bet · GG01SfU14 · 1993-03-30 00:00:00 — Socialförsäkring -- inriktning och anslag 1992/93SfU14FEMTE HUVUDTITELN I betänkandet behandlar utskottet de i proposition 1992/93:100bilaga 6 () upptagna anslagen som berörutskottets ämnesområde jämte motioner.Utskottet redovisar inledningsvis under rubriken socialförsäkringssystemet omfattningen av det socialatrygghetssystemet, de olika socialförsäkringsförmånerna och hursocialförsäkringarna finansieras.Under rubriken m.m. behandlas de underlittera C. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp ochålderdom upptagna anslagen C 1. Bidrag till sjukförsäkringen ochC 2. Bidrag till närståendevård. Under rubriken behandlas ävenmotioner om sjukpenningförsäkring och sjuklön. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker bifall tillmotionerna.Under rubriken m.m. behandlas detunder littera B. Familjer och barn upptagna anslaget B 3. Ett antal motioner omföräldraförsäkringsfrågor behandlas också under denna rubrik.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen och avstyrkerbifall till samtliga motioner.Under rubriken m.m. behandlas de underlittera B. Familjer och barn upptagna anslagen B 7.Barnpensioner och B 8. Vårdbidrag för handikappade barn och deunder littera C. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp ochålderdom upptagna anslagen C3. Förtidspensioner, C4.Ålderspensioner, C5. Efterlevandepensioner till vuxna, C6.Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension, C7.Handikappersättning, C8. Särskilt pensionstillägg och C9.Vissa yrkesskadeersättningar m.m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. Med anledning av två motioner (m) och (c)föreslår utskottet ett tillkännagivande om att man bör sökaåstadkomma större enhetlighet mellan de olika regler som gällerför avdrag på och bortfall av socialförsäkringsförmåner för demsom är föremål för vård på det allmännas bekostnad. Tre motioner(m) och (kds) behandlar frågor rörande änkorsförsörjningssituation. Utskottet föreslår med anledning av dessamotioner ett tillkännagivande om att isitt fortsatta utredningsarbete kartlägger de ekonomiskaeffekterna av om änkor får behålla sin änkepension vid omgiftesamt en utvärdering av hur änkor med låg pension klarar sinförsörjning efter reformeringen av efterlevandepensioneringen.Med anledning av en motion (s) föreslår utskottet etttillkännagivande om en översyn av reglerna om särskiltpensionstillägg med avseende på reducering av detta vid förtidauttag av ålderspension. Övriga motioner avstyrks av utskottet.Under rubriken behandlas de under litteraG. Myndigheter under upptagna anslagen och G2. Allmänna försäkringskassor samtmotioner med anknytning till dessa anslag och det under litteraC. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdomupptagna anslaget C10. Ersättning till m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker bifalltill motionerna.Den del i proposition 1992/93:100 bilaga 6 under littera C sominnehåller förslag till förändrade regler inomdelpensionsförsäkringen har behandlats i utskottets betänkande1992/93:SfU12.Till betänkandet har fogats nio reservationer och enmeningsyttring. Sjukförsäkring m.m.Regeringen () har i proposition1992/93:100, bilaga 6 under littera C 1--2, föreslagit riksdagen1. att till (C 1) Bidrag till sjukförsäkringen för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på ,2. att till (C 2) Bidrag till ersättning vid närståendevårdför /94 anvisa ett förslagsanslag på 3425000kr.Föräldraförsäkring m.m.Regeringen () har i proposition1992/93:100, bilaga 6 under littera B 3, föreslagit riksdagenatt till Bidrag till föräldraförsäkringen för /94anvisa ett förslagsanslag på 2750000000 kr.Pensioner m.m.Regeringen () har i proposition1992/93:100, bilaga 6 under littera B 7--8 och C 3--9,föreslagit riksdagen1. att till (B 7) Barnpensioner för /94 anvisaett förslagsanslag på ,2. att till (B 8) Vårdbidrag för handikappade barn /94 anvisa ett förslagsanslag på 1285000000kr,3. att till (C 3) Förtidspensioner för /94anvisa ett förslagsanslag på ,4. att till (C 4) Ålderspensioner för /94anvisa ett förslagsanslag på ,5. att till (C 5) Efterlevandepensioner till vuxna /94 anvisa ett förslagsanslag på 1720000000kr,6. att till (C 6) Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension för /94 anvisa ett förslagsanslag på6700000000 kr,7. att till (C 7) Handikappersättningar för /94anvisa ett förslagsanslag på ,8. att till (C 8) Särskilt pensionstillägg