bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Regeringenbör dra försorg härom.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Beträffande frågorna om näringspolitiskt program,riskkapitalbolagen och AP-fondensplaceringsrätt instämmer jag i allt väsentligt i de synpunktersom framförs i de avvikande meningarna 1, 3 och 5 avföreträdarna för Socialdemokraterna. Härutöver vill jag anföraföljande.Det är rimligt att anta att fastighetsmarknaden efter desenaste årens kraftiga fall återhämtar sig under de kommandeåren. Staten, som genom bankstödet ställt upp med åtskilligamiljarder kronor för att rädda bankerna, måste nu agera så attden kan tillgodogöra sig en framtida värdestegring och därmedåtervinna så mycket som möjligt av satsade medel. För att uppnådetta krävs en målmedveten strategi. Denna bör, på sätt somföreslås i motion 1992/93:Fi114 (v), bl.a. innefatta att statentar över de fastigheter som bankerna tvingats överta från sinalåntagare. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Jag tillstyrker sålunda denna motion.Jag ansluter mig vidare till vad som anförs i motion1992/93:Fi94 (v) om handeln med och . Enligtmin mening är det väsentligt med en differentieradutrikeshandel. Som sägs i motionen finns det stora möjligheterför svensk exportindustri att göra sig gällande i ochi . En förutsättning härför är att vi bevararfrihandelsavtalen med de baltiska staterna och inte inför nyarestriktioner för handeln från . Även från svenskutgångspunkt är det av vikt att deltar aktivt i arbetetpå att vidmakthålla och stärka frihandelssystemet.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1992/93:AU8yBilaga 14KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivnamotioner såvitt avser bilaga 8 med undantag av avsnittet omArbetslöshetsersättningar (s. 55--66). Detta avsnitt ipropositionen jämte därtill hörande motioner behandlas iarbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93:AU20.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens bilaga 8(), med ovan angivet undantag,dels följande med anledning av propositionen väcktamotioner1992/93:Fi92 av m.fl. (s) yrkandena 12, 15,26 och 27,1992/93:Fi93 av m.fl. (nyd) yrkandena 5, 37och 54--63,1992/93:Fi103 av (),1992/93:Fi111 av (),1992/93:Fi115 av m.fl. (v) yrkande 1,1992/93:Fi117 av m.fl. (v) yrkandena 1--8 och10--29,1992/93:Fi120 av m.fl. (s) yrkandena 1--9 och19--24Med detta yttrande överlämnas -- under förutsättning avfinansutskottets medgivande -- motion 1992/93:A478 av KarinStarrin (c) i vad avser yrkande 1 om införande av ettanställningsstöd.InledningArbetsmarknadsutskottet redovisade sin syn påarbetsmarknadspolitikens inriktning, åtgärder ochresurstilldelning under nästa budgetår i sina betänkanden1992/93:AU11 och AU19, vilka behandlades av den 2april 1993. Betänkandet 1992/93:AU12 om arbetslivspolitiken hadeförelagts för beslut . Stora delar avarbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93:AU13 omregionalpolitiken handlar om situationen på arbetsmarknaden iolika delar av landet. Detta betänkande har behandlats . Utskottets förslag i dessa betänkandenhar bifallits av riksdagen.Mot bakgrund av det försämrade arbetsmarknadsläget sedanbudgetpropositionen förelades anserarbetsmarknadsministern att viss justering i inriktningen avarbetsmarknadspolitiken /94 bör ske. Dessutominnebär de nu framlagda regeringsförslagen bl.a. förändringar ianvändningen av åtgärdsarsenalen och ändrade regler för vissastödformer.Arbetsmarknadspolitikens inriktningPropositionenI propositionen framhålls att den rådande situationen påarbetsmarknaden är den största prövning som den svenskasamhällsekonomin stått inför . Trots attbetydande insatser i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärderhar satts in för att bemästra den stigandearbetslösheten har den öppna arbetslösheten nått nivåer som ärväsentligt över dem som uppmätts under efterkrigstiden.Prognoserna visar enligt propositionen att påfrestningarnasannolikt kommer att kulminera under nästa