bet · GH01SkU17 · 1993-12-07 00:00:00 — Som framhålls i propositionenskulle en mer generell ändring av reglerna lösa detta problemoch dessutom innebära att man kommer till rätta med de övrigaproblem som schablonbeskattningen av mangårdsbyggnader vållar.Vi kan ansluta oss till utskottets uttalande att det ärangeläget att regeringen nu prövar dessa frågor.Vi förutsätter att regeringens överväganden ger resultat iform av ett förslag som kan behandlas av under våren1994 och har därför inte något yrkande i denna del.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Jag ansluter mig till de reservationer som avgivits avutskottets socialdemokratiska ledamöter.Bostadsutskottets yttrande1993/94:BoU3y Vissa fastighetsskattefrågorTill skatteutskottetSkatteutskottet har beslutat att beredabostadsutskottet tillfälle att senast den 30 november 1993avge yttrande över proposition 1993/94:91 Vissafastighetsskattefrågor m.m. jämte motioner.Bostadsutskottet överväger förslagen främst ur bostadspolitisksynvinkel.PropositionenRegeringen föreslår i proposition 1993/94:91 att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)2. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt.I fråga om fastighetsskatten innebär förslaget i korthetföljande:Fastighetsskatten för bostäder i hyreshusenhetersänks från till av taxeringsvärdet.Vid om- och tillbyggnader skall fastighetsskatten, efteransökan av den skattskyldige, reduceras om byggnadsåtgärdernaleder till att underlaget för skatten höjs. En förutsättningär dock att kostnaderna för om- eller tillbyggnaden uppgårtill och att taxeringsvärdet har höjts medminst i förhållande till närmast föregående taxering. Idessa fall skall fastighetsskatten beräknas på ett underlagminskat med en reduceringsfaktor. Denna reduceringsfaktorskall motsvara den del av höjningen av taxeringsvärdet somberor på om- eller tillbyggnaden. Under de fem första årenskall fastighetsskatteunderlaget minskas med helareduceringsfaktorn och under de därpå följande fem åren medhalva faktorn.Den föreslagna ändringen i kommunalskattelagen innebärföljande:Ägare av större mangårdsbyggnader på lantbruksenheter gesmöjlighet att få dessa beskattade i inkomstslagetnäringsverksamhet. Härigenom kan avdrag erhållas för bl.a.kostnader för reparation och underhåll av byggnaderna. Enförutsättning är att huset är byggt och att det haren storlek på minst 400 kvm.De framlagda lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 januari1994 och tillämpas första gången vid taxering.MotionernaFrågor avseende fastighetsskatten tas upp i de medanledning av propositionen väckta motionerna 1993/94:Sk28 (s)yrkande 1, 1993/94:Sk29 (s) samt 1993/94:Sk31 (nyd).I motion Sk28 (s) yrkande 1 begärs ett riksdagenstillkännagivande om den bristande kostnadsneutraliteten mellanyngre och äldre årgångar av lägenheter i flerbostadshus. Somen följd av den beslutade minskningen av räntebidragenkvarstår det, enligt motionärerna, även efter en sänkning avfastighetsskatten betydande skillnader mellan yngre och äldrehus. Det innebär att yngre årgångar av bostäder, trots storaskatterabatter, belastas av ett högre skatteuttag perkvadratmeter jämfört med äldre hus. Det finns enligtmotionärerna därför skäl att förlänga perioden av skattefrihetför de årgångar som främst drabbas av den extra nedtrappningenav räntebidragen.För fastighetsägare med brutet räkenskapsår kommer dehöjningar av taxeringsvärdet som blir följden av 1994 årsfastighetstaxering att tillämpas även för del av 1993. Dessakonsekvenser vid brutet räkenskapsår är enligt motion Sk29 (s)inte tillfredsställande ur likställighets- ochneutralitetssynpunkt. Med hänvisning härtill föreslås att enproportionering efter kalenderår skall ske såväl av underlagetför fastighetsskatten som av tillämpade skattesatser.Den föreslagna sänkningen av fastighetsskatten från till1,är enligt motion Sk31 (nyd) bra. Enligt motionärerna bördäremot inte det system med s.k. rullande fastighetstaxeringsom aviseras genomföras. I stället bör taxeringsvärdenafrysas i avvaktan på att de kan sänkas -- yrkande 1. Ienlighet med tidigare riksdagsbeslut (1992/93:FiU30) kan docken ökning av skatten på totalt 1 miljard kronorför småhus, fritidshus och lantbruksfastigheter accepteras omden läggs ut neutralt.