bet · GH01JoU9 · 1993-12-02 00:00:00 — Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo7 yrkande 3 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.De utvärderingar som har gjorts av detlivsmedelspolitiska beslutets miljöeffekter visar inte på någradrastiska förändringar i landskapet som en effekt av reformen.Det finns emellertid ett fortsatt behov av ett system förersättning för aktivt brukande som bevarar odlingslandskapetsnatur- och kulturmiljövärden. För att öka kunskaperna om dessavärden anser utskottet i likhet med miljöministern attinformationsinsatserna till lantbrukarna bör öka och att ettfortsatt stöd i form av såväl landskapsvårds- somNOLA-ersättning behövs för skötseln av dessa värdefulla områden.Även fortsatta insatser inom miljöskyddsområdet är påkallade. publicerade rapport om svenskt jordbrukinför EU redovisas de olika stödformerna inom ramen för EU:sstöd för miljövänliga produktionsmetoder. Här ingår bl.a. stödtill miljövårdande skötsel av jordbruksmark i syfte att bevaraeller återskapa biologisk mångfald och skönhetsvärden ilandskapet. Vidare kan stöd ges till långliggande träda förupprättande av t.ex. biotoper eller naturreservat eller förskydd av vattenmiljön. Stöd kan även erhållas för omvandling avmark från växtodling till extensivt bete och till användning avmark för allmänhetens bruk och rekreation. Regeringen harnyligen beslutat om direktiv till en utredning som skall lämnaförslag till ett svenskt program inom ramen för EU:s s.k.miljöstöd till jordbruket, inkl. stöd för omläggning tillekologisk produktion. I det sammanhanget kommer också övrigastöd till jordbruket att bedömas samlat med miljöstöden, i syfteatt uppnå bästa miljömässiga effekt av den svenskajordbrukspolitiken vid ett eventuellt svenskt medlemskap i skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 april 1994.De frågor som tas upp i motion Jo8 yrkande 10 torde såledeskomma att få sin lösning inom ramen för detta arbete. I övrigtvill utskottet hänvisa till sina uttalanden under avsnittet omforskning (ovan s. 23 f.). Utskottet är inte berett att iförevarande sammanhang göra något uttalande omlandskapsvårdsstödets storlek inför kommande budgetår utan anseratt denna fråga i sedvanlig ordning bör prövas i budgetarbetet.Med det anförda avstyrks yrkandena 9 och 10 i motion Jo8.Med anledning av motion Jo7 yrkande 4 vill utskottet erinraom att utskottet tillstyrkt regeringens förslag ominförande av en miljöavgift på kadmium i handelsgödsel(prop. 1993/94:3, JoU6). Avgiften bör uppgå till pergram kadmium i gödselmedel till den del kadmiuminnehålletöverstiger per ton fosfor. En utvärdering av avgiftenbör ske för att bl.a. bedöma avgiftens effektivitet. Idet sammanhanget bör även övervägas om avgiften kan höjas föratt styra kadmiumhalterna mot ännu lägre nivåer. I övrigthänvisar utskottet till de avgifter som utgår påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Med det anförda avstyrkerutskottet motionsyrkandet i den mån det inte kan ansestillgodosett.Jordbruket och naturvårds- och miljöfrågor i svenskjordbrukspolitik inför EUPropositionenMiljöministern åberopar den bedömning som gjordes ibudgetpropositionen (1992/93:100 bil. 15) att ettersättningssystem av typ landskapsvårdsersättningen kommer attbli nödvändigt i händelse av ett svenskt EG-medlemskap. Liknandesystem finns i EG och är obligatoriska inslag i den gemensammajordbrukspolitiken. Den exakta utformningen av det framtidasystemet för landskapsvård m.m., liksom resursbehov ochfinansiering, får enligt miljöministern bedömas mot bakgrund avde nationella naturvårdsmålen och vissa andra faktorer.Regeringen kommer att utreda frågan om hur ett svensktmiljöstöd, inkl. stöd till s.k. ekologisk odling, skall anpassastill . I det sammanhanget kommer också övrigt stödtill jordbruket att bedömas samlat med miljöstöden, i syfte attuppnå bästa möjliga miljömässiga effekt av den svenskajordbrukspolitiken vid ett eventuellt medlemskap i motion Jo7 (v) yrkande 2 begärs förslag