om totalförsvarets utveckling fram till ochmed /97 innebar bl.a. bifall till regeringensinriktning vad avser den fortsatta utvecklingen av den kommunalaberedskapen, dvs. att ett antal uppgifter främst inombefolkningsskydd och räddningstjänst skall föras över tillkommunerna. Detta kommer att påverka framtidauppgifter och roll. På den regionala nivån blir uppgifterna istörre utsträckning tillsyn och uppföljning samt stöd till denlokala nivån. Länsstyrelserna kommer också att svara för denallmänna inriktningen och samordningen avberedskapsförberedelserna.Överföringen av uppgifter och ansvar till kommunerna kommeratt föregås av överläggningar med kommunerna om den statligaersättningen för kommunernas nya uppgifter och om tidpunkten föröverföringen. I avvaktan på att dessa överläggningar hargenomförts och förändringen har lagreglerats åvilar ansvaret förden lokala civilförsvarsorganisationens rekrytering,krigsplacering m.m. alltjämt länsstyrelserna.Genom beslut (prop.1991/92:41, FöU5, rskr.79)om samhällets åtgärder mot allvarliga olyckor har länsstyrelsensroll inom räddningstjänsten förstärkts. Länsstyrelserna hardärutöver fr.o.m. även fått till uppgift attsvara för saneringen efter utsläpp av radioaktiva ämnen från enkärnteknisk anläggning.Regeringen sammanfattar sina slutsatser om inriktningen förlänsstyrelserna enligt följande:Länsstyrelsen är högsta civila totalförsvarsmyndighet på lägreregional nivå.Följande uppgifter bör ges hög prioritet av länsstyrelsernainrikta och samordna det civila försvaret i länetfrämja arbetet med kommunala riskanalyserverka för beredskapshänsyn i samhällsplaneringenge kommunerna och andra stöd och underlag för derasberedskapsförberedelserplanläggning inom försörjningsområdetutöva tillsyn över den kommunala räddningstjänstensvara för räddningstjänst och sanering vid utsläpp avradioaktiva ämnen.Av resultatbedömningen och den fördjupade prövningen framgåratt flertalet länsstyrelser konstaterar att det råder obalansmellan uppgifter och tillgängliga resurser. Vidare framgår attdet finns kompetensbrister inom området.FörsvarsutskottetUtskottet vill inledningsvis framhålla att länsstyrelserna haren mycket viktig roll inom totalförsvaret. Den alltmer betonadebetydelsen av att ta beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling i syfte att uppnå ett mer robust samhälleframhäver länsstyrelsernas roll. Den framtida ändraderollfördelningen mellan länsstyrelserna och kommunerna inomberedskapsområdet ställer också annorlunda och mer kvalificeradekrav på länsstyrelserna.Utskottet anser att regeringens förslag till inriktning avlänsstyrelsernas verksamhet inom området civil beredskap ochräddningstjänst överensstämmer med försvarsbeslut. Medhänsyn till att dessa uppgifter bör fullgöras med rimlig grad avsäkerhet anser utskottet att vad som anförts om kompetensbristoch bristande balans mellan uppgifter och resurser inomlänsstyrelserna är klart oroande.Utskottet har inhämtat att resurserna vad avser antaletpersonår för civil beredskap och räddningstjänst vidlänsstyrelserna har minskat med varav med10% . Detta har bl.a. inneburit att övningar förkommuner har fått ställas in och att försörjningsplaneringenfått eftersättas. Förmågan att motstå ett s.k. strategisktöverfall och förmågan till återtagning, vilka framhållits sombetydelsefulla försvarsbeslut, påverkas negativt.Möjligheterna att uppnå ett mer robust samhälle påverkas ocksånegativt. Vid den samlade bedömningen av effekterna förtotalförsvaret måste emellertid också den uppbyggnad avberedskapen som skett inom kommunerna beaktas.Uppgifterna för länsstyrelserna enligt försvarsbeslutoch de minskade resurserna för beredning av frågor rörande civilberedskap och räddningstjänst på länsstyrelserna kräver enligtutskottet att kraftfulla åtgärder vidtas för att motverka denbristande balansen. Området civil beredskap och räddningstjänstinom länsstyrelserna bör ges högre prioritet än och enhäremot svarande resurstilldelning. Utskottet anser vidare attåtgärder bör vidtas för att förbättra länsstyrelsernas kompetensinom området i fråga.Stockholm den 11 mars 1993På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (), HenrikLanderholm (m), () och ().Kulturutskottets yttrande1992/93:KrU7yBilaga 2Länsstyrelsernas ansvar för kulturmiljövårdTill bostadsutskottetBostadsutskottet har genom beslut berettkulturutskottet tillfälle att -- såvitt rör kulturutskottetsberedningsområde -- yttra sig över proposition 1992/93:100bilaga 14 () i vad avser anslaget B 1.Länsstyrelserna m.m. yrkande 1 om godkännande av den inriktningav länsstyrelsernas verksamhet som förordats i propositionenunder rubriken i respektive avsnitt.UtskottetI årets budgetproposition (bilaga 14) görs en fördjupadprövning av länsstyrelsernas verksamhetsinriktning införbudgetåren 1993/94--1994/95. yttrar sig överdet avsnitt som rör länsstyrelsernas uppgifter påkulturmiljövårdens område (prop. s. 61--63).I propositionen preciseras länsstyrelsernas uppgifter påkulturmiljövårdens område (s. 61). Bl.a. skall länsstyrelsernaarbeta med landskapets långsiktiga förvaltningsfrågor och stödtill de svenska jordbruksföretagens möjligheter att upprätthållalandskapets