för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på ,9. att till (C 9) Vissa yrkesskadeersättningar m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på 3900000 kr.AdministrationRegeringen () har i proposition1992/93:100, bilaga 6 under littera C 10 och G 1--2, föreslagitriksdagen1. att till (C 10) Ersättning till m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på 231163000kr,2. att till (G 1) för /94anvisa ett ramanslag på ,3. att till (G 2) Allmänna försäkringskassor för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . Sjukförsäkring m.m.1992/93:Sf225 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att slopa arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet gentemotRiksförsäkringsverket vad gäller de sjukfall som avslutats inomsjuklöneperioden.1992/93:Sf247 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om en återgång till en 90-procentigsjukersättningsnivå i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen enligtvad i motionen anförts om en stegvis uppskrivning aversättningen med en början på ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om karensdagen i sjukförsäkringen,3. att beslutar att höja rehabiliteringsersättningenmed enligt vad i motionen anfört om att avvakta förslagfrån den tillsatta utredningen.1992/93:Sf262 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om allmän sjukförsäkringsavgift.1992/93:Sf263 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en lagändring så attsjukpenning ej utbetalas till den som är dömd till psykiatriskvård så länge denne vårdas på anstalt,2. att hos regeringen begär en översyn av reglernavad gäller sjukersättning för dömd, som rymt frånfångvårdsanstalt, så att det inte är möjligt att utbetalasjukpenning -- oavsett var den dömde befinnersig.1992/93:Sf280 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighet till dispens för attfå sjukpenning efter 180 dagar.1992/93:Sf283 av m.fl. (c, m, kds) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av nya regler för beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten (SGI),3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om sjuklön att egenföretagare och uppdragstagareomfattas av rätten till sjuklön,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ett kostnadsneutraltsjuklönesystem,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att utvärdera egenföretagarnassjukfrånvaro.1992/93:Fi212 av m.fl. (v) vari yrkas5. att beslutar att sänka taket i sjukförsäkringentill 5,5 basbelopp enligt vad i motionen anförts.Föräldraförsäkring m.m.1992/93:Sf210 av m.fl. (nyd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda en ny administration avföräldraförsäkringen.1992/93:Sf213 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade regler för föräldrapenning efterplötslig spädbarnsdöd.1992/93:Sf217 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av föräldraförsäkringenskonstruktion.1992/93:Sf219 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar iföräldraförsäkringen.1992/93:Sf226 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att ensamstående föräldrar erbjuds möjligheten att överlåtadagar för vård av sjukt barn till en annan vuxen person.1992/93:Sf253 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av lagen om allmän försäkring för enminskad tröskeleffekt vad gäller föräldrapenningens nivå.1992/93:Sf281 av m.fl. (s, c, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förändringar i reglerna omtillfällig föräldrapenning,2. att hos regeringen begär förslag till lagändringsom gör det möjligt för förälder/föräldrar med sjukt barn attöverlåta den tillfälliga föräldrapenningen till annan som vårdarbarnet.1992/93:So247 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att öka pappaledigheten i samband medbarns födelse från 10 ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förbättra statistiken över pappaledigamän.1992/93:So610 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär attJämställdhetsombudsmannen får i uppdrag att komma medutvärdering av och förslag till åtgärder som stimulerar män attta föräldraledighet enligt vad i motionen anförts,10. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om allmän försäkring att föräldraledighetenkvoteras enligt vad i motionen anförts om kvotering i familjerdär det finns två vårdnadshavare.