om hur ekologiskodling kan stödjas mer effektivt.Utskottets övervägandenBland de stödformer som redovisas i ovan(s. 38) nämnda rapport om svenskt jordbruk inför EU kan nämnasstöd till miljövänlig jordbruksproduktion och till miljövårdandeskötsel av jordbruksmark i syfte att bevara eller återskapabiologisk mångfald och skönhetsvärden i landskapet. Vidare kanstöd ges till långliggande träda för upprättande av t.ex.biotoper eller naturreservat eller för skydd av vattenmiljönsamt för omvandling av mark från växtodling till extensivt beteoch till användning av mark för allmänhetens bruk ochrekreation. Som utskottet anfört ovan avser regeringen attutreda frågan om hur ett svenskt miljöstöd, inklusive stöd tills.k. ekologisk odling, skall anpassas till . Meddet anförda avstyrker utskottet motion Jo7 yrkande 2 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodsett.Jordbruket och genresursbevarandePropositionenEtt organiserat bevarande av växt- och husdjursgenetiskaresurser är en förutsättning för att kommande generationer skallkunna förädla växter och djur för att möta nya behov. Vi vetinte nu vilka krav som kan komma att ställas påjordbrukets kulturväxter och djur. Sannolikt kommer t.ex. ifråga om växterna att ställas ökande krav på att de kan ingå iett mer miljövänligt odlingssystem och på att kvalitets- ochresistensegenskaperna skall förbättras. Klimatförändringar kankräva anpassning till nya odlingsförhållanden. Det är därförnödvändigt att bevara dessa oersättliga resurser. I det syftetanser miljöministern att särskilda bevarandeplaner för samtligasvenska lantsorter och husdjursraser bör upprättas. En särskildavelsplan för flera generationer framåt skall nu läggas upp ochGenbanksnämnden kontrollerar hur infryst sperma används.Resurser bör anvisas till stöd för uppbyggnaden av Ark.MotionernaNär det gäller bevarandet av genetiska resurser inomjordbruket och trädgårdsnäringen bör enligt motion Jo8 (s)trädgårdsväxter ingå i bevarandeplanerna, arbetet medbevarandeplaner påskyndas och regeringen återkomma tillriksdagen med ett mer genomarbetat förslag i frågan(yrkande 12). Förslag om konkreta åtgärder för att bevara detgenetiska materialet på husdjurssidan begärs i motion Jo9 (c).Stöd till samarbete med Stiftelsen --Ark efterlyses i motionerna Jo667 (-) och Jo685 (m, s,fp, c, kds, nyd, v).Utskottets övervägandenVi saknar kunskap om vilka krav som kankomma att ställas på jordbrukets kulturväxter och djur, mensannolikt kommer det t.ex. i fråga om växterna att blinödvändigt att de kan ingå i ett mer miljövänligt odlingssystemoch att kvalitets- och resistensegenskaperna förbättras.Klimatförändringar kan kräva anpassning till nyaodlingsförhållanden. Dessa oersättliga resurser måste därförbevaras.Bevarande av genetiskt material sker bl.a. i genbanker överhela världen, och i arbetar ett flertal institutionermed bevarande av genetiska resurser på växt- ochhusdjursområdet. Nordiska Genbanken är ett centrum för bevarandeoch användning av växtgenetiska resurser i de nordiska ländernaoch arbetar med den genetiska variationen i nordiskt material avväxtarter. Även vissa odlarföreningar gör värdefulla insatserför att bevara kulturväxter. Gamla lokalsorter av frukt ochpotatis har ett särskilt kulturhistoriskt värde. Här samarbetarNordiska Genbanken bl.a. med , Gård ocholika hembygdsföreningar för att exempelvis bevara gamlafruktsorter i sortsamlingar i fält. För att ökakonkurrenskraften för nordisk växtförädling arbetar NordiskaGenbanken även för att stimulera nordiskt samarbete, och förnärvarande prioriteras bl.a. användning av bioteknik ochdatateknik inom växtförädlingen. Hög prioritet ges även åtprojekt som syftar till ett miljövänligare jordbruk.Arbetet med bevarande av det genetiska materialet påhusdjursområdet bedrivs i huvudsak inom de avelsföreningar somfinns för ett flertal raser, men förtjänstfulla insatser utförsäven av fristående organisationer som Världsnaturfonden,, Stiftelsen -- NordensArk och vissa friluftsmuseer och