bet · GG01NU30 · 1993-05-18 00:00:00 — Härav följer också att utskottet inteinstämmer i de synpunkter som framförs i Socialdemokraternaspartimotioner /93:Ub128 och 1992/93:N281, där ökade statligainsatser på tillämpad FoU förespråkas.Däremot ligger de resonemang som förs i motion 1992/93:N204(m) väl i linje med utskottets uppfattning. Genom de insatsersom regeringen föreslår i forskningspropositionen bör enomstrukturering av den svenska industrin underlättas. Utskottetser dock inget behov för att, såsom föreslås i denaktuella motionen, uttala sig för en särskild utredning.Vad gäller yrkandet i motion 1992/93:Ub121 (v) om enekologiskt anpassad tillväxt står utskottet kvar vid sintidigare nämnda uppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet de fyra här aktuellamotionerna i berörda delar.ForskningssamverkanEn ny samverkansfunktionDet är viktigt enligt regeringen att samverkan mellanuniversitet/teknisk högskola och näringsliv kan förstärkas föratt bl.a. främja ett ökat kunskapsutbyte. Desamverkansfunktioner som är aktuella är kontaktfunktion, en godutvecklingsmiljö, licensförmedling och lokal riskfinansiering.Regeringen föreslår att dessa nya samverkansfunktioner skallbedrivas av stiftelser vid universitet och högskolor. För attinrätta sådana stiftelser begär regeringen riksdagensbemyndigande.De nya samverkansfunktionerna bör, anser regeringen, anpassasefter de villkor som gäller vid resp. universitet eller tekniskhögskola. Det finns olika funktioner viduniversiteten/högskolorna med syfte att förbättra samverkan mednäringslivet, t.ex. genom kontaktsekretariat och teknikparker.Former och villkor för de nya samverkansfunktionerna börtillåtas att variera mellan olika universitet och högskolor.Vid varje nyinrättad samverkansfunktion bör det, enligtregeringens mening, finnas en licensförmedling. Denna skall hatill uppgift att bistå forskare med patentering och ekonomiskexploatering av forsknings- och utvecklingsresultat. Vidarefinns det skäl att uppmärksamma finansieringsbehovet i tidigautvecklingsskeden, eftersom denna typ av finansiering normaltinte tillhandahålls i befintliga samverkansorganisationer, sägsdet i propositionen. Genom att den föreslagnasamverkansfunktionen ges sådana finansieringsmöjligheter börprojekt kunna föras fram till det stadium där kommersiellabedömare kan avgöra huruvida idén är gångbar eller inte,framhålls det.De föreslagna stiftelserna skall, enligt regeringens förslag,tillföras ett sammanlagt kapital om högst 1 miljard kronor.Detta skall ske i form av noterade aktier som staten innehareller i form av likvida medel som staten erhåller vidförsäljning av aktier med stöd av bemyndigande omförsäljning av aktier m.m. i vissa statliga företag (prop.1991/92:69, bet. Kapitalet avses komma att förvaltas påett sådant sätt att förmögenheten bibehålls realt oförändrad.Regeringens förslag att överföra tillstiftelser vid universitet/högskolor kritiseras i de bådapartimotionerna 1992/93:Ub128 (s) och 1992/93:Ub121 (v), i denförstnämnda dock utan yrkande. Där sägs att den nu aktuellafrågan inte är tillräckligt utredd. Vidare anser motionärernaatt regeringen bryter mot den s.k. krisuppgörelsen från hösten1992 mellan regeringen och Socialdemokraterna, eftersomstiftelserna skall finansieras med medel som frigörs vidprivatisering av statliga företag.I den andra motionen avvisas förslaget med hänvisning till attförsäljningar av den aktuella storleksordningen bör beslutas avriksdagen.Förslaget om nya samverkansfunktioner tas även upp i motion1992/93:N47 (s). Motionärerna vill att uttryckligenskall uttala sig för att de nya samverkansfunktionerna ocksåskall kunna vara aktuella vid de nya högskolorna. Enligtmotionärerna ger framställningen i propositionen intryck av attden nya verksamheten skall begränsas till att gälla universitetoch tekniska högskolor.Enligt vad utskottet har erfarit pågår inomNäringsdepartementet förberedelsearbete för genomförande avförslaget om nya samverkansfunktioner. Diskussioner