bet · GG01UU14 · 1993-04-15 00:00:00 — Som framgår avpropositionen är ambitionen att de föreslagna förändringarnaskall resultera i en mindre men också effektivareförvaltning. Departementet har enligt utskottets uppfattninggjort lämpliga prioriteringar genom bl.a. den föreslagnaomvandlingen av främst lönade konsulat till honorära konsulat. Ipraktiken innebär sparprogrammet bl.a. stängningen av 10myndigheter som bemannats med utsänd personal,indragningen av ytterligare 20 utsända tjänster samtuppsägningen av ca 80 personer.Utskottet konstaterar att nedskärningar i den storleksordningsom föreslås i motion U325 (nyd) skulle medföra i grundenförändrade förutsättningar för utrikespolitikens bedrivande. Detsamarbete liknande de "Centers", som motionärernaföreslår, finns på flera platser, inkl. . Enligt vadutskottet inhämtat medför denna, främst lokalmässiga samordning,dock i sig inte några nämnvärda besparingar. Utskottet kommeratt göra vidare överväganden rörande förslag till ökadsamordning och effektivitet inom utrikesförvaltningen i sambandmed regeringens aviserade proposition om styrnings- ochsamarbetsformer i biståndet.Beträffande de besparingar i övrigt som föreslås i motion U325noterar utskottet att bl.a. Utrikesdepartementetsbeslutsdelegering avseende förhandlingsreseanslaget bör göra detmöjligt att minska det betydande överskridande somtidvis förekommit på detta anslag. Det är emellertid ävensannolikt att trycket på detta anslag kommer att öka betydligtsom en följd av ett eventuellt medlemskap i delar inte motionärernas i U325 (nyd) bedömning attantalet officiella besök skulle kunna göras mera sällan och lägre kostnad (yrkande 6). Utskottet anser tvärtom attbesöksutbyte spelar en viktig roll för och inom detmellanstatliga umgänget generellt. Anslaget täcker för övrigtockså inkommande besök, vilket på grund av långsiktigplanläggning innebär en låst anslagsbelastning för relativt långtid framöver.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att dehonorära konsulerna utgör en värdefull resurs. Det faktum attderas insatser för är oavlönade innebär dock samtidigtatt denna resurs inte kan tänjas alltför långt. De behov somföreligger av permanent bevakning och yrkesmässigt främjande avsvenska intressen kan i många länder enbart säkerställas genomlönad närvaro av svenska diplomater.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 1--6 i motionU325 (nyd) samt motion U317 (nyd).I motion U325 (nyd), yrkande 7, föreslås att en översyn görsav rutinerna för hur riksdagsval genomförs på de svenskabeskickningarna utomlands. Utskottet får därvid anföra följande:Den s.k. fick uppdraget att seöver valförfarandet, inkl. röstningen i utlandet, från såväladministrativ som teknisk synpunkt. I uppdraget ingick att seöver hur valförfarandet skall kunna anpassas till beslutade ochplanerade förändringar inom bl.a. områdena för folkbokföring ochregional skatteförvaltning samt till den tekniska utvecklingeninom framför allt ADB-området. Det ingick också i utredarensuppdrag att söka lösa valtekniska frågor gällande bl.a. reglernaför röstlängd och röstkort, valdistriktens omfattning, självaröstningsförfarandet, rösträkning, rapportering och slutligsammanräkning.Utredningen har resulterat i ett delbetänkande med rubriken(SOU 1992:108). Eftersedvanlig remissbehandling av betänkandet avser regeringen,enligt vad utskottet inhämtat, föreslå vissa förändringar i denadministrativa och tekniska utformningen av valförfarandet,inbegripet förrättningen av val vid utlandsmyndigheterna.Utskottet anser att motionärernas syfte därmed torde vara vältillgodosett.Med det ovan anförda får yrkande 7 i motion U325 (nyd) ansesbesvarat.Motion U305 (c) föreslår, i besparingsyfte, ett utvidgatnordiskt samarbetet såväl lokalmässigt som personellt påutrikesförvaltningens verksamhetsområde.Frågan om nordisk samordning av utlandsrepresentationen hartidigare behandlats av utskottet (senast i 1991/92:UU14).Utskottet har konstaterat att begränsningar för en långtgåendeintegration av den diplomatiska personalen föreligger så längede samarbetande staterna inte för en identisk utrikespolitik.