djurparker. Världsnaturfondentillhör de sammanslutningar som har satsat mestresurser på husdjursrasers bevarande.På myndighetsnivå ankommer ansvaret på , tillvilket en rådgivande nämnd, , är knuten.Jordbruksverket och nämnden har haft till uppgift att initieraoch följa upp inventeringar av de husdjursraser som är aktuellaför bevarandeinsatser, biträda vid upprättande av avelsplanersamt bistå med information och rådgivning i genbanksfrågor.Till de raser som har ansetts unika för och som därförbör omfattas av ett bevarandeprogram hör t.ex. fjällkon ochrödkullan. Som anförs i propositionen skall en särskildavelsplan för flera generationer fjällkor nu läggas upp ochGenbanksnämnden kontrollerar hur infryst sperma används. Blandövriga raser som är föremål för särskilda bevarandeinsatser kannämnas fårraser som gutefår och ryafår samt flera raser av gås,anka samt svensk dvärghöna, gotlandskanin och det nordiska biet.På husdjursområdet finns ett nordiskt genbankssamarbete under enledningsgrupp med representanter från varje nordiskt land. Sedanvåren 1991 finns dessutom vid ennordisk informationscentral för insamling och lagring avupplysningar om genetiska resurser hos nordiska husdjur. Isammanhanget vill utskottet även framhålla de insatser som påflera håll görs genom att vissa lantraser, t.ex. fjällkor ochgutefår, används som betesdjur vid hävd av såvälnaturvårdsområden som av kulturlandskapet i övrigt.Motioner om stöd till Stiftelsen -- NordensArk har under ett flertal år varit föremål för utskottetsbehandling. Vid sin anläggning vid i kommunbedriver stiftelsen avelsarbete för att söka rädda och bevarautrotningshotade svenska och utländska djurarter. Som ett led ibevarandearbetet lägger stiftelsen stor vikt vid utbildning ochinformation, och genom undervisning i form av bl.a.studieplaner, föreläsningar och föredrag vänder man sig tillgrundskolor, gymnasier, högskolor och universitet. I samarbetemed forskare vid de zoologiska institutionerna vid universiteteni och bedriver stiftelsen även vissforskningsverksamhet. Stiftelsen har funnits ochintar med sina internationella dimensioner en särställning blandverksamheter med denna inriktning i och är en av tvåsådana anläggningar i . Utskottet delar miljöministernsuppfattning om vikten av att denna verksamhet ges en god startoch förutsätter att resurser avsätts till stöd för fortsattuppbyggnad av verksamheten. Med det anförda finner utskottet attsyftet med motionerna Jo667 och Jo685 torde komma att blitillgodosett utan något vidare uttalande i frågan.Av ovanstående redogörelse framgår att det bedrivsett omfattande arbete av stor betydelse för den genetiskamångfalden i jordbruket. I likhet med miljöministern anser dockutskottet att särskilda bevarandeplaner bör upprättas för allalantsorter samt för alla arter av husdjur och lantraser förvilka vårt land har ett särskilt ansvar. Som miljöministernanför får den pågående landsstudien om biologisk mångfald visaom ytterligare insatser behövs för att skall uppfyllasina förpliktelser under konventionen om biologisk mångfald. Meddet anförda finner utskottet syftet med motionerna Jo8yrkande 12 och Jo9 i allt väsentligt tillgodosett. Motionernabör inte påkalla någon ytterligare åtgärd.Bilaga 2, UtrikesdepartementetSvenska internationella insatser för bevarande och hållbartnyttjande av biologisk mångfaldPropositionenSverige har i den förberedande kommittén inför UNCED och inomFAO tagit initiativ till att genomföra särskilda fördjupadelandsstudier om de växtgenetiska resurserna av betydelse förlivsmedelsproduktionen och jordbruket. De avses ingå som ett ledi förberedelserna års konferens inom FAO:s ram omväxtgenetiska resurser och bidra till utvecklingen av nationellaaktionsplaner på detta område. har lämnat särskilt stödtill utvecklingsländernas förberedelser inför konferensen.Förutsättningarna för det svenska utvecklingssamarbetet inomområden av relevans för bevarande och hållbart nyttjande avbiologisk mångfald bör utredas mot bakgrund av konventionen