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av en särskild obligatoriskhavandeskapspenning.Pensioner m.m.1992/93:Sf206 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regler för kommunalt bostadstillägg.1992/93:Sf215 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om pensionssystemets utformning.1992/93:Sf216 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att makar skall kunna dela ATP-poängintjänade under äktenskap och/eller samboförhållande,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av hur änkor med liteneller ingen ATP klarar sin försörjning efter borttagandet av dentidigare änkepensionen.1992/93:Sf218 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en höjning av åldersgränsen förvårdbidrag.1992/93:Sf224 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en generell lagöversyn i syfte att undanröjarisker för att äktenskapet diskrimineras i ekonomiskt avseende iförhållande till andra samlevnadsformer.1992/93:Sf227 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ändring i lagen om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukteller handikappat barn så att ett materiellt riktigtpensionstillägg utges till den som haft förtida eller uppskjutetuttag av ålderspension.1992/93:Sf228 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om höjning av åldersgränsen för vårdbidrag.1992/93:Sf243 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utreda införande av ATP-poäng förforskarstuderande/doktorander.1992/93:Sf249 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delning av pensionsrättigheter.1992/93:Sf251 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nedsättning av pension vid vistelse påkriminalvårdsanstalt.1992/93:Sf259 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn av reglerna för rätttill folkpension för utländska medborgare.1992/93:Sf261 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till Ålderspension för /94anslår utöver vad regeringen föreslagiteller således enligt vad i motionen anförtsom en uppräkning av pensionstillskottet till av ett heltbasbelopp,3. att till Bidraget till kommunalabostadstillägget för /94 anslår 600000000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 7300000000kr enligt vad i motionen anförts om kompensation tillkommunernas KBT.1992/93:Sf265 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kartläggning av hur många personer somskulle beröras om reglerna för änkepension ändrades, så attänkepension kunde behållas vid omgifte, samt hur storakostnaderna skulle bli.1992/93:Sf272 av (nyd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att reglerna bör ändras så att utlänning som utvisas på grundav brott inte skall få behålla någon socialförsäkringsförmån,t.ex. ATP.1992/93:Sf275 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att uppmärksamma kvinnornaspensioner i ett reformerat ATP-system.1992/93:Sf276 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till en allmän försäkring som skalltäcka familjens kostnader när ett gravt handikappat barn dör.1992/93:Sf278 av och Bo G Jenevall (nyd) variyrkas1. att beslutar om sådan ändring i lagen om allmänförsäkring att basbeloppet beräknas med hänsyn till såvälförändringen av bruttonationalinkomsten som inflationen,2. att beslutar att basbeloppet skall fastställasårsvis,3. att beslutar att den under punkt 1 föreslagnaändringen i beräkningen av basbeloppet inte får drabbafattigpensionärerna,4. att beslutar om en skyndsam sänkning avbasbeloppet till nivå, dvs. 33700 kr.1992/93:Sf282 av Hans Nyhage och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ändring av bestämmelserna rörandepensionsberäkning för personer som är intagna för kriminalvård,m.m.1992/93:Sf284 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om obligatorisk efterkontroll avförtidspensioner.1992/93:So290 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i frågan om kostnaderna för att leva medfunktionshinder.1992/93:So291 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappersättningen.1992/93:So449 av m.fl. (s) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad prövning av indexsystem förpensioner och flexibel pensionsålder m.m. inom ramen för denpågående översynen av framtidens pensionssystem.1992/93:Fi211 av m.fl. (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny definition av basbeloppet.1992/93:Bo238 av m.fl. (s) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadstillägg till pensionärer som enförutsättning för nyproduktion av äldrebostäder.