förs förnärvarande med representanter för universitet och tekniskahögskolor samt med näringslivet. Om bifaller förslagetär det enligt uppgift troligt att en avgränsning av verksamhetenkommer att ske till de större universiteten och högskolorna medhänvisning till de begränsade medlen. De universitets- ochhögskoleorter som sannolikt blir aktuella är följande:Stockholm, , , , , och Luleå.Utskottet anser att det är angeläget att kontakter ochsamverkan mellan universitet/högskolor och näringslivetförstärks och utvecklas. Inte minst i den ekonomiska situationsom befinner sig i är det viktigt attalla möjligheter till utveckling av nya företag ocharbetstillfällen tas till vara. Också i ett internationelltperspektiv är det betydelsefullt att prövar vägar somhar visat sig framgångsrika i andra länder, t.ex. i Förentastaterna.Utskottet ställer sig, med hänvisning till det anförda, bakomregeringens förslag om tillskapande av nya samverkansfunktionermellan universitet/högskolor och näringslivet. Detta innebär attutskottet avstyrker motion 1992/93:Ub121 (v) i berörd del.I propositionen sägs att de nya stiftelserna skall tillförasmedel i form av noterade aktier eller likvida medel. Mednoterade aktier avses härvid, enligt vad utskottet har erfarit,aktier anslutna till (). uppfattning bör även onoterade aktier i t.ex.regionala investmentbolag kunna tillföras stiftelserna.Vad gäller yrkandet i motion 1992/93:N47 (s) om att även denya högskolorna skall kunna komma i fråga för de nyastiftelserna delar utskottet regeringens bedömning att enavgränsning måste göras till de störreuniversiteten/högskolorna. Om resultat skall kunna uppnås bör deaktuella medlen, enligt utskottets mening, inte splittras upp påalltför många enheter. Motionen avstyrks härmed.IndustriforskningsinstitutenIndustriforskningsinstituten bedriver ett långsiktigtFoU-samarbete med industriföretag och organisationer. Derashuvuduppgift är att genomföra forskning av gemensamt intresseför en grupp företag. Det gemensamma forskningsprogrammetfinansieras av de berörda företagen och staten.För närvarande finns 21 industriforskningsinstitut och 8programstyrelser, som delfinansieras via anslaget för tekniskforskning och utveckling (F1) med ca perår. Institutens totala omsättning uppgick till ca 800miljoner kronor. Instituten är självständiga stiftelser. Staten-- i flertalet fall företrädd av Närings- ochteknikutvecklingsverket () -- svarar för avkostnaderna.En översyn av industriforskningssystemet har gjorts. Ibetänkandet FoU för industriell utveckling (SOU 1991:83) ges enpositiv bild av denna forskning. Det anses dock att deterfordras vissa strukturförändringar eftersom det avtalsbundnasystemet kan verka konserverande.Regeringen menar att industriforskningens organisation ochinriktning bör ses över med syfte att åstadkomma ytterligareeffektivisering. Översynen bör ledas av en styrgrupp medfristående experter och genomföras av , sägs det ipropositionen. Direktiv för översynen kommer enligt uppgift attutfärdas . De små företagens möjligheter attdelta i den forskning som industriforskningsinstituten bedriverbör ägnas särskild uppmärksamhet, anser regeringen.I partimotionen 1992/93:Ub128 (s) föreslås en ökning av medlentill industriforskningsinstituten med 30 miljoner kronor.Instituten är den del av den offentligtdelfinansierade infrastrukturen för FoU som har bästförutsättningar och kompetens att arbeta med industriellamiljöproblem, kunskaps- och tekniköverföring till små ochmedelstora företag samt industriorienterade internationellaFoU-samarbeten, sägs det i motionen. Med det föreslagnaresurstillskottet finns det, enligt motionärerna, godaförutsättningar för att denna del av infrastrukturen för FoU kanfå en kraftfull förstärkning; har den i Sverigeen blygsam omfattning jämfört med våra konkurrentländer, anförsdet.Enligt vad utskottet har erfarit beräknarNäringsdepartementet -- utifrån förslagen iforskningspropositionen -- att de statliga insatserna