ombiologisk mångfald. Biståndsministern avser att återkomma tilldetta i ett mer övergripande sammanhang.MotionernaBevarandet av den biologiska mångfalden skall enligt motionJo7 (v) yrkande 8 vara ett övergripande mål i alla slagsåtaganden och projekt som berör den tredje världens länder.Eftersom även mottagarna av bistånd bör komma till tals börenligt motion Jo6 (-) yrkande 5 även företrädare för några avde utvecklingsländer med vilka har bilateralasamarbetsavtal ingå i den utredning om de växtgenetiskaresursernas betydelse för livsmedelsproduktionen och jordbruketsom aviseras av regeringen.Utskottets övervägandenI sitt yttrande över propositionen i denna del jämte de tvåmotionsyrkandena delar utrikesutskottet den i propositionenframförda synpunkten att konventionen om biologisk mångfaldskapar förutsättningar för framväxten av ekonomiska incitamentför att bevara den biologiska mångfalden. Utskottetanser också, i likhet med vad som anförs i propositionen, attu-ländernas ansträngningar att bevara den biologiska mångfaldenmåste ske i samklang med strävandena till en ekonomisk ochsocial utveckling. gör samma bedömning somregeringen även när det gäller behovet av en utredning om detsvenska utvecklingsbiståndet mot bakgrund av bl.a. konventionenom biologisk mångfald. I övrigt anför utrikesutskottet bl.a.följande.Genom och de deklarationer och konventioner somdär antogs har världssamfundet bekräftat attutveckling, som äger rum inom ramen för ekosystemets bärighet,utgör en långsiktig mellanstatlig målsättning.Under konferensen presenterade , ensamt ellertillsammans med övriga nordiska stater, förslag och toginitiativ i många viktiga frågor. Bl.a. gällde detta frågan ombiologisk mångfald. Det får anses vara en betydande framgång atten konvention i detta ämne, som i huvudsak uppfyller de svenskaförhandlingsmålen, kunde undertecknas i av en överväldigandemajoritet av världens stater. , liksom övriga deltagare iUNCED, står nu inför uppgiften att nationellt ochinternationellt följa upp de åtaganden som gjordes i Rio.Utskottet har tidigare konstaterat, att regeringen på olikasätt vidtagit åtgärder för att förverkliga Riobesluten i Sverigeoch för att befrämja det internationella uppföljningsarbetet.Detta måste enligt utskottets mening vara ett högprioriterat måli den långsiktiga processen mot en global, miljömässigt hållbarutveckling.Jordbruksutskottet ansluter sig i alla delar tillutrikesutskottets bedömningar och vill härutöver anföraföljande.Som anförs i propositionen öppnar ikraftträdandet avkonventionen om biologisk mångfald förutsättningar förframväxten av ekonomiska incitament för att bevaraden biologiska mångfalden. De ömsesidigt överenskomna villkorsom enligt konventionen skall utgöra bas för det internationellaflödet av genetiska resurser skall leda till en rimlig ochrättvis fördelning av resultat och vinster som uppstår avutnyttjandet av rika genresurser. Den biologiskamångfalden kan härigenom bli en för väsentlig och avi-länderna efterfrågad tillgång av betydande ekonomiskt värde.Med tanke på att den biologiska mångfalden i många ärnära kopplad till traditionella kulturella aspekter och denlokala samhällsstrukturen bör, vilket också anförs avutrikesutskottet, ett aktivt deltagande av de lokala samhällenavara ett viktigt element i ansträngningar att bevaraden biologiska mångfalden. I likhet med utrikesutskottet villjordbruksutskottet i detta sammanhang framhålla att kvinnornasroll i miljöarbetet, framför allt genom deras erfarenheter ijordbruket och i livsmedelsproduktionen, är betydande. Det ärockså viktigt att ställa långtgående krav på de storföretag somverkar i . Vidare måste ansträngningar attbevara den biologiska mångfalden ske i samklang med strävandenatill en ekonomisk och social utveckling som kan försörjaländernas innevånare. Naturresurserna bör brukas på ett sådantsätt att den biologiska mångfalden inte reduceras eller attekosystemens funktion hotas. Det ställer krav på i synnerhetutvecklingen av de areella