budgetår, även om detefter hand kommer till stånd en vändning i den ekonomiskautvecklingen till följd av industrins ökade konkurrensförmåga.Arbetsmarknadspolitiken måste därför koncentreras på att sålångt som möjligt hejda ytterligare skärpning av läget.Arbetslinjen ligger fast.För att inte ställa () inför heltomöjliga uppgifter vid hanteringen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna måste fokuseringen på utbildning och nyaadministrativt enkla åtgärder bestå, framhåller föredraganden.För att ge så många som möjligt tillfälle till utbildning måstekostnadsutvecklingen brytas. Den dyrare upphandladearbetsmarknadsutbildningen föreslås därför få en minskad volymtill förmån för utbildningar inom det reguljärautbildningsväsendet. Ungdomspraktik och arbetslivsutveckling ärexempel på åtgärder som genom sin administrativa enkelhet öppnarmöjligheter för en större omfattning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Mot bakgrund av det försämrade läget på arbetsmarknaden anserföredraganden att inriktningen av arbetsmarknadspolitiken bör hasom utgångspunkt att de arbetsmarknadspolitiska resurserna iförsta hand skall användas för dem som riskerar permanentutslagning. Resurserna skall användas så effektivt som möjligt.De värst drabbade grupperna under denna lågkonjunktur ärungdomar, flyktingar och invandrare samt arbetshandikappade.Dessa grupper måste prioriteras och få en betydligt större andelav resurserna än deras andel av arbetslösheten.Slutligen understryks i propositionen attarbetsmarknadspolitiken inte ensam kan klara krisen påarbetsmarknaden. Regeringen har därför vidtagit åtgärder på enrad politikområden i syfte att minska trycket påarbetsmarknadspolitiken. Här pekas bl.a. på satsningarna påinfrastrukturprojekt samt åtgärder inom utbildningsområdet. Ävenriksdagens beslut om ett program för att stimulera s.k.ROT-insatser framhålls i detta sammanhang.MotionernaSocialdemokraterna konstaterar i sin partimotion Fi120 attSverige befinner sig i en ekonomisk depression med sjunkandeproduktion och sysselsättning samt stigande arbetslöshet. Denonda cirkel som landet har hamnat i med ökande arbetslöshet somi sin tur leder till allt sämre offentliga finanser måstebrytas. Det kan ske genom en omläggning av den ekonomiskapolitiken. Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiskapolitiken, men arbetsmarknadspolitiken kan inte ensam klaramålet att pressa ned arbetslösheten. Kraftfulla åtgärder behövsdärför på en rad politikområden för att få i gång produktion,investeringar och sysselsättning.Socialdemokraterna framför i sin motion att regeringen ipraktiken övergett arbetslinjen.För att understödja en utveckling mot tillväxt måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka i ett första skede avomläggningen av den ekonomiska politiken. Målet är att inomnågra år halvera arbetslösheten och redan för nästa budgetårpressa ned arbetslösheten till 5 %.Satsningar bör därför ske för att stödja näringslivetsutveckling. Nya arbetstillfällen där måste skapas genom en radinsatser. Exempel härpå är insatser genom ROT-program, resursertill trafikverken, tidigareläggning av infrastruktursatsningar,möjligheter att tidigarelägga nyanställningar inom företagen.Kommunerna bör ges förutsättningar att tills vidare behållaövertalig personal.Mer resurser krävs till utbildningsområdet. Ytterligare 15 000personer bör ges möjlighet att genomgå arbetsmarknadsutbildning.Ytterligare platser behövs bl.a. till högskolan.Kamp mot långtidsarbetslöshet betyder ytterligare insatser.Det kan göras i form av rekryteringsstöd och beredskapsarbeten.Det är, framhålls det i motionen, oacceptabelt att mer och merav de arbetsmarknadspolitiska resurserna flyttas över frånåtgärder med hög kvalitet till åtgärder med låg kvalitet, såsomungdomspraktik och arbetslivsutveckling. I stället för ökatantal ungdomspraktikplatser behövs riktiga jobb till ungdomarna.De kan skapas genom rekryteringsstöd.