avseendeindustriforskningsinstituten under nästa budgetår kommer attligga kvar på ungefär samma nivå som under innevarande budgetår-- dvs. ca 190 miljoner kronor.Enligt utskottets mening utgör den verksamhet somindustriforskningsinstituten bedriver ett viktigt led iFoU-samarbetet. Detta har också framkommit i den översyn avverksamheten som har gjorts. har översynen visat påatt det behövs vissa förändringar i institutens organisation ochverksamhetsinriktning för att ytterligare effektivisering skallkunna åstadkommas. Regeringen kommer att besluta omdirektiv för ett sådant arbete. Med hänvisning till det sagdaanser utskottet att inte nu bör öka omfattningen av destatliga insatserna i industriforskningsinstituten. Motion1992/93:Ub128 (s) avstyrks således i denna del.Forskning och utveckling för små och medelstora företagRegeringen redovisar i propositionen sin syn på hur små ochmedelstora företag skall förmås att öka sitt FoU-arbete. Ipropositionen erinras om att den allmänna inriktningen avsmåföretagspolitiken innebär att goda generella förutsättningarsuccessivt skall skapas för småföretag. Regeringen konstaterardock att det i , i likhet med vad som gäller i jämförbarakonkurrentländer, kan behövas särskilda stödformer försmåföretag. Detta gäller också på det forskningspolitiskaområdet.Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att skallinrätta ett särskilt forskningsprogram riktat mot små ochmedelstora företag, inom vilket dessa företag skall kunna bildakonsortier för gemensamma forskningsprojekt. Programmet bördrivas enligt ungefär samma principer som EG:s s.k.CRAFT-program (står för Action forTechnology). roll bör vara att initiera, samordna ochfinansiera förstudier, sägs det i propositionen.Enligt regeringen bör vidare inrätta ett program förinnovationsutveckling med teknikupphandlingsinriktning förteknikstarka småföretag. Syftet med ett sådant program skallvara att koppla ihop teknikutvecklare och beställare i etttidigt skede och skapa förutsättningar för teknikupphandlingeller nära kundrelationer av annat slag. Även här bör, sägs deti propositionen, roll främst vara att initiera, samordnaoch finansiera förstudier.För dessa två projekt avser regeringen, enligt vad utskottethar erfarit, att i regleringsbrevet avdela 10 miljoner kronorfrån anslaget till teknisk forskning och utveckling ().Regeringen redovisar också i detta sammanhang vad som föreslåsi propositionen om särskilda insatser riktade mot små ochmedelstora företag i samband med behandling av andra områden.När det t.ex. gäller industriforskningsinstitutens arbete sägsatt de små företagen i högre grad än bör blidelaktiga i detta arbete. bör ta upp diskussioner medinstituten i detta syfte, anförs det i propositionen. För attkunna öka antalet små och medelstora företags medverkan inationella och internationella forskningsprogram beräknarregeringen vidare särskilda medel inom IT-området och detfordonstekniska området (se vidare i det följande).I januari 1993 anvisade regeringen tillNUTEK för att verket omgående, tillsammans medArbetsmarknadsstyrelsen, skulle kunna påbörja ett projekt somsyftar till att stärka den tekniska kompetensen i små ochmedelstora företag. Projektet är inriktat på att ge dessaföretag möjlighet att anställa arbetslösa och nyutexamineradecivilingenjörer som utvecklingsingenjörer för att bl.a. drivautvecklingsprojekt. För att projektet skall kunna fullföljasföreslår regeringen nu att särskilda medel -- -- anvisas för detta ändamål under ett nyinrättat anslag,Särskilda insatser inom industriforskningssystemet (B14).Frågan om FoU-insatser för små och medelstora företag tas uppi fyra motioner.Socialdemokraterna delar regeringens uppfattning att detbehövs särskilda insatser för att göra de små och medelstoraföretagen mer delaktiga i den teknologiska infrastrukturen, sägsdet i motion 1992/93:Ub128 (s). Det erfordras dock resurser avbetydligt större omfattning än vad regeringen föreslår, ansermotionärerna och förordar en