Även förslaget om en reducering av taxeringsvärdet vid vissaom- och tillbyggnader är enligt motion Sk31 (nyd) bra. Enligtmotionens yrkande 2 bör dock skattesänkningen åstadkommasgenom att värderingsenheten delas in i två enheter, en förursprunglig fastighet och en för påbyggnaden, och därpåbyggnaden sedan beskattas som nyproduktion och ursprungligdel efter befintliga regler.Förslaget till ändring i kommunalskattelagen behandlas imotionerna 1993/94:Sk27 (fp), 1993/94:Sk28 (s) yrkande 2 samt1993/94:Sk30 (c).Den föreslagna avdragsrätten för reparationer m.m. på vissajordbruksfastigheter innebär enligt motion Sk28 (s) attskattesubventioner i praktiken kommer att utgå till privatalevnadskostnader. Enligt motionärerna ger förslaget dessutomutrymme för ökad skatteplanering. Med hänvisning härtillföreslås att förslaget i denna del skall avslås -- yrkande 2.Det är enligt motion Sk27 (fp) glädjande att regeringen nulägger fram ett förslag om avdragsrätt för reparations- ochunderhållskostnader hänförliga till vissa byggnader pålantbruksenhet. Enligt motionen skulle dock syftet medförslaget bättre uppnås genom något annorlunda rekvisit föravdragsrätten än dem som regeringen föreslagit. Med hänvisninghärtill föreslås att avdragsrätten skall omfattamangårdsbyggnader som har ett belagt kulturhistoriskt värde,dvs. byggnaden skall vara av sådan art att bestämmelserna i 3kap. 12 § är tillämpliga. Desssutomföreslås att ytgränsen för avdrag skall sänkas från avregeringen föreslagna till 350 kvadratmeter.Det är enligt motion Sk30 (c) synnerligen angeläget attöverväganden omgående görs för att underlätta förvaltningen avvärdefulla byggnader vid jordbruksfastigheter -- detta ävenvid sidan om slott och stora mangårdsbyggnader. För att intevårt kulturarv vad gäller värdefulla kulturbyggnader ochkulturmiljöer på landsbygden skall utplånas i takt med de nusnabba förändringarna inom jordbruket förordas att en översynav skattereglerna skall göras även för mangårdsbyggnader sominte omfattas av regeringens förslag.UtskottetFastighetsskattSom anförs i propositionen skulle en oförändradfastighetsskattesats för hyreshus vid den förutsedda höjningenav taxeringsvärdena leda till ett skatteuttag som perkvadratmeter bostadsyta är betydligt högre för hyreshus än försmåhus. Dessutom skulle en oförändrad fastighetsskattesatsleda till kraftigt ökade boendekostnader för boende i hyreshusoch en omotiverad snedfördelning i kostnaderna mellan olikaboendeformer. Till detta kommer effekterna avskattehöjningarna på den fortfarande instabilafastighetsmarknaden. Övervägande skäl talar sålunda för attfastighetsskatten bör justeras för att motverka de effektersom skulle följa av ett ökat skatteuttag av den omfattning som1994 års fastighetstaxering annars skulle leda till. Inteminst gäller detta med avseende på konsekvenserna för deboende i form av ökade boendekostnader. Även enligtbostadsutskottets mening bör således fastighetsskatten sänkasfrån till av taxeringsvärdet i enlighet medregeringens förslag.Regeringens förslag tillstyrks även i vad avser reduceringenav fastighetsskatten vid vissa om- och tillbyggnader. Ävenenligt utskottet bör sålunda den av regeringen förordademetoden för att reducera fastighetsskatten i de aktuellafallen väljas.Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker utskottet detframlagda förslaget till ändring i lagen om statligfastighetsskatt. Motion Sk31 (nyd) yrkande 2 avstyrks. Syftetmed förslaget i motionen får anses tillgodosett genomförslaget i propositionen.Frågan om fastighetsbeskattningen utreds på uppdrag avregeringen av fastighetsbeskattningsutredningen. Det framtidauttaget av fastighetsskatt liksom fastighetsbeskattningensutformning i ett något längre perspektiv bör enligtbostadsutskottets mening övervägas när resultatet av detpågående utredningsarbetet föreligger.