Även på t.ex. det exportfrämjande området kan vissakomplikationer tänkas uppstå. Utskottet har dock ocksåframhållit att samordning beträffande olika stödfunktioner,lokalförsörjning och i vissa fall service på det konsuläraområdet kan utgöra en potential för samarbete som kan vara värdatt ta vara på. Enligt vad utskottet inhämtat ser ocksåregeringen positivt på ett utvidgat nordiskt samarbete inomutrikesrepresentationen. Det finns flera exempel påsådant väl fungerande samarbete, t.ex. i , ochflera liknande samarbetsprojekt planeras, t.ex. i ,och Islamabad.Därmed får motion U305 (c) anses besvarad.Frågan om kvinnors och mäns ojämlika karriär- ochlöneutveckling inom behandlas i motion U315(m). I motionen hänvisas till rapporten som färdigställts inom ramen för ett avregeringskansliets tre projekt om jämställdhet. Dessa projekthar finansierats med s.k. ALVA-medel. ALVA-medel är pengar somenligt avtal mellan parterna på det statliga området särskiltavsatts för att utveckla metoder och system för att mäta arbeteav lika värde. () har därtill avsatt30 för att användas för åtgärder i ett aktivtjämställdhetsarbete, inkl. möjligheten att justera eventuellalöneskillnader.Utskottet delar till fullo motionärens uppfattning om behovetatt nu prioritera åtgärder syftande till en mer jämlik karriär-och löneutveckling för kvinnliga och manliga medarbetare iUtrikesdepartementet. Den hittillsvarande utvecklingen på dettaområde har varit olycklig, främst då den inneburit att denresurs som de kvinnliga UD-tjänstemännen utgör inte tagits tillvara och värdesatts efter förtjänst. Utskottet noterar att detav en ytterligare rapport som finansierats med s.k. ALVA-medel,"Arbete av lika värde -- ", klart framgår att de kvinnliga handläggarnaslägre löner inte kan förklaras med annat än skillnaden i kön.Rapporten visar nämligen bl.a. -- i strid med konventionellaförklaringar -- att kvinnliga handläggare i regeringskanslietinte arbetar övertid i lägre grad än män, inte arbetar deltid ihögre grad och inte är oftare föräldralediga än sina manligakollegor.Utskottet noterar att den jämställdhetsplan somUtrikesdepartementet antagit för innevarande budgetår bl.a. harföljande mål: 1) att utjämna de löneskillnader inom UD sombelysts i , 2) att utjämna löneskillnaderna mellanUD och övriga , 3) att görajämställdhetsfrågorna till ett moment i UD:s internutbildning,bl.a. chefsprogrammet och mellangradsutbildningen, 4) attkontinuerligt beakta löneutveckling och befordran ur ettjämställdhetsperspektiv. Enligt vad utskottet vidare inhämtatavser UD:s partssammansatta jämställdhetsgrupp under våren 1993utforma en mer konkret och politiskt förankrad handlingsplan förjämställdhet.Utskottet anser att jämställdhetsplanens målsättningar ärangelägna. I jämställdhetslagens 2 § fastslås att arbetsgivareoch arbetstagare skall samverka för att "utjämna och förhindraskillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnoroch män som utför arbete som är lika eller som är att betraktasom likvärdigt." Utskottet vill understryka vikten av attUtrikesdepartementets ledning, i samarbete med övriga parter,fortsätter ansträngningarna att utjämna de karriär- ochlöneskillnader som framkommit i regeringskanslietsjämställdhetsstudier.Därmed får motion U315 (m) anses besvarad.I motion U301 (fp) yrkas att en person med starkt intresse ochtillräckligt med tid och resurser bör rekryteras till uppgiftenatt verka som honorär generalkonsul i . Motionärenframhåller att denna nya representation bör vara väl planeradinnan indragningen av den lönade myndigheten sker.Enligt vad utskottet inhämtat är regeringens avsikt att denkommande honorära generalkonsuln i skall kunna inledasin verksamhet i direkt anslutning till avvecklingen av denlönade myndigheten. Arbetet med att finna en lämplig person föruppgiften skall redan ha påbörjats.Utskottet utgår från att omvandlingen från lönat till