ytterligare satsning med 20miljoner kronor.I motion 1992/93:Ub135 (s) förordas också ökade insatser vadgäller tillämpad forskning och utveckling med inriktning påsmåföretag. Därvid bör särskilt småföretagen i , anser motionärerna.Riksdagen bör genom ett särskilt uttalande framhålla vikten avforskning och utveckling för små och medelstora företag, anförsdet i motion 1992/93:Ub121 (v). De små och medelstora företagensbetydelse kommer att växa i , och ökningen avsysselsättningen kan främst beräknas komma att ske ismåföretagen. Dessa företag måste ges möjligheter att växa tillmedelstora företag, anser motionärerna och föreslår utökademedel till under anslaget Teknisk forskning och utveckling(se vidare i det följande).I motion 1992/93:N52 (m) föreslås att -- ianslutning till behandlingen av forskningsprogrammet för små ochmedelstora företag -- särskilt skall betona behovet av ett närasamarbete med företagarnas egna bransch- ochintresseorganisationer. Motionären anser att ett försöksprojektinriktat på främst produktionsteknologi bör inledas. Därvidborde FoU-insatser styras mot t.ex. verkstadsindustrin.Utskottet behandlar först frågan om medel under detnyinrättade anslaget (B14) och därefter den mer generellafrågan om FoU-insatser för små och medelstora företag som tasupp i de nämnda motionerna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att 10 miljonerkronor skall anslås för att underlätta för små och medelstoraföretag att anställa arbetslösa, nyutexaminerade civilingenjöreri utvecklingsprojekt.När det gäller den mer generella frågan om FoU-insatser försmå och medelstora företag instämmer utskottet i regeringensuppfattning att det kan krävas särskilda åtgärder för attunderlätta för de små och medelstora företagen att höja sintekniska kompetensnivå. Detta synsätt överensstämmer med vad somgäller inom EG. De insatser på olika områden som föreslåsinitiera förefaller utskottet vara lämpliga åtgärder.Tvärtemot vad som förordas i motionerna 1992/93:Ub128 (s) och1992/93:Ub121 (v) anser utskottet att inte nu börbesluta om ett ökat medelstillskott för ändamålet. Inte hellerbör -- såsom föreslås i motion 1992/93:Ub135 (s) --uttala sig för särskilda insatser i Västsverige.De synpunkter angående inriktningen av FoU-insatserna försmåföretagen som framförs i motion 1992/93:N52 (m) ligger väl ilinje med regeringens förslag. Utskottet vill i detta sammanhangpeka på att ett sådant samarbete med företagarnas egnaorganisationer som förespråkas i motionen för närvarandeförekommer på vissa håll, t.ex. vid högskolorna i ochJönköping. Något behov av ett uttalande av i frågankan utskottet inte se.Med det anförda avstyrker utskottet de fyra nämnda motionernai här aktuella delar.KompetenscentrumKompetenscentrum bör byggas upp inom strategiskateknologiområden som miljöteknik, energi- och transportteknik,produktions- och materialteknik, bioteknik, informationsteknikoch infrastrukturteknik, anser regeringen. Syftet är attförstärka den industriinriktade forskningen i utan attdärför inrätta nya statliga forskningsinstitut. Inrättande avkompetenscentrum bör kunna bidra till ett ökat samspel ochforskningssamarbete kring basteknologier mellan företagenstekniska utvecklingsenheter och universitetens och högskolornasforskare, sägs det i propositionen. Verksamheten vid ettkompetenscentrum bör enligt regeringen vara tvärdisciplinär.Etableringen av ett bör föregås av ennoggrann prövnings- och urvalsprocess som stimulerar en bredkonkurrens mellan olika forskargrupper och skilda universitetoch högskolor, anförs det i propositionen. I urvalet bör entydlig profilering eftersträvas. Medel för eninitialfinansiering av bör, enligt regeringen,kunna tas ur tillgängliga anslag avsedda för teknisk FoU. NUTEKbör samverka med andra berörda parter i sitt arbete med attbereda ett samlat förslag.I motion 1992/93:Ub128 (s) hävdas att det endast är inominformationsteknologiområdet som det finns vissa finansiellaförutsättningar att förverkliga förslaget