näringarna, vilka på många hålli utarmar den biologiska mångfalden. En utveckling avde areella näringarna baserad på traditionella brukningsmetoderoch med aktivt deltagande av lokala samhällen blir därför enviktig komponent i ansträngningar att bevara denbiologiska mångfalden. Införsel och användning av ny teknik förhögre varaktig avkastning i jordbruket måste ske efter prövningav effekterna på den biologiska mångfalden och på ekosystemensfunktion.I likhet med biståndsministern vill utskottet framhålla att demultilaterala biståndsorganen gör betydande insatser på denbiologiska mångfaldens område. Av särskild vikt inomjordbrukssektorn är den konsultativa gruppen för internationelljordbruksforskning (CGIAR), vilken har många regionalaforskningscentra med välfyllda genbanker. Som anförs ipropositionen kan konventionens effekter på CGIAR:s funktionerförväntas bli betydande bl.a. till följd av ett svensktinitiativ i FAO, som har lett till beslut om att inom ramen förförberedelserna inför om växtgenetiska resurserår 1995 inleda överläggningar om villkoren för tillträde till iförsta hand utvecklingsländernas växtgenetiska resurser.I sammanhanget bör framhållas att det svenskautvecklingsbiståndet, som kanaliseras direkt till enskildau-länder via SIDA och SAREC, innefattar program till stöd föru-ländernas arbete för att bevara den biologiska mångfalden.Inom ramen för detta bilaterala utvecklingssamarbete lämnarSverige stöd till en utveckling i linje med konventionen ombiologisk mångfald. Som exempel kan nämnas det 20-åriga projektsom de fem nordiska länderna gemensamt stödjer i syfte att byggaupp en regional genbank för några länder i södra anledning av motion Jo6 yrkande 5 anför utrikesutskottetatt utskottet delar motionärens syn på betydelsen av attmottagarländernas synpunkter beaktas i den utredning somaviseras i propositionen men framhåller att det ankommer påregeringen att avgöra formerna härför.Motion Jo7 yrkande 8 besvarar utrikesutskottet genom atthänvisa till sin senaste behandling av frågan om debiståndspolitiska målen (1992/93:UU15). Utskottet anförde därvidbl.a. följande.Riksdagen har fastslagit det svenska biståndetsövergripande mål: att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Inomramen för detta mål skall biståndet bidra till resurstillväxt,ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet, en demokratisk samhällsutveckling samt framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön. Dessa målutgör en enhet. De förstärker och kompletterar varandra och haringen inbördes rangordning.Miljömålet innefattar, enligt utskottets uppfattning, ocksådet mål om biologisk mångfald i biståndssamarbetet som yrkandetavser.Jordbruksutskottet, som ovan anslutit sig tillutrikesutskottets bedömningar, delar även detta utskottsuppfattning om motionerna Jo6 yrkande 5 och Jo7 yrkande 8.Motionsyrkandena avstyrks således i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Övriga frågorMotionernaProblemen med stranderosion tas upp i tre motioner. Enligtmotion Jo614 (s) bör regeringen utarbeta en sammanhållenstrategi för åtgärder mot sanderosion m.m. Forskning omerosions- och strandskyddsproblematik som ett led i en planeringav beredskapsåtgärder mot havsytans höjning till följd av ettvarmare klimat bör prioriteras enligt motion Jo650 (s)yrkande 1. Statligt engagemang i ett planerat fullskaleprojektför att lösa erosionsproblemen vid strandbad efterlysesi motionens yrkande 2. Motionärerna i motion Jo654 (fp)yrkande 3 anser att regeringen bör utarbeta en långsiktigåtgärdsplan för strandskyddande åtgärder utefter den skånskakusten.Ett antal åtgärder till skydd för miljön i ochi föreslås i motionerna Jo676 yrkande 16 resp. Jo654yrkande 4 (båda fp). Enligt motion Jo676 bör fler områden iStockholms län ges ett fastare skydd genom inrättande avnaturreservat, naturskyddsområden, naturvårdsområden eller s.k.hänsynsområden (yrkande 13). NOLA-stöd bör utgå till deskogsägare i som åtar sig särskilda ochlångtgående hänsyn till