honorärtkonsulat, såväl i som på de andra aktuella orterna, skerpå sådant sätt att de goda relationerna mellan och resp.land kan bestå och vidareutvecklas.Därmed får motion U301 (fp) anses besvarad.Förslag om nya utlandsmyndigheter m.m.Sammanfattning av motionernaI några motioner yrkas om utvidgning i någon form av Sverigesutrikespolitiska närvaro. I två motioner, U322 (s) och U603 (v)(yrkande 4), föreslås upprättandet av ett konsulat i . Imotion U322 (s) anförs att en sådan beskickning erfordras införden utökning av kontakterna i som bl.a.förväntas inom ramen för samarbetet inom det nya s.k.Barentsrådet. I U603 (v) framhålls vikten av att det föreslagnakonsulatet besitter kompetens på särskilt miljöområdet.I motion U314 (fp) föreslås att möjligheten att inrätta ettsvenskt institut i den förutvarande svenska legationen i S:tPetersburg skyndsamt bör utredas med syfte att tidigtskall kunna markera en synlig närvaro.Motionerna U308 (m, fp, c, kds) och U316 (nyd) berör Sverigesrelationer med och detta lands representationskontor iStockholm. I motion U308, yrkande 1, föreslås att personalen vidTaiwans kontor i skall befrias från inkomstskatt samtfrån skatt på importerade förbrukningsvaror. I motionens yrkande2 anförs att regeringen bör tillmäta det ökande handelsutbytetmellan och betydelse i relationerna mellan våraländer. I motion U316 (nyd), yrkande 1, föreslås attvisumtvånget avskaffas för personer från . I motionensandra yrkande föreslås att i ges ansvar för vissa konsulära tjänster. I yrkande 3 samt5 föreslås att kontor i får motsvarandekonsulära uppgifter samt att därvarande personal får komma iåtnjutande av sedvanliga diplomatiska förmåner. I yrkande 4begärs att den vid den svenska Tokyo-ambassaden anställdeinvesteringsspecialisten också bör tjänstgöra i ochSydkorea.UtskottetVad gäller förslaget om upprättandet av ett konsulat iMurmansk (motionerna U322 (s) och U603 (v), yrkande 4) delarutskottet motionärernas bedömning att tillskapandet av det s.k.euro-arktiska bl.a. kommer innebära en expansion avsamarbetet mellan de nordligaste delarna av , ,och . I första hand kan en ökning av kontakternamellan länen förväntas.Utskottet konstaterar att utvecklingen i denna region och inordvästra motiverat ökat svenskt intresse på senaretid. Bl.a. har generalkonsulatet i instrueratsatt ägna mer uppmärksamhet åt frågor som berör detta område.Norge har enligt vad utskottet inhämtat upprättat ett lönatgeneralkonsulat i , och kommer attöppna en konsulär byrå underställd generalkonsulat iS:t . Mot denna bakgrund föreligger från svensk sidaintresse av att i första hand utröna möjligheterna till nordiskkonsulär samverkan i någon form i . vid det senaste nordiska utrikesministermötet i 26--. kan nödställda svenskarpåräkna konsulär hjälp från det norska generalkonsulatet. Enligtvad utskottet erfarit kräver dock mer omfattande samverkansannolikt utförligare överväganden, bl.a. gällande denbefintliga svensk-ryska (tidigare svensk-sovjetiska)konsularkonventionen.Därmed avstyrker utskottet motionerna U322 (s) samt yrkande 4i motion U603 (v).Förslaget om ett Sverigehus i den förutvarande svenskalegationen i , som framförs i motion U314 (fp),har tidigare behandlats av utskottet (1991/92:UU14). Utskottetvälkomnade i fjolårets betänkande satsningen på utökad svensknärvaro i olika former i utbyggnad av kontakter med S:t Petersburgs-områdetär enligt utskottets mening angelägen. Staden är central i denden del av som prioriteras i det svenska östbiståndet.Näringslivets engagemang i området synes öka. Utskottet ser motden bakgrunden positivt på förslaget om ett Sverigehus i S:tPetersburg.Det är emellertid inte självklart att ett sådant centrum börförläggas till den gamla legationsbyggnaden.Utrikesdepartementets undersökning tyder på höga kostnader förden ombyggnad som i ett sådant fall skulle bli nödvändig. Ävenandra alternativ bör därför studeras. Under statsminister överläggningar med borgmästare ifebruari 1993 angav den senare enligt vad utskottet