om uppbyggnad avkompetenscentrum. Motionärerna föreslår därför att 100 miljonerkronor skall anslås med syfte att det i anslutning tillhögskolor skall kunna etableras med aktivtdeltagande från företag inom de nämnda teknologiområdena. Medlenskall också användas för en förstärkning av de tvärvetenskapligamaterialkonsortiernas industrianknytning.Riksdagen bör uttala sig för att inrättandet avkompetenscentrum skall avpassas efter det västsvenskanäringslivets behov, anförs det i motion 1992/93:Ub135 (s).Såväl som ochde regionala högskolorna bör, enligt motionärerna, kunna spelaen viktig roll i de föreslagna kompetenscentrumen.Enligt uppgift beräknar att medel förinitialfinansiering av kompetenscentrumen skall kunna tas urNUTEK:s anslagsmedel. Inom informationsteknologiområdet avserregeringen att genom regleringsbrev avsätta 20 miljoner kronorför inrättande av kompetenscentrum.Utskottet anser att regeringens förslag om att inrättakompetenscentrum är en bra åtgärd för att åstadkomma ett ökatsamspel och forskningssamarbete mellan företag ochuniversitet/högskolor. Det är viktigt att inrättandet av sådanacentrum förbereds noga i nära samarbete med de berörda företagenoch universiteten/högskolorna. Medel för detta inledande arbetebör kunna tas ur ordinarie anslagsmedel. Hurfinansieringsfrågan mer långsiktigt skall lösas får bli föremålför senare prövning. Utskottet ser därför ingen anledning att,såsom föreslås i motion 1992/93:Ub128 (s), skulleanslå särskilda medel för inrättande av . Inteheller kan utskottet se någon anledning för att göraett särskilt uttalande om avpassning till det västsvenskanäringslivets behov, vilket begärs i motion 1992/93:Ub135 (s).De nämnda motionerna avstyrks således i berörda delar.Teknikbaserad affärsutveckling och uppfinnarstödI propositionen redogörs för det stöd som kan lämna tillteknikbaserade affärsutvecklingsprojekt hos nya och befintligasmåföretag.NUTEK:s finansiella stöd till affärsutvecklingsprojekt avserde tidiga faserna (s.k. såddfinansiering) och syftar till attstödja projekten så långt att andra finansiärer har tillräckligtunderlag för att kunna ta ställning till dem, sägs det ipropositionen. Den nära kopplingen till program gör det möjligt att snabbt fånga uppnya industriella möjligheter och lotsa över dessa till praktisktillämpning, heter det vidare. För innevarande budgetår har ca70 avsatts för stöd till produktutveckling.Inom avancerade teknikområden som informationsteknologi,elektronik, bioteknik och biomedicinsk teknik är steget mellanforskning och kommersiella produkter kort, sägs deti propositionen. bör därför, anser regeringen, avsättaökade resurser för stöd till produktutveckling ochteknikbaserade affärsverksamheter inom främst teknikområden.Någon annan finansiär än som, annat än undantagsvis, ärberedd att delta i s.k. såddfinansiering finns inte förnärvarande, anförs det i motion 1992/93:Ub128 (s). Motionärernaföreslår att ytterligare skall anvisas förproduktutveckling. Därigenom möjliggörs en ökning av insatsernaför tidig såddfinansiering, teknikupphandling och förstärktaproduktråd i samarbete med de regionala utvecklingsfonderna.Uppfinnarverksamheten tas också upp i den nämnda motionen.Denna verksamhet befinner sig, påpekar motionärerna, igränslandet mot forskning och utveckling. Iforskningspropositionen behandlas inte frågor om villkor m.m.för uppfinnare, konstaterar motionärerna. De ser det somönskvärt att dessa frågor integreras i ett större sammanhang.Uppfinnarna behöver, enligt motionärerna, fyra typer av stöd --grundstöd, rådgivning, riskkapital och kontakt med enentreprenör. Förslaget i motionen om extra medelstillskott förteknikbaserad affärsutveckling anses kunna underlätta de senaredelarna av uppfinningsverksamheten. I dagens läge är stöd tilluppfinnings- och innovationsverksamhet en av de viktigasteåtgärderna för att åstadkomma en produktförnyelse, ansermotionärerna och föreslår att skall anvisasför stöd till uppfinnarverksamhet. Detta stöd skall