Även framför i sin partimotion Fi117 synpunkterpå sysselsättningssituationen i och konstaterar attarbetslösheten ligger på en dramatiskt hög nivå. Bekämpandet avarbetslösheten måste vara det övergripande målet för denekonomiska politiken.Vänsterpartiet pekar på de förslag som partiet har lagt fram iolika sammanhang inom andra politikområden och som kraftfulltskulle förbättra läget på den ordinarie arbetsmarknaden om degenomfördes. Som ett sista steg har förstärkningar avarbetsmarknadspolitiken krävts. Dessa insatser skall varainriktade på åtgärder i så nära anknytning som möjligt till denordinarie arbetsmarknaden. Den aktiva arbetslinjen skall hävdasoch premieras.Vänsterpartiet förordar satsningar på infrastruktur ochROT-program, tidigareläggning av statliga industribeställningar,satsningar inom energi- och miljöteknik som ger nya order samtinsatser inom landskaps- och kulturminnesvård som ger snabbsysselsättning. Näringspolitiska initiativ för underleverantörerskapar bas för industriell expansion, och exportstödjandeinitiativ för mindre och medelstora företag ger impulser tillnya satsningar, framhåller motionärerna. Satsning påutbildningsväsendet över hela linjen är av stor betydelse.Nedskärningar inom statlig och sektor bör inte ske idetta allvarliga sysselsättningsläge och inte heller avregleringoch bolagisering av statlig verksamhet (yrkandena 8 och 9). Enförsöksverksamhet med sex timmars arbetsdag inom t.ex. vårdenbör inledas (yrkande 10).Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken som regeringen valtinnebär att de åtgärder som infördes som sistahandsåtgärder nuhar förvandlats till ordinarie volymåtgärder. är detbåde billigare och ger väsentligt större sysselsättningseffekteratt satsa på traditionella arbetsmarknadspolitiska insatser,såsom arbetsmarknadsutbildning, rekryteringsstöd ochberedskapsarbete.Utskottets övervägandenPåfrestningarna på arbetsmarknaden är mycket stora och kommerenligt prognoserna sannolikt att öka under nästa budgetår.Arbetsmarknadspolitiken måste därför koncentreras på att sålångt som möjligt hejda en ytterligare skärpning av läget.Arbetslösheten uppgick till ca 329 000 personereller 7,av arbetskraften, en ökning om iförhållande till motsvarande tid förra året.Förutom den öppna arbetslösheten fanns omkring 210 000personer eller i olika konjunkturberoende åtgärder. Avdessa var knappt 100 000 ungdomar i åldern 18--, varav ca70 000 hade en ungdomspraktikplats.Arbetslöshetssiffrorna har legat omkring dessa tal under defyra första månaderna 1993.Som anförs i den socialdemokratiska motionen Fi120 gäller detatt bryta den onda cirkel med ökande arbetslöshet som i sin turleder till allt sämre offentliga finanser. Den ekonomiskapolitiken måste därför läggas om. Kraftfulla åtgärder behövsinom flera politikområden för att få i gång produktion,investeringar och sysselsättning.För att understödja en utveckling mot tillväxt, måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka och i stor utsträckninginriktas mot näringslivet. Arbetslösheten måste bekämpas ochpressas ned. måste den ned till . Det gälleratt gå från bidrag till aktiva åtgärder, från mindre braåtgärder till bättre och från åtgärd till arbete.Regeringen hävdar att man håller fast vid arbetslinjen. Ipraktiken har man lämnat den. AMS tillförs mindre resurser undernästa budgetår trots att arbetslösheten stiger. Det innebär attkontantersättningen kommer att domineraarbetsmarknadspolitiken. Staten får med andra ord lånaåtskilliga miljarder för att kunna betala ut kontantstöd.Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion Fi120 att detär bättre att låna till investeringar och aktiva åtgärder än attlåna till kontantstöd.I likhet med motion Fi120 understryker utskottet behovet avatt satsa på näringslivets utveckling och skapa nyaarbetstillfällen genom satsningar på beredskapsarbeten,ROT-åtgärder, underhåll och investeringar, tidigareläggning avinfrastrukturinvesteringar och erbjudande till näringslivet attanställa arbetskraft med rekryteringsstöd.Det satsas emellertid inte bara för lite resurser på denaktiva arbetsmarknadspolitiken. Lika allvarligt är det att denaktiva arbetsmarknadspolitiken urholkas och kvalitetenförsämras. Kärnan i den aktiva arbetsmarknadspolitiken är attstärka den enskilde genom att erbjuda arbetsmarknadsutbildningeller att få vederbörande i arbete genom rekryteringsstöd ellerberedskapsarbete. Utbildning lönar sig i längden. Men genom attsänka nivån på utbildningsbidragen försvårar regeringenmöjligheterna för många ungdomar att höja sin utbildningsnivå.I stället för ytterligare satsningar på åtgärder med brakvalitet föredrar regeringen åtgärder som ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling. I likhet med motionärerna i motion Fi120finner utskottet detta oacceptabelt. Utskottet avvisar enutökning av antalet ungdomspraktikplatser. I stället börungdomar anställas med rekryteringsstöd, vilket leder till attde får riktiga jobb. Även ungdomar som genomgått ungdomspraktikbör kunna anställas med rekryteringsstöd.Vad arbetsmarknadsutskottet med tillstyrkan av motion Fi120(yrkande 3) anfört bör ges regeringen till känna.Motion Fi117 (v) (yrkandena 1, 2, 8 och 10) får med detanförda anses i huvudsak tillgodosedd.A 1. m.m.Arbetsmarknadutskottet tillstyrker att underramanslaget för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad anvisat (bet.1992/93:AU8, rskr. 204).A 2. Utredningar m.m.Utskottet tillstyrker förslaget att minska det av riksdagenbeslutade (1992/93:AU8, rskr. 204) reservationsanslagetUtredningar m.m. med 5 miljoner kronor.B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderArbetsmarknadsverketI årets budgetproposition (1992/93:100 bil. 11) aviserades atteventuella justeringar under anslaget skulle tas upp mer idetalj i kompletteringspropositionen. Så sker nu.Utskottet behandlar först förslaget att använda 350 miljonerkronor av anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förtillfällig förstärkning av arbetsförmedlingens personal.Socialdemokraterna anser i motion Fi120 (yrkandena 1 och 20)att AMV visserligen behöver ytterligare resurser förförvaltningskostnader men avvisar förslaget att medlen skall tasfrån anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I ställetföreslås att ytterligare tillförs anslagetArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader.I detta sammanhang tar utskottet upp förslaget i Ny demokratismotion Fi93 (yrkande 37) att avveckla AMS, och . Åtgärdenskulle innebära en besparing på cirka en halv miljard kronorenligt motionärerna.Utskottet noterar att arbetsmarknadsministern i propositionenanmäler att han senare kommer att föreslå regeringen att ettuppdrag att granska AMV:s effektivitet lägg ut.Utskottets övervägandenEftersom åtgärden föreslås vara tillfällig godtar utskottetatt AMV får använda på sätt som föreslagits.Därmed avstyrker utskottet motion Fi120 (yrkandena 1 och 20).Förslaget i motion Fi93 (yrkande 37) att avveckla AMS, ochAMI avstyrktes på anförda skäl av utskottet så sent som den 1april (AU19). följde utskottets förslag (rskr.1992/93:258). Utskottet har inte ändrat uppfattning utanavstyrker även nu detta förslag.Utskottet övergår nu till att behandla övriga förslag omarbetsmarknadspolitiska åtgärder.ArbetsmarknadsutbildningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens ochmotionernas förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningen undernästa budgetår och utbildningsbidragens konstruktion och nivå.Arbetsmarknadsutbildning ges antingen som en avarbetsmarknadsmyndigheterna upphandlad utbildning -- ävenbenämnd särskilt anordnad utbildning -- eller genom attarbetsmarknadsmyndigheterna utnyttjar platser inom det reguljärautbildningsväsendet.Vid arbetsmarknadsutbildning får deltagarna ettutbildningsbidrag som består av dels en dagpenning som lämnasför med belopp som redovisas i det följande,dels ett särskilt bidrag.Förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning gerbestämmelser om denna utbildning och om utbildningsbidragen.Vidare kan arbetsmarknadsmyndigheterna ge bidrag till