erfarit enlämplig tomt för ett nybygge. utsågs ävenkoordinatorer för fortsatta överläggningar i frågan, från svensksida dir. i Nobelstiftelsen.Ett förverkligande av projektet förutsätter enligt utskottetsmening ett engagemang från näringslivets sida. Även om huset ibetydande utsträckning bör kunna utnyttjas för t.ex.kursverksamhet och andra biståndsrelaterade aktiviteter börendast en del av finansieringsbehovet kunna täckas medöstbiståndsmedel.Därmed får motion U314 (fp) anses besvarad.I två motioner, U308 (m, fp, c, kds) och U316 (nyd), framförsförslag som berör relationer med Taiwan.Sverige erkänner i likhet med den överväldigande majoritetenav världens stater som representerande Kinai bl.a. . I handelspolitiska fora är bildeninte helt jämförbar. Vad gäller exempelvis , som har över100 medlemsstater vilka tillsammans svarar för avvärldshandeln, pågår en fortlöpande utveckling av relationernamed Taiwan.Utskottet har tidigare (senast i betänkandet1991/92:UU14) behandlat frågan om relationer med Taiwansamt om vilken ställning i som kan åtnjutas av Taiwansrepresentation i , (). I tidigare betänkanden har utskottet bl.a. tagitställning till förslag om att , utan att förändra vad somgäller de faktiska diplomatiska relationerna med , likvälskulle bevilja TTTIO samma status som en ambassad. Utskottet hardärvid konstaterat att detta ej är möjligt med hänsyn tillhittillsvarande svensk tillämpning av omdiplomatiska förbindelser.I motionerna U308 (m, fp, c, kds), yrkandena 1 och 2, samtU316 (nyd), yrkande 5, framförs förslag att TTTIO, mot bakgrundav de växande svensk-taiwanesiska handelsförbindelserna, i varjefall borde få avsevärda lättnader på olika områden, motsvarandedem som tillkommer diplomatiskt utsänd personal. I motion U316(nyd), yrkande 2, föreslås att iTaiwan skall ges ansvar för vissa konsulära tjänster. I yrkande3 i samma motion anförs att UD bör medverka till att TaiwansStockholmsrepresentation får status av 'Representative Office'.Utskottet ser positivt på en utveckling avhandelsförbindelserna mellan och . ochTaiwans kontor i resp. land utför ett värdefullt arbete för attförmedla kontakter och underlätta handeln. Några principiellahinder mot en namnändring av Stockholmskontor, somföreslås i yrkande 3 i motion U316 (nyd), föreligger enligt vadutskottet inhämtat inte så länge det nya namnet inte ger intryckav diplomatisk beskickning.Exportrådets representation i , som sedan den 1 juli1992 är förstärkt med ytterligare en svensk tjänsteman,omhändertar på ett aktivt sätt svenska kommersiella intressen påTaiwan. Enligt vad utskottet inhämtat är olika aspekter påsvensk politik visavi under beredning iregeringskansliet. I en nyligen framlagd proposition(1992/93:203) föreslås att regeringen ges möjlighet attbemyndiga även ett organ som är knutet till exportrådatt meddela beslut i ärenden om visering. I propositionen anförsatt det är ett starkt svenskt intresse att visering, inte minstför affärsmän, kan erhållas på ett snabbt och smidigt sätt.Förslaget syftar till att underlätta för personer med passutfärdade av myndigheter i att få svensk visering trotsavsaknaden av diplomatiska förbindelser mellan ochTaiwan. Behovet för detta har vuxit i takt med det ökadehandelsutbytet. Regeringens förslag, som kommer att behandlas avutskottet senare , skulle innebära att exportkontoret iTaiwan bemyndigas besluta om ärenden rörande visering.Därmed får yrkandena 1 och 2 i motion U308 (m) samt yrkandena2, 3 och 5 i motion U316 (nyd) anses besvarade.I yrkande 4 i motion U316 (nyd) föreslås att den vid densvenska Tokyo-ambassaden anställde investeringsspecialistenockså bör tjänstgöra i och . Enligt vad utskottetinhämtat besitter representation i betydandekompetens också på investeringsområdet. aktivt kampanjer för att intressera taiwanesiska företagatt göra investeringar i . Övriga prioriteringar görsenligt utskottets uppfattning lämpligen av Näringsdepartementeti egenskap av huvudman för den i motionen omnämndeambassadtjänstemannen.Därmed får