traditionsinnehåll. Vidare skall länsstyrelsernaansvara för frågor om enskilda kulturmiljöer och kulturminnensamt ge kulturmiljöområdet en sådan tyngd i organisationen attuppgifterna kan bedrivas i enlighet med det vidgade ansvarlänsstyrelserna ges på området.I propositionen konstateras att uppgifterna påkulturmiljövårdsområdet måste lösas med stöd av enförhållandevis smal resursbas. Denna svårighet kan barabemästras genom en effektiv roll- och ansvarsfördelning mellankulturmiljövårdens olika parter. ()skall i fortsättningen utveckla de centralamyndighetsfunktionerna och leda arbetet med att bygga uppkulturmiljövårdens kunskapsunderlag. Ansvaret för att taställning i frågor om enskilda kulturmiljöer och kulturminnenskall koncentreras till länsstyrelserna. RAÄ ges därförbemyndigande att till länsstyrelserna delegera sådana beslut ombidrag till vård av byggnader, fornlämningar och landskap somRAÄ har fattat. Länsstyrelserna bör också vara denmyndighet som fattar beslut om det nya kulturstöd vid ombyggnadsom enligt förslag från kulturministern bör ersätta de nuvarandetilläggslånen till kulturhistoriskt värdefulla byggnader.En utredning som skall se över statens insatser inommuseiväsendet kommer enligt propositionen att behandlaansvarsfördelningen mellan länsmuseerna och länsstyrelserna närdet gäller kulturmiljövård. Utskottet anmärker att regeringenden utfärdat direktiv för utredningen (dir.1993:26). Vidare har en särskild utredare presenteratförslag om förändrade former för hur den som skall utföra enarkeologisk undersökning skall utses (se SOU 1992:137).Förslagen innebär att länsstyrelsernas ansvar i detta avseendeutvecklas.Civilministern framhåller att stora förväntningar ställs pålänsstyrelserna att de skall arbeta framsynt och långsiktigtinom kulturmiljövården. Länsstyrelserna är emellertid som regelmycket stramt bemannade inom uppgiftsområdet. Det är därförenligt civilministern angeläget att länsstyrelserna, när de nutillförs nya uppgifter, noga tar till vara de möjligheter somfinns för att göra prioriteringar av arbetsinsatser tillsakområdets fördel.Kulturutskottet konstaterar att den verksamhetsinriktning somlänsstyrelserna föreslås få står i överensstämmelse med deövergripande uppgifter som kulturministern anger ibudgetpropositionen för den statliga kulturmiljövårdens sätt attarbeta (bil. 12 s. 121--129).Utskottet tillstyrker den verksamhetsinriktning som angetts ipropositionen.En decentralisering av vissa av RAÄ:s uppgifter till andramyndigheter innebär enligt utskottets uppfattning bl.a. attlänsstyrelserna kommer att få bättre möjligheter att ta ettsamlat ansvar för kulturmiljövården i länen. Vidare fårlänsstyrelserna möjlighet att samordna kulturmiljövårdensekonomiska stödformer med andra stödformer på regional nivå,t.ex. naturvård och turismfrämjande verksamhet. uppfattning är det angeläget att den planeradedelegeringen av ansvar och resurser till länsstyrelserna följsupp av en årlig resultatredovisning och inrapportering till RAÄ,bl.a. i syfte att RAÄ i egenskap av central myndighet inomområdet skall kunna tillgodogöra sig de erfarenheter som görsregionalt. Utskottet anser att det är angeläget att understrykaatt ett fungerande samspel mellan de olika aktörerna krävs föratt den statliga kulturmiljövården skall fungera på bästa sätt.Länsstyrelserna har successivt tillförts ökade resurser förkulturmiljövård. Detta har lett till att det på varjelänsstyrelse även finns en biträdande länsantikvarie. Likväl är-- som civilministern framhåller -- bemanningen inomkulturmiljövårdsområdet stram. Spridningen är emellertid stormellan länsstyrelserna vad gäller antalet anställda.Arbetsuppgifter och behov av personal varierar mellan länen.Utskottet vill understryka att det är angeläget attlänsstyrelserna beaktar vad civilministern anfört ommöjligheterna att göra prioriteringar av arbetsinsatser tillsakområdets fördel.Stockholm den 9 mars 1993På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), GöranÅstrand (m), (), (), IngegerdSahlström (s), (), (), MonicaWidnemark (s) och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Jordbruksutskottets yttrande1992/93:JoU3yBilaga 3Länsstyrelserna m.m.Till bostadsutskottetBostadsutskottet har berettjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1992/93:100 bilaga 14 Länsstyrelserna m.m. i berörd del avseendemoment 1 i hemställan om godkännande av inriktningen avlänsstyrelsernas verksamhet beträffande vad i propositionenförordats under rubriken i respektive avsnitt jämtemotion 1992/93:Bo303 av och ().Jordbruksutskottet har i sitt yttrande begränsat sig till defrågor som rör areella näringar, veterinära frågor, djurskyddoch miljö- och naturvård.PropositionenNär det gäller de övergripande frågorna framhållerdepartementschefen att länsstyrelsernas uppgift alltmer blir attfölja upp och utvärdera politikens genomslag. Länsstyrelsernasverksamhet förskjuts därmed från traditionell myndighetsutövningmed detaljkontroll till mera av en stödjande funktion baserad påkunskap. Denna utveckling är särskilt tydlig inom bl.a.miljövården, djurskyddet och det allmänna veterinära området.Det gäller således områden där utövar tillsyngentemot kommunerna.