företagför utbildning av anställda. Detta regleras genom en särskildförordning i ämnet, 1984:518.Utbildningsbidragens storlekInledningRiksdagen har tidigare godkänt de förslag tillriktlinjer regeringen lagt fram i årets budgetproposition ifråga om bl.a. ersättningarna inom arbetslöshetsförsäkringen ochutbildningsbidragen. Enligt dessa riktlinjer skallkompensationsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen sänkas från 90till av tidigare inkomst och utbildningsbidragen förkassamedlemmar sänkas i motsvarande omfattning.Riktlinjerna innebär härutöver att nuvarande beräkningsgrundför att fastställa ersättningsbeloppen för högsta dagpenning iarbetslöshetsförsäkringen, för det kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS) och för utbildningsbidragen frångås. Vidare skall högstadagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen sänkas från 598 till564 kr från och beloppet för KAS från 210 till198 kr per dag. Även utbildningsbidragen till kursdeltagare somhar rätt till kassaersättning skall sänkas så att de motsvararden nya nivån i arbetslöshetsförsäkringen.PropositionenMed hänvisning till det tidigare riksdagsbeslutet uttalas ipropositionen (s. 60--61) om de nya utbildningsbidragsnivåernaatt högsta dagpenning för en kursdeltagare som har rätt tillersättning från arbetslöshetskassa sänks från 598 till 564 kr.Dagpenningen till dem som inte är berättigade tillkassaersättning sänks från 358 till 338 resp. från 253 till 239kr. De nya dagpenningbeloppen skall gälla fr.o.m. den 5 juli1993. Krontalsbeloppet för det bidrag som utgår till vissahandikappade i ungdomspraktik bör fr.o.m. samma tidpunkt sänkasfrån 504 till 475 kr.MotionernaSocialdemokraterna (motion Fi120 yrkande 8) och (motion Fi117 yrkande 15) motsätter sig de sänkningar avnivåerna för utbildningsbidragen som anges i propositionen.Utskottets övervägandenMed hänvisning till de riktlinjer i fråga om bl.a.utbildningsbidragen som har godkänt tidigare underriksmötet (bet. 1992/93:AU19 res. 9 under mom. 20, rskr. 258)godtar utskottet de dagpenningbelopp som regeringen harföreslagit. De föreliggande motionsyrkandena om avslag påpropositionen i denna del avstyrks alltså.Utbildningsbidragen fick sin nuvarande konstruktion år 1975.Regeringen har från varit bemyndigad att självfastställa dagpenningbeloppen. Det bemyndigande som har gälltfr.o.m. lämnades av (prop.1987/88:114, bet. AU18 hemställan mom. 4, rskr. Enligt detbemyndigandet kan regeringen anpassa utbildningsbidragens nivåtill förändringarna av industriarbetarlönerna, dvs. enligt sammaberäkningsgrund som infördes för ersättningarna vidarbetslöshet.Som framgått av redovisningen ovan har tidigareunder anslutit sig till regeringens uppfattning attden tidigare beräkningsgrunden för utbildningsbidragen börfrångås. I den proposition som här behandlas har regeringenaktualiserat ändrade beräkningsprinciper för ersättningarna vidarbetslöshet. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attregeringen ges ett nytt bemyndigande i fråga omutbildningsbidragen, av innebörd att regeringen medges attårligen anpassa utbildningsbidragens nivå i anslutning tillförändringar som görs av ersättningarna vid arbetslöshet.Utbildningsbidrag med lånedelInledningUtbildningsbidragen lämnas, som framgår av benämningen, sombidrag. Endast i ett mycket begränsat avseende kanutbildningsbidragets dagpenning omvandlas till lån. Detsärskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa, SVUXA, bestårdäremot av en bidrags- och en lånedel.Bidragsdelen i SVUXA uppgår till av vad den studerandeskulle ha fått som utbildningsbidrag vid enarbetsmarknadsutbildning. Tillsammans med lånedelen skall denstuderande få ett studiestöd, som beloppsmässigt är lika stortsom han eller hon skulle ha fått som utbildningsbidrag efterskatt. Den studerande kan avstå från att ta ut lån eller ta utendast en del av lånet.De nu refererade delarna av bestämmelserna om särskiltvuxenstudiestöd gäller studerande som är medlemmar i enarbetslöshetskassa