yrkande 4 i motion U316 (nyd) anses besvarat.I yrkande 1 i motion U316 (nyd) föreslås att visumtvångetavskaffas för personer från . viseringspolitik ärföremål för samordning med övriga nordiska länder viaförpliktelserna enligt den nordiskapasskontrollöverenskommelsen. Detta förhållande skulleemellertid i sig, enligt vad utskottet inhämtat, inte förhindraen svensk omprövning av viseringstvånget avseende taiwaneser.Utskottet överlåter dock den vidare prövningen av denna fråga påregeringen.Därmed får yrkande 1 i motion U316 (nyd) anses besvarat.B. Bidrag till vissa internationella organisationerPropositionen (s. 5--7, 47--59)reguljära budget för kalenderåren 1992 och1993 fastställdes av den 46:e generalförsamlingen till . bidragsandel för såväl FN:s reguljärabudget som för de fredsbevarande operationerna är för närvarande1,. Det uttaxerade bidraget för (/92) uppgår, med reservation för revideringar,till 60,5 miljoner kronor.Ett minst lika stort belopp kan beräknas för (/94). Reservation måste även här göras förrevideringar och för möjligheten av förändringar i bidragsskalanredan under år 1993. För -- /94-- kan det svenska bidraget beräknas uppgå till 72 miljonerkronor. bidrag till de obligatoriska kostnaderna förFN:s fredsbevarande operationer beräknas för /94uppgå till ca . Vidare tillkommer en budgetärberedskap på 15 miljoner för obligatoriska bidrag avseende nyaoförutsedda fredsbevarande operationer.De obligatoriska bidragen fördelar sig enligt följande på defredsbevarande operationer som kan förutses pågå underkommande budgetår:Vaktstyrkan i (UNDOF) 3 mkrFredsstyrkan i södra (UNIFIL) 12Observatörsstyrkan mellan och (UNIKOM) 6Observatörsstyrkan i (ONUSAL) 3Fredsstyrkan i f.d. (UNPROFOR) 55Övervakningsstyrkan i (UNOSOM) 12Övervakningsstyrkan i (UNOMOZ) 4Utöver dessa belopp föreslås som ett frivilligt bidrag 3miljoner kronor till FN-styrkan på (UNFICYP), vilkenSverige lämnade 1987 med hänsyn till den otillfredsställandefinansieringen. Bidraget avräknas mot utestående kravför kostnaden avseende den svenska kontingentens medverkan iUNFICYP.Från och med 1993/94 föreslås en överföring av bidragtill för industriell utveckling, UNIDO, tilldetta anslag från tolfte huvudtiteln. UNIDO:s verksamhet syftartill att främja och påskynda industrialisering iutvecklingsländer. bidragsandel till UNIDO uppgår förnärvarande till av organisationens budget, vilket /94 beräknas motsvara 6 890 000 kr.Ett belopp om totalt för bidrag till utredningarm.m. om det allmänna FN-arbetet, som bedrivs av enskildaorganisationer, lärosäten m.fl. föreslås överföras till det nyaanslaget . Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska området.För (anslaget B 2) föreslås oförändrat250 . Den svenska bidragsandelen beräknas till37,enligt den fördelningsnyckel som tillämpas.Det svenska /94 täcker andra hälften av EFTA:sbudgetår 1993 och första hälften av EFTA:s budgetår 1994.EFTA-sekretariatet har för EFTA:s budgetår 1993 äskat 90miljoner schweiziska francs. Budgeten omfattar kostnader förEFTA:s nya EES-organ, EFTA:s övervakningsmyndighet () ochEFTA-domstolen samt för och delar av detmultilaterala programsamarbetet. finns ännu ingauppgifter.Det negativa resultatet av den schweiziska folkomröstningen omEES-avtalet innebär att avtalets ikraftträdande försenas. Vidarefår nej till EES budgetmässiga återverkningar. Budgetenkommer att delas upp i en EFTA-del och en EES-del. Sverigesandel av EFTA-delen blir enligt regeringen sannolikt 25,47 %enligt tidigare beslutad fördelningsnyckel. Vad gäller deEES-relaterade utgifterna är det ännu inte helt fastställt hurSchweiz beslut kommer att återverka på kostnadsfördelningen.Under överläggningar har dock nyafördelningsprinciper överenskommits. Enligt dessa kommerSveriges andel av kostnaderna för och att blica , medan andelen för beräknas bliomkring . Nya fördelningsnycklar, baserade på dessaprinciper, kommer att fastställas senare . Medreservation för de ändringar som kvarstående ovisshetsfaktorerkan medföra, föreslår