bet · GG01SkU34 · 1993-05-18 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet förslagen i proposition1992/93:192 om en sänkning av dieseloljeskatten med perliter och en sänkning av fordonsskatten för tunga fordon med20%. Utskottet avstyrker de motioner som väckts medanledning av propositionen.Utskottet föreslår vidare att skattereglerna för blandbränslenändras. Med nuvarande regler är blandningar mellan mineraloljaoch vegetabilisk olja skattefria vid import, om andelenmineralolja är lägre än . Någon motsvarande skattefrihetgäller inte vid framställning inom landet. På grund av ettstigande intresse för import av blandbränslen föreslårutskottet att bränsleblandningar med ner till 5%mineraloljehalt görs skattepliktiga samt att skatt inte skalltas ut för vegetabiliska och animaliska oljor som ingår ibränsleblandningar. Ändringen föreslås träda i kraft den 1augusti 1993.I betänkandet behandlar utskottet vidare ett antal motionersom väckts under den allmänna motionstiden. Motionsyrkandenagäller huvudsakligen vägtrafik- och energiområdena.Med anledning av två motioner om biobränslenaskonkurrenssituation vid leverans av fjärrvärme till industrinföreslår utskottet ett tillkännagivande om att industrins lågaenergiskatt inte får innebära att biobränslen inte kankonkurrera på detta område och att problemet bör analyserasskyndsamt av arbetsgruppen om kraftvärmebeskattning ochförslag till lösningar läggas fram.Med anledning av en motion om utvidgad skattebefrielse för elsom producerats i eget vindkraftverk ställer sig utskottetpositivt till tanken på ett produktionsstöd för vindkraftenoch förutsätter att regeringen kommer att uppmärksamma dennafråga och återkomma med ett förslag. Utskottetavstyrker motionen.Också i övrigt avstyrker utskottet motionerna.Vid betänkandet har fogats sex reservationer och tre särskildayttranden samt en meningsyttring. Proposition 1992/93:192 om sänkt dieseloljeskatt, m.m.Regeringen () hemställer i proposition1992/93:192 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt ochanvändning av vissa oljeprodukter,2. lag om ändring i lagen (1992:1439) om lagerskatt pådieselolja,3. lag om ändring i lagen (1992:1440) om ändring ivägtrafikskattelagen (1988:327),4. lag om ändring i lagen (1992:1442) om ändring i lagen(1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon.I proposition 1992/93:192 föreslås att den skatt på dieseloljasom ersätter kilometerskatten sänks med 5öre per liter till per liter och att fordonsskattenför vissa lastbilar och släpvagnar sänks med ca 20%.Sänkningarna är ett led i att successivt anpassaskattebelastningen för den tunga trafiken till vad som gällerinom EG.Proposition 1992/93:124 om skatt på dieselolja m.m.Regeringen hemställer i proposition 1992/93:124 att ,såvitt nu är i fråga, antar de i propositionen framlagdaförslagen till9. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,10. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69),11.lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar,12. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),13. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),14. lag om ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked itaxeringsfrågor,15. lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027) förskatte- och avgiftsprocessen,16. lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift,17. lag om ändring i tullagen (1987:1065).Proposition 1992/93:124 om skatt på dieselolja m.m. har i sinahuvudsakliga delar behandlats av utskottet i betänkandet1992/93:SkU13. De nu aktuella lagförslagen avserföljdlagstiftning som av samordningsskäl behandlas i dettasammanhang.Proposition 1992/93:187 om individuellt pensionssparandeRegeringen hemställer i proposition 1992/93:187 att ,såvitt nu är i fråga, antar det i propositionen framlagdaförslaget till13. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter.Proposition 1992/93:187 om individuellt pensionssparande har isina huvudsakliga delar behandlats av utskottet i betänkandet1992/93:SkU31. De nu aktuella lagförslagen avserföljdlagstiftning som av samordningsskäl behandlas i dettasammanhang.Lagförslagen har följande lydelse.Lagförslagen i proposition 1992/93:192STÅENDE TEXT se prop. 2-12Lagförslagen i proposition 1992/93:124STÅENDE TEXT se prop. s. 33-46 OBS! Ändring s. 35, 36, 37 ochs. 42Lagförslaget i proposition 1992/93:187STÅENDE TEXT s. 57-58 OBS! Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:1921992/93:Sk50 av (-) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1992/93:192.1992/93:Sk51 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag att sänkadieseloljeskatten med /liter och fordonsskatten med ca20% för tyngre dieseldrivna lastbilar och släpvagnar.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19931992/93:Sk354 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga15. att beslutar att införa ett nyttenergiskattesystem för industrin i enlighet med det i motionenredovisade förslaget.1992/93:Sk388 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga19. att hos regeringen begär förslag till återställdenergibeskattning för industriell produktion i enlighet medvad i motionen anförts i avsnitt 6.3,20. att hos regeringen begär förslag till höjd skattpå elektrisk kraft i enlighet med vad i motionen anförts.1992/93:Sk601 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att minska bilstölder ochbilinbrott.1992/93:Sk603 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av reglernaför användning av el från egen produktionsanläggning.1992/93:Sk604 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en samhällsekonomisk ochfördelningspolitisk översyn av bilismens kostnader särskiltavseende glesbygdsbilismen.1992/93:Sk608 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande stimulansåtgärder för ökad användning avinhemska bränslen vid uppvärmning samt energisparande.1992/93:Sk611 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att traktorer som används ochutför med lastbilar jämförbart transportarbete skall bära sinaegna kostnader gentemot samhället.1992/93:Sk619 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöavgift på naturgas.1992/93:Sk620 av (-) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om en differentiering avbensinskatten.1992/93:Sk621 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en rullande 30-årsregel förbefrielse från fordonsskatt,3. att hos regeringen begär förslag till regler somunderlättar import av kulturhistoriskt intressanta fordon.1992/93:Sk624 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av skattetillämpningsreglerna vidbeskattning av bränslen vid industrileveranser.1992/93:Sk625 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om drivmedelsskatter i inland.1992/93:Sk628 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen skyndsam utredning av sänkta skatter på bilområdet.1992/93:Sk630 av Skånberg (kds) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda hur en tidsbegränsad försöksperiod medmomsbefrielse på förnyelsebara energislag, som raps, skullekunna påverka deras möjlighet att successivt ersätta fossilabränslen.1992/93:Sk633 av och Bo Finnkvist (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa en regional differentieringav miljöavgifter för de områden som har en glesbefolkningsstruktur och låg miljöbelastning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att som första steg tillämpa ettdifferentierat drivmedelspris på bensin och diesel.1992/93:Sk636 av och () variyrkas att beslutar att hos regeringen begära förslagom ett system med differentierad bensin- och dieselskatt såatt glesbygdsbefolkning erhåller kompensation för längreavstånd och därmed dyrare transportkostnader i enlighet medvad i motionen anförts.1992/93:Sk637 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att utforma ett avgifts- ochskattesystem som kan fungera som ett styrinstrument förbilfabrikanterna att satsa på energisnålare teknik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i olika internationellasammanhang arbetar för att krav ställs på bilindustrin attutveckla teknik som ger energisnålare och mer miljövänligabilar.1992/93:Sk643 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beskattningen av skogstransporter vidkörning på egna vägar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatter på transporttjänster för att ökasvenska åkeriers konkurrenskraft gentemot åkeriföretag frånkontinenten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bränsleskattens nivå med hänsyn tillskogsbrukets viktiga roll ur regionalpolitisk synpunkt.1992/93:Sk648 av m.fl. (c, m, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av industrinsenergiskattesystem ur kretsloppssynpunkt.1992/93:Sk650 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av lagen om allmän energiskatt.1992/93:Sk651 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarbetandet av ett förändrat skatteuttagfrån bilismen.1992/93:Sk654 av () vari yrkas, såvitt nuär i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om höjd skatt på blyad bensin.1992/93:Sk655 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna gällande årtalsgränsen beträffandeveteranbilar.1992/93:Kr519 av och (c, fp) variyrkas, såvitt nu är i fråga3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatt på elenergi för turistföretag.