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anfördaförslaget i motion Sk31 (nyd), yrkande 1, om en frysning avtaxeringsvärdena för fastigheter liksom förslaget i motionSk28 (s), yrkande 1, om att ytterligare årgångar av hus nuskall befrias från fastighetsskatt.När det gäller den i motion Sk29 (s) aktualiserade frågan omproportionering av fastighetsskatten för bostadsföretag medbrutet räkenskapsår vill utskottet anföra följande. Det finnsenligt utskottets mening starka skäl som talar för att såvälunderlaget för uttag av fastighetsskatt som skattesats börproportioneras för bostadsföretag med brutet räkenskapsår.Genom ett sådant förfarande kommer uttaget av fastighetsskattatt grundas på samma principer för alla bostadsföretag för ettoch samma beskattningsår.Enligt vad utskottet har erfarit kommerFastighetsbeskattningsutredningen att överväga hur uttaget avfastighetsskatt för företag med brutet räkenskapsår skallutformas. Vad i motion Sk29 (s) förordats torde därmed kommaatt tillgodoses utan någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.Avdragsrätt för vissa reparationer m.m.Till grund för förslaget om avdragsrätt för reparation ochunderhåll av vissa mangårdsbyggnader ligger främstkulturpolitiska överväganden, dvs. frågor som det i förstahand ankommer på kulturutskottet att bereda. Förslaget hardock en sådan knytning till planering och byggande attbostadsutskottet valt att också ta upp detta förslag.Genom skattereformen har beskattningen av mangårdsbyggnader pås.k. Ändringen innebär attbyggnaden normalt sett betraktas som privatbostadsfastighet omden är inrättad som bostad för en eller två familjer. Denbeskattas därmed också enligt de regler som gäller för övrigaegnahem. Det innebär bl.a. att den tidigare avdragsmöjlighetenför reparations- och underhållskostnader inte längreföreligger. Som framhålls i propositionen är det mot bakgrundhärav uppenbart att de nuvarande reglerna försvårarmöjligheterna att bevara kulturhistoriskt intressanta miljöerpå lantbruksenheter. Det är enligt utskottets mening därförviktigt att vidta åtgärder som motverkar de effekter som deändrade skattereglerna medfört. Även enligt bostadsutskottetsmening bör sålunda en avdragsrätt för reparations- ochunderhållskostnader i de nu aktuella fallen införas.Den förordade avdragsrätten måste naturligtvis ges en sådanutformning att den fyller sitt avsedda syfte -- att underlättaatt kulturhistoriskt intressanta miljöer bevaras. Samtidigtbör det enligt utskottets mening vara en strävan att görareglerna så enkla som möjligt med hänsyn dels till denenskilde fastighetsägaren, dels till kravet på att inteytterligare komplicera skattesystemet. Det av regeringenframförda förslaget får enligt utskottets mening anses välsvara mot kravet på enkelhet vid skattehanteringen. Deaktuella byggnaderna har avgränsats på ett schablonartat sätt.Förslaget torde även få sin avsedda effekt i den meningen attdet kommer att underlätta bevarandet av de mangårdsbyggnadersom omfattas av rätten till avdrag. Däremot kan det pålandsbygden finnas såväl andra mangårdsbyggnader som övrigabyggnader som är av sådant värde att de bör omfattas av denförordade avdragsrätten. Det finns enligt utskottets meningdärför anledning att överväga behovet av att utsträckaavdragsrätten till att avse också dessa byggnader. Det börsålunda ankomma på regeringen att överväga i vilkenutsträckning de uppsatta kriterierna för avdragsrätt kanbehöva ändras eller kompletteras för att syftet att bevara denu aktuella byggnaderna skall uppnås.Vad utskottet med anledning av motionerna Sk27 (fp) och Sk30(c) anfört om ytterligare överväganden m.m. bör somsin mening ge regeringen till känna. Det finns enligtutskottets mening emellertid inte skäl att fördröja enförändring av skattereglerna som leder till att sätta i ståndoch bevara sådana kulturhus som behandlas i propositionen.Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill regeringensförslag till ändring i kommunalskattelagen. Motion Sk28 (s)yrkande 2 om avslag på regeringsförslaget avstyrks.Stockholm den 30 november 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och IngaBerggren (m).