regeringen att anslaget B 5 oförändratuppgår till för /94.Under anslaget B 10 återfinns Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK) som tidigare redovisats under anslagetF 2.ESK:s verksamhet och institutioner befinner sig i snabbutveckling. Toppmötet i beslutade attESK:s institutioner -- sekretariatet i , centret förförhindrande av konflikter i och kontoret för demokratiskainstitutioner och mänskliga rättigheter i -- skallarrangera en serie seminarier i olika ämnen, bl.a. till stöd förde nya deltagarstaterna. öppnades det nya Forumför säkerhetssamarbete i . De politiska konsultationernainom ramen för intensifieras alltmeroch innebär ett kontinuerligt arbete i olika undergrupper. ESK:skommunikationssystem beräknas nå 34 stater och är underfortsatt utbyggnad. En minoritetskommissarie har utsetts ochskall förses med vissa administrativa resurser. Under senarehälften av utsändes flera s.k. missioner, i första handtill krisområdena i det . Liknande ESK-närvarokan väntas bli upprättad under i ettantal andra krisområden.Ordförandeskapet i och iÄmbetsmannakommittén med dess undergrupper roterar mellandeltagarstaterna. innehar denna post frånministerrådsmötet i till nästaministerrådsmöte, som väntas äga rum . Genomatt kommer att ingå i den s.k. trojkan under resten /94 kommer dock det svenska ledningsansvaret förESK att kvarstå ytterligare en tid.Sveriges andel av ESK:s gemensamma budget är för närvarande3,. Vissa kostnader bestrids även genom att olikaESK-stater beviljar extra bidrag. som ordförandeoch som medlem av trojkan kommer särskilt stora anspråk på extrabidrag att riktas mot . Regeringen avser att i förstahand låta sådana bidrag utgå i form av personal, som ställs tillESK:s förfogande för särskilda uppdrag.Regeringen föreslår att ett sammanlagt belopp om 23 328 000 kravsätts inom anslagsposten B 10. Konferensen om säkerhet ochsamarbete i (ESK).Under samma avsnitt i propositionen upptas anslagen förSveriges medlemskap i (B 3), (B 4) samt ettanslag Övriga internationella organisationer (B 8). Anslagen B 6och B 7 behandlas av näringsutskottet. Anslaget B 9 behandlas avförsvarsutskottet.Sammanfattning av motionenI motion U313 (v) föreslås att anslås utöver vadregeringen har föreslagit, eller således , till för /94. Bakgrunden är attregeringen utan motivering föreslagit en minskning från 270 000kr till av bidraget till kommittén.Utskottet1984 års konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig ochförnedrande behandling eller bestraffning innehåller relativtdetaljerade bestämmelser om vad staterna skall göra för atthindra tortyr. I förpliktelserna ingår också en skyldighet attåtala den som på tillräckliga grunder är misstänkt för att habegått en tortyrhandling eller utlämna vederbörande till enannan stat för lagföring. Tortyrkonventionen följer i stort settandra konventioner vad avser övervakningsmekanismer. En särskildkommitté har upprättats med uppgift att granska rapporter frånkonventionsstaterna och att behandla klagomål från stater ellerenskilda personer mot sådana stater som godkänt kommitténsbehörighet. Enligt konventionen skall Övervakningskommitténsutgifter bestridas av konventionsstaterna. Detta betyder attkostnaderna för kommitténs möten fördelas på de stater somratificerat konventionen. Det är med andra ord inte staternasjälva som avgör vilket bidrag som skall lämnas tillkommittén.Den minskade föreslagna medelsramen för bidraget tillTortyrkommittén skall, som framgått av ovanstående redogörelse,ej ses som en nedprioritering av arbetet för att förhindratortyr eller av arbetet för att hjälpa tortyrens offer.Förslaget är baserat på tidigare års utfall om andel avkostnaderna för kommitténs möten. Storleken på Sverigesstipulerade bidrag är ännu ej känd men bedöms ejöverstiga . Under /92 betaladeSverige till kommittén.Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att detinternationella arbetet för att stoppa tortyr måste stärkas (seockså utskottets betänkande 1992/93:UU03 om mänskligarättigheter).