användas föratt ge ett begränsat antal uppfinnare ett grundstöd -- en"uppfinnarlön" -- . Stödet bör fördelas ochadministreras av i samråd med (), sägs det i motionen. En aktiv uppföljning och krav påmotprestationer skall ingå i villkoren för stöd.Frågor om stöd till uppfinnare och innovatörer har nyligenbehandlats av utskottet (bet. 1992/93:NU25 s.36) med anledningav motioner från allmänna motionstiden. beslöt -- påutskottets förslag -- att hemställa om att regeringen omgåendeskall utreda och i ett handlingsprogram lägga fram förslag tillåtgärder för att stödja uppfinnare och innovatörer. I ett sådanthandlingsprogram skall möjligheterna prövas att omsätta ikonkreta åtgärder olika förslag som hade lagts fram i vissa avmotionerna, t.ex. beträffande ökade avsättningsmöjligheter förföretag och privatpersoner, ändrade skatteregler, ändratbidragssystem och inrättande av en innovationsfond. I enreservation (s) och en meningsyttring (v) framlades förslagtill ökat stöd för uppfinnare och innovatörer.Regeringen avser, enligt vad utskottet har erfarit, att inomkort tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra enöversyn av uppfinnarnas situation och av vad som krävs för attstödja innovationsprocessen. I uppdraget kommer, enligtpreliminära uppgifter, att ingå bl.a. följande:att studera de behov som finns för att stödjainnovationsprocessen, bl.a. behovet av inrättande av en särskildinnovationsfond,att sätta dessa behov i relation till vad som för närvarandegörs på detta område,att lägga fram ett konkret förslag på hur det statligasystemet för att främja innovationer bör utformas,att föreslå eventuella åtgärder på skatteområdet för attstödja innovationer om så bedöms nödvändigt.Utskottet anser att det är angeläget att på olika sättunderlätta för såväl företag som enskilda uppfinnare ochinnovatörer att kunna föra idéer vidare till enkommersialisering. Detta överensstämmer med regeringens syn,vilket bl.a. kommer till uttryck i regeringens uttalande ipropositionen att bör avsätta ökade resurser för stöd tillproduktutveckling och teknikbaserade affärsverksamheter. Vidareskall , som tidigare nämnts, inrätta ett program förinnovationsutveckling med teknikupphandlingsinriktning förteknikstarka småföretag.Utskottet vill också erinra om den utredning som regeringen --på initiativ av utskottet -- avser att tillsätta.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdageninte nu bör besluta om högre anslag för de här aktuellaändamålen än vad regeringen föreslår. Motion 1992/93:Ub128 (s)avstyrks sålunda i berörd del.Internationellt samarbete m.m.Regeringen informerar i propositionen om vad som gäller förSveriges deltagande i EG:s forskningsprogram.När träder i kraft associeras till EG:stredje ramprogram för forskning och teknisk utveckling och dessdelprogram, framhålls det i propositionen. Följande programfaller inom verksamhetsområde:informationsteknologi, kommunikationsteknologi, telematik,industri- och materialteknologi, marinteknik, icke-nukleärenergi samt programmet för spridning och exploatering avforskningsresultat. bidrag till dessa program motsvararca beräknat efter andel -- utifrånbruttonationalproduktens storlek -- av EG-budget.Sverige deltar vidare i det europeiska rymdsamarbetet genomEuropean (). bidrag till uppgårtill under innevarande budgetår (se vidare idet följande).EUREKA-samarbetet, som startade , syftar till att ökaFoU-samarbetet mellan företag i i avsikt att stärka deneuropeiska industrins konkurrenskraft. Kostnaderna för hittillsfattade bindande beslut om svenskt deltagande i EUREKA-projektuppgår till ca . Finansieringen av projektenvilar främst på de deltagande företagen. De medel som haravsatts för EUREKA-samarbete inom anslaget Teknisk forskning ochutveckling får användas endast till förstudier av projekt ochsom projektmedel till små företag. Även projekt som drivs avstörre företag föreslås av regeringen kunna få stöd i de fall dåden utländska partnern erhåller statlig medfinansiering.