naturvård och rekreation (yrkande 14).En regional strategi bör enligt motion Jo706 (v) yrkande 4upprättas för att bevara biologiska mångfald.Bättre samordning mellan jordbruks- och naturvårdsmyndigheternär det gäller bestämmelser och bidrag inom Häckeberganaturvårdsområde och övriga naturvårdsområden i efterlysesi motion Jo654 yrkande 1.Enligt motionerna Jo651 (s) resp. Jo655 (kds) börRidö--i ochKindlahöjdsområdet avsättas som nationalparker. Möjligheternaatt säkra unika natur för framtida generationer börutredas enligt motion Jo10 (kds) yrkande 5. Skydd föreklandskapet samt ängs- och hagmarker i tasupp i motion Jo662 (fp, c, kds).Den svenska CW-listan till skydd för våtmarker bör enligtmotion Jo608 (fp) utökas med våtmarkerna i de inre delarna avSkälderviken och Lundåkrabukten.Utskottets övervägandenMotioner om erosionsproblemen längs Skånes kuster har vidflera tidigare tillfällen varit föremål för utskottetsbehandling. delade utskottet motionärernasuppfattning att ökad forskning kring dessa problem var värd attstödja och konstaterade att frågan om statsbidrag för forskningpå området skulle komma att prövas av (1992/93:JoU3). Utskottet har inhämtatföljande. har beviljat Lunds tekniska högskola250 som engångsanslag för att följa effekterna averosionsskydd (hövder) i . erhöll Ystadskommun från för en allmän utredning medteoretiska försök i dator- och laboratoriemiljö. Utredningen,som är slutförd, utfördes med hjälp av och Lundstekniska högskolor. För ett forskningsprojekt förteknikutveckling med försök i dator- och laboratoriemiljö harNUTEK beviljat tekniska högskola och Institutionen förvattenresurslära vid 318 000 kr.Försöken, som bygger på modeller av stränder i Ystads kommun, ärgenomförda och avrapporterade. Tillsammans med ytterligare medelur privata forskningsstiftelser disponerar institutionernasammanlagt mer än för ändamålet.Vattendomstolen har meddelat Ystads kommun tillstånd att uppförahövder med undantag av en försökshövd inom naturvårdsområde.Domen är i denna del överklagad. Utanför naturvårdsområdet ärtvå hövder under uppförande. har bedrivits somett gemensamt projekt med nio kommuner i som vardera harbeviljat för ändamålet. Samtliga deltagande kommunerhar inom projektets ram erhållit översiktliga utredningar omerosionsproblemen inom resp. kommun. Enligt vad utskotteterfarit har kommuner i och på och visatintresse för projektet. Något fullskaleförsök, vilket bedömserforderligt för att man skall kunna utveckla teknikenytterligare, har emellertid ännu inte genomförts eftersomekonomiska medel saknas. Utskottet anser det därför viktigt attstaten ikläder sig ett större ekonomiskt ansvar, dels för attpåbörjade skyddsåtgärder skall kunna fullföljas, dels förforsknings- och teknikutvecklingsändamål men också förgenomförande av detta fullskaleförsök. Med det anförda finnerutskottet att syftet med motionerna Jo614, Jo650 och Jo654yrkande 3 torde komma att bli tillgodosett utan något uttalandefrån utskottet. Motionerna bör inte påkalla någon ytterligareriksdagens åtgärd.Genom den nationella strategi för bevarande av biologiskmångfald som är föremål för behandling kommerunder en ökande vikt att läggas vid främjandetav en miljöanpassning av verksamheten inom olikasamhällssektorer. Bevarandeaspekterna inom kulturlandskapetkommer att naturligt innefatta såväl kulturhistoriska aspektersom den biologiska mångfalden och upprätthållas genom enkombination av ett naturvårdsanpassat jord- och skogsbruk, vissaminimiregler för skydd av särskilt känsliga biotoper ochinrättande av naturreservat och andra skyddade områden. Tidigarei detta betänkande har utskottet uttalat att länsstyrelsernasutveckling av regionala mål för bevarande av biologisk mångfaldbör genomföras i samarbete med skogsvårdsstyrelserna. Detförekommer generella brister i fråga om regler ochstyrmedel när det gäller säkerställande och skydd av parker ochgrönområden i tätorter, bl.a. för mellankommunal samverkan,tätortsnära jord- och skogsbruk och ersättningsfrågor.