och har kvalificerat sig för rätt tillersättning från kassan. Andra vuxenstuderande kan också fåsärskilt studiestöd, men bidragsandelen blir i så fallväsentligt lägre än ovan sagts. I Utbildningsdepartementetsbilaga till kompletteringspropositionen föreslås att dessavuxenstuderande skall få samma studiestöd som de som har rätttill ersättning från en arbetslöshetskassa.PropositionenRegeringen anser att även utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning i nedan angiven omfattning skall beståav ett bidrag och ett studielån enligt de principer som gällerför SVUXA. föreslås fastställa de grundläggandereglerna härom i en ny lag om särskilt studielån för den somgenomgår arbetsmarknadsutbildning. Lånen förutsätts blifinansierade med upplåning genom Riksgäldkontorets försorg.Den närmare utformningen av reglerna, i huvudsak enligtstudiestödslagens bestämmelser om SVUX och SVUXA, förutsättsankomma på regeringen.Kombinationen av bidrag och lån skall enligt den föreslagnalagen gälla1. för ungdomar vid all arbetsmarknadsutbildning,2. för personer som har fyllt och som har beviljatsarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet.Härmed avses utbildning på grund- och gymnasieskolenivåer inomkommunal och statlig vuxenutbildning i gymnasieskola eller påfolkhögskola samt utbildningar på högskolenivå vid universitetoch högskola eller motsvarande eftergymnasial utbildning hosandra utbildningsanordnare.De nya reglerna skall omfatta utbildningar som beviljasfr.o.m. den 1 juli 1993.MotionernaSocialdemokraterna (motion Fi120 yrkandena 19, 21 och 22) ochVänsterpartiet (motion Fi117 yrkandena 14 och 16) yrkar avslagpå regeringens förslag till utbildningsbidrag med lånedel. () yrkar i motion Fi111 avslag på förslaget i vadavser konsekvenserna på rehabiliteringsområdet.Socialdemokraterna anser att det är oacceptabelt attarbetslöshetsförsäkrade kursdeltagare med regeringens förslagkommer att få ett utbildningsbidrag som motsvarar tvåtredjedelar av den arbetslöshetsersättning som utgår omkursdeltagaren stannar hemma i stället för att gå på utbildning.Vänsterpartiet menar att lånemöjligheten i många fall kommer attbli ett lånetvång.Utskottets övervägandenNär vuxna arbetslösa söker sig till utbildning inom detreguljära utbildningsväsendet på grundskole-, gymnasie- ellerhögskolenivå kan studiestöd komma att utgå antingen som heltbidrag i form av utbildningsbidrag eller som en kombination avbidrag och lån i form av särskilt vuxenstudiestöd för vuxna(SVUXA). Liksom regeringen anser utskottet att det är skäligtatt den enskilde betalar en viss del av kostnaderna för studiersom leder till en allmän kompetenshöjning. Som påpekas ipropositionen är det här fråga om utbildningar som den enskildesjälv har att ansöka om och antas till i konkurrens med andrapersoner.Det får också anses skäligt att ungdomar som antastill arbetsmarknadsutbildningens särskilt anordnade(upphandlade) kurser, dvs. till yrkesförberedande ochyrkesinriktade kurser, får betala en del av studiekostnadernaliksom andra ungdomar som väljer andra studieformer ochstudievägar.Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att införaen återbetalningsdel i utbildningsbidraget och avstyrkersamtidigt avslagsyrkandena i motionerna Fi111 (s), Fi117 (v)(yrkandena 14 och 16) och Fi120 (s) (yrkandena 19, 21 och 22).Det i propositionen framlagda förslaget till lag om särskiltstudielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning lämnasav utskottet utan erinran och föreslås bli antaget av riksdagen.Samordning av utbildningsbidrag med andra förmånerInledningI 29 och 30 §§ i den tidigare nämnda förordningen (1987:406)om arbetsmarknadsutbildning ges bestämmelser om samordning avutbildningsbidragen med andra förmåner som sjukpenning,pensioner, livräntor, lön m.m. Bestämmelser om samordning medutbildningsbidrag finns också, t.ex. i lagen omanställningsskydd och lagen om allmän försäkring.PropositionenEn kursdeltagare som blir sjuk får med nuvarande regleruppbära sjukpenning från .