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundpension m.m.Administration1992/93:Sf208 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten för de försäkrade att träffaförsäkringskassans förtroendeläkare inför ett beslut som rör denenskilde.1992/93:Sf209 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nomineringar till försäkringskassornas styrelser och tillsocialförsäkringsnämnderna.1992/93:Sf220 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ersättning till egenföretagare.1992/93:Sf252 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförtroendeläkare och förtroendetandläkarsystemet. I Allmänt om socialförsäkringssystemetDet sociala trygghetssystemetDet sociala trygghetssystemet omfattarekonomiskt stöd till barnfamiljer inkl. bostadsbidrag,föräldraförsäkring och barnomsorgförsäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdomoch i samband med rehabiliteringhälso- och sjukvård inkl. tandvårdäldreomsorg och omsorger om handikappadesocialt behandlingsarbete och alkohol- och narkotikafrågor.De samlade sociala utgifterna inkl. landstingens ochkommunernas utgifter för sjukvård, barnomsorg, äldre- ochhandikappomsorg och andra sociala insatser beräknas budgetåret1993/94 uppgå till . Detta motsvararca av BNP. () av de samladesociala utgifterna utgörs av transfereringar till hushållen.Staten och socialförsäkringssektorn svarar för av dessatransfereringsutgifter.SocialförsäkringarnaSocialförsäkringarna består av den allmänna försäkringen,delpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Denallmänna försäkringen omfattar sjukförsäkringen (inkl.tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen),folkpensioneringen och tilläggspensioneringen. Tillfolkpensioneringen hör också olika tilläggsförmåner såsomhandikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott och kommunalabostadstillägg.Utgifterna för socialförsäkringarna under /94beräknas i budgetpropositionen till följande belopp (miljonerkronor):Sjukförsäkring 30 991Föräldraförsäkring 18 316Ers. vid närståendevård 23Folkpensionsförsäkringålderspension 52 185förtidspension 14 315efterlevandepension (inkl.hustrutillägg) 2 020barnpension 280vårdbidrag för handikappade barn 1 285kommunalt bostadstillägg (KBT) 6 700handikappersättningar 933särskilt pensionstillägg 12Allmän tilläggspension (ATP)förtidspension 21 747ålderspension 73 971efterlevandepension 10 020barnpension 580Delpension (RFV:s anslagsframställning) 4 284Arbetsskadeförsäkring 12 200Socialförsäkringsadministration 4 727Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassornasvarar för administrationen av huvuddelen avsocialförsäkringsförmånerna.De olika försäkringsförmånernaDe huvudsakliga socialförsäkringsförmånerna kan kort beskrivasenligt följande.Sjukförsäkringen ger rätt till sjukpenning vid sjukdom medviss del av arbetsinkomsterna upp till 7,5 gånger basbeloppet.Fr.o.m. gäller dock att arbetsgivaren enligtlagen (1991:1047) om sjuklön svarar för ersättning till denanställde av ett sjukfall. För tiddärefter och för personer som inte omfattas av sjuklönesystemetsvarar sjukförsäkringen för ersättningen till de försäkrade.Ersättningen vid sjukdom m.m. sänks fr.o.m. (prop. 1992/93:31, SfU9, rskr. En karensdag införs ochkompensationsnivån blir för de två följande dagarna ochför tid därefter t.o.m. den 360:e dagen . Fr.o.m. den 361:adagen blir kompensationsnivån . Sjuklön från arbetsgivarenutges inte under karensdagen och av mistadeanställningsförmåner för de två därpå följande dagarna medsjuklön i varje sjukperiod. Efter sjuklöneperioden får sjuklönutges som tillägg till sjukpenning t.o.m. den 90:edagen.Genom sjukförsäkringens bestämmelser får personer, även barn,som är bosatta i ersättning för kostnader i samband medläkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp,sjukhusvård samt sjukresor. Tandvårdsförsäkringen omfattardäremot endast personer som fyller minst under det årvården inleds. Yngre personer har i stället rätt till fritandvård genom folktandvården. Från sjukförsäkringen lämnasbidrag till sjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvården. Förår 1993 är ersättningen ca 7 miljarder kronor.Fr.o.m. gäller nya regler pårehabiliteringsområdet. Det är i första hand arbetsgivarensom har ansvaret för att den anställdes behov av rehabiliteringklarläggs. Försäkringskassorna har fått en mer aktivroll och har ett övergripande samordningsansvar förrehabiliteringsverksamheten. Den enskilde kan underarbetslivsinriktad rehabilitering få rehabiliteringspenning.Fr.o.m. utgör denna av densjukpenninggrundande inkomsten.Genom föräldraförsäkringen får föräldrar ersättning förinkomstförlust i samband