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Fastighetsbeskattningens utformningOskar , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Frågan om" och slutar med"från fastighetsskatt" bort ha följande lydelse:Den ökning av taxeringsvärdena för hyres- och bostadsrättshussom kan förväntas vid fastighetstaxering gör enjustering av fastighetsskatten nödvändig. Den av regeringenförordade generella sänkningen av fastighetsskattesatsen från2,till måste dock kompletteras med ytterligareåtgärder för vissa årgångar.De bostadspolitiska åtgärder som vidtagits hari mycket stor utsträckning drabbat det yngre bostadsbeståndet.Ett slående exempel på detta är den nedskärning avräntebidragen med ytterligare sombostadsutskottets borgerliga majoritet ställt sig bakom. Vadsom nu erfordras är därför inte åtgärder som ytterligaredrabbar de senaste årgångarna av bostäder utan åtgärder sommedverkar till en kostnadsutjämning mellan olika årgångar. Motdenna bakgrund är det enligt bostadsutskottets mening önskvärtatt sänkningen av fastighetsskatten kan bidra till en sådanutjämning. Erfarenheterna från den genomfördaprovtaxeringen ger dock vid handen att det kommer att kvarståbetydande skillnader i skatteuttaget mellan yngre och äldrehus även efter den nu föreslagna sänkningen avfastighetsskatten. Det innebär att yngre årgångar av bostäder,trots stora skatterabatter, kommer att belastas av ett högreskatteuttag per kvadratmeter jämfört med äldre hus.Mot bakgrund av det nu anförda finns det enligt utskottetsmening skäl att förlänga perioden av skattefrihet för deårgångar som främst drabbas av den extra nedtrappningen avräntebidragen i enlighet med förslaget i motion Sk28 (s). Detbör ankomma på regeringen att göra de närmare överväganden somerfordras för att råda bot på den bristandekostnadsneutraliteten mellan yngre och äldre årgångar avlägenheter i flerbostadshus.Vad utskottet nu med anledning av motion Sk28 (s) yrkande 1anfört om kostnadsneutralitet i boendet bör som sinmening ge regeringen till känna. Motion Sk31 (nyd) yrkande 1avstyrks.2. Proportionering av fastighetsskattenOskar , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken börjar med "Enligt vad" och slutarmed "sida" bort ha följande lydelse:Det bör ankomma på regeringen att skyndsamt vidta de åtgärdersom erfordras för att den förordade proportioneringen avfastighetsskatten skall kunna tillämpas . Vad utskottet med anledning av motionSk29 (s) nu anfört bör därför som sin mening geregeringen till känna.3. Avdragsrätt för vissa reparationer m.m.Oskar , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken för vissa reparationer m.m. börjar med"Till grund" och slutar med "regeringsförslaget avstyrks" bortha följande lydelse:Det finns enligt bostadsutskottets mening all anledning attvärna om de byggnader i vårt land som har ett kulturhistorisktvärde. Som framhålls i propositionen medverkar ocksåstatsmakterna på många sätt till att göra det möjligt attbevara sådana byggnader. Det sker bl.a. genom skattelättnaderi vissa fall liksom genom direkta bidrag. Trots dessa insatserkan det föreligga ett behov av ytterligare åtgärder för atttrygga såväl enskilda byggnader som byggnadsmiljöer som harkulturhistoriskt värde. En förutsättning är givetvis attåtgärderna ges en sådan utformning att de når sitt avseddasyfte.Den av regeringen förordade avdragsrätten för vissa störremangårdsbyggnader m.m. på landsbygden fyller enligt utskottetsmening inte kraven på ett kulturhistoriskt motiverat stöd. Dekriterier som grundar rätten till avdrag är så schablonartadeatt de närmast är att betrakta som ett allmänt stöd till demsom bor i ett hus som svarar mot dem. Som framhålls i motionSk28 (s) torde avdragsrätten i praktiken närmast komma att blien skattesubvention till privata levnadskostnader.Konstruktionen av avdraget är dessutom sådan att den sätterväsentliga delar av skattereformen ur spel somutrymme lämnas för ökad skatteplanering.De invändningar som enligt utskottets mening kan riktas motden av regeringen föreslagna avdragsrätten gäller i än högregrad de i motioner (fp) och (c) framförda förslagen. Dekulturhistoriska motiven har här fått en helt undanskymd roll.I dessa fall synes avdragsrätten syfta till att geett generellt stöd till alla dem som bor i en mangårdsbyggnadpå en jordbruksfastighet. Att på detta sätt helt urholkaskattereformen för vissa grupper är naturligtvis inteacceptabelt.Med bifall till förslaget i motion Sk28 (s) yrkande 2avstyrker utskottet regeringens förslag till avdragsrätt förvissa reparationer m.m. liksom förslagen i motionerna Sk27(fp) och Sk30 (c).Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars () anför:Jag ansluter mig till de till yttrandet fogade avvikandemeningarna (s).