med ledighet för vård av barn(föräldrapenningförmåner). Som villkor gäller dock att föräldernhar varit inskriven i försäkringskassa under minst iföljd närmast före den dag för vilken föräldrapenning skallutbetalas. Föräldrapenning i samband med barns födelse elleradoptivbarns ankomst utbetalas . För 360 av dessadagar betalas föräldrapenningen med belopp motsvarande avden sjukpenninggrundande inkomsten till den av föräldrarna somstannar hemma och vårdar barnet, dock lägst . per dag, dets.k. Under resterande utges endastgarantibeloppet. För att få ersättning med sjukpenningbeloppförutsätts att föräldern under minst förebarnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varitförsäkrad för en sjukpenning över garantinivån. En förälder sombehöver avstå från förvärvsarbete för att vårda sjukt barn harrätt till tillfällig föräldrapenning. Sådan ersättning lämnasäven i vissa andra fall. Den tillfälliga föräldrapenningen utgesmed av den sjukpenninggrundande inkomsten per barn och år och för tid därefter.Pensionsförmåner från den allmänna försäkringen utges iform av ålderspension, förtidspension/sjukbidrag,efterlevandepension till vuxna jämte tilläggsförmåner(pensionstillskott, kommunalt bostadstillägg,handikappersättning, vårdbidrag m.m.).Fr.o.m. gäller nya regler för rätt tillfolkpension (prop. 1992/93:7, SfU4, rskr. Folkpensionenintjänas enligt två alternativa regler som skall gälla på sammavillkor för svenska och utländska medborgare. Den ena regeln förintjänande av folkpension innebär att folkpension skall beräknasi förhållande till bosättningstid i som tillgodoräknasen försäkrad fr.o.m. det år då han fyller 16 årt.o.m. det år då han fyller . För rätt till oavkortadpension krävs att bosättningstid kan tillgodoräknas för minst 40år. Är bosättningstiden kortare reduceras pensionen med 1/40 förvarje år som fattas. Den andra regeln är ATP-anknuten. För rätttill oavkortad folkpension enligt denna regel krävs medATP-poäng eller därmed jämställda år. Hel folkpension i form avålderspension eller förtidspension utgör av basbeloppetför ogift pensionär och 78,av basbeloppet för giftpensionär. Den som har låg eller ingen tilläggspension (ATP) haräven rätt till pensionstillskott med sådant belopp att dettatillsammans med eventuell ATP uppgår till 55,av basbeloppetvid ålderspension och med 105,av basbeloppet vidförtidspension. Den som vårdat sjukt ellerhandikappat barn och på grund härav gått miste omförvärvsinkomster kan i vissa fall få ett särskiltpensionstillägg med 5--av basbeloppet.Tilläggspensionen beräknas på den genomsnittligapensionspoängen för de 15 bästa inkomståren. Pensionspoängenutgör den pensionsgrundande inkomsten delad med det vid åretsingång gällande basbeloppet. Såväl inkomst av anställning sominkomst av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande till dendel inkomsten överstiger det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Vid beräkningen bortses från inkomst som överstigersju och en halv gånger basbeloppet. Som inkomst anses ävensjukpenning, föräldrapenning m.m. För full ATP erfordras attpensionsgrundande inkomst tillgodoräknats . Somår för vilket pensionspoäng tillgodoräknats likställs s.k.vårdår. Vårdår kan tillgodoräknas förälder som under störredelen av året vårdat barn som inte har fyllt . ATP:n utgör60% av basbeloppet multiplicerat med medeltalet avpensionspoängen för de 15 bästa inkomståren.Fr.o.m. har pensionsförmånerna reduceratsgenom att basbeloppet skall minskas vid utbetalningenav förmånerna (prop. 1992/93:116, SfU9, rskr. 157).De kommunala bostadstilläggen till folkpension (KBT) ärobligatoriska för kommunerna. Fr.o.m. fårkommunerna statsbidrag av sina kostnader för KBT somersätter och högst av pensionärensbostadskostnader inom intervallet 150--/månad (prop.1992/93:134, SfU9, rskr. 157).Ett särskilt kommunalt bostadstillägg utges föratt kompensera de pensionärer som på grund av hyreshöjningarnainte når upp till socialbidragsnivå.Från folkpensioneringen utges även handikappersättning ochvårdbidrag. Handikappersättning utges till den som behöver meratidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring eller hjälp för attkunna förvärvsarbeta. Även den som har stora merutgifter pågrund av handikappet kan få ersättning. Handikappersättningutges med 69, 53 eller av basbeloppet. Vårdbidrag kan utgestill förälder som vårdar handikappat barn. Helt vårdbidrag utgesmed av basbeloppet. Av bidraget kan viss del fastställassom merkostnadsersättning.