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas, såvittnu är i fråga10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ge skattesystemet en miljöanpassadprofil.1992/93:Jo677 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beskattningen av fordonsinnehav börupphöra och att motsvarande intäkter i stället tas ut somskatt på fossila bränslen.1992/93:Jo707 av m.fl. (v) vari yrkas, såvittnu är i fråga2. att hos regeringen begär förslag till omläggningav skattesystemet i riktning mot ett uttag baserat på energi-och råvaruförbrukning.1992/93:N432 av m.fl. (v) vari yrkas, såvitt nuär i fråga5. att beslutar att skattesystemet successivt görsom så att investeringar som minskar industrinsenergikonsumtion gynnas.1992/93:N439 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattebefrielse föricke-petroleumprodukter.1992/93:A424 av () vari yrkas, såvitt nu är ifråga1. att hos regeringen begär att frågan om regionaltdifferentierad drivmedelsskatt utreds. Sänkt dieseloljeskatt m.m.I proposition 1992/93:192 föreslår regeringen att skatten pådieselolja sänks med per liter till per liter.Dieselskatten ersätter fr.o.m. den 1 oktober 1993kilometerskatten som ett led i en anpassning av de svenskaskattereglerna till vad som gäller inom EG. I samband medriksdagens beslut i denna fråga diskuteradesen miljödifferentiering av dieselskatten. Visserligen innebarförslaget att den allmänna energiskatten i miljöklass 1sänktes från till ett halvt öre per liter, men i fleramotioner hävdades att en ytterligare sänkning för de bästaoljorna borde genomföras för att få till stånd en skattenivåsom ger industrin lägre kostnader vid en övergång till detmiljövänligaste bränslet. uttalade i ärendetatt det med hänsyn till konkurrenssituationen fanns starkaskäl att anpassa den svenska skattenivån för transporter tillvad som beräknas gälla inom EG och att målet bör vara attbränsleskatten i miljöklass 2 inte skall överstiga denna nivå.Skatten i miljöklass 1 skulle således av miljöskäl tillåtasligga på en lägre nivå än den som beräknas gälla inom EG.I propositionen anförs att punktskatten på dieselolja imiljöklass 1 kommer att uppgå till per liter den 1oktober 1993. Inom EG gäller en miniminivå för skatten pådieselolja om 0,245 ecu. Denna nivå är avsedd att gälla förall dieselolja. Enstaka undantag har medgivits i särskildordning. Bl.a. tillämpar differentieraddieseloljeskatt med stöd av ett sådant medgivande. Den bästadanska dieselkvaliteten beskattas i enlighet med miniminivån.Beskattning under miniminivån förekommer inte i någonmedlemsstat. Däremot har vissa länder medgivits rätt attskattebefria dieselolja som enbart används i lokal busstrafiki tätorter. Som en följd av det anförda föreslås att skattenpå dieselolja i miljöklass 1 anpassas till EG:s miniminivågenom att skatten på dieselolja sänks till per liter.Den sammanlagda punktskatten på dieselolja uppgår häreftertill per liter i miljöklass 1, per liter imiljöklass 2 och per liter i miljöklass 3.I propositionen föreslås vidare att fordonsskatten för tyngrefordon sänks . Enligt vad som anförs ligger densvenska fordonsskatten på en betydligt högre nivå än vad somgäller i våra närmaste konkurrentländer. I uppgårfordonsskatten för de tyngsta fordonen till nära 35000 krper år medan den av EG diskuterade miniminivån för dessafordon uppgår till . I finns planer på attkraftigt sänka fordonsskatten och i stället införamotorvägsavgifter som får betalas även av svenska åkare. Genomdetta kommer svenska åkeriföretags konkurrenssituation attförsämras. Den i propositionen föreslagna sänkningen avskatten på dieselolja kommer alla dieseldrivna fordon tilldel, även personbilar. En sänkning av fordonsskatten kandäremot riktas mot de konkurrensutsatta vägtransporterna. Detbegränsade utrymme för en skattesänkning för transportsektornsom återstår bör därför enligt vad som anförs i propositionenanvändas för en fordonsskattesänkning. Det är främsttransporter med tyngre lastbilar och släpvagnar som är utsattaför internationell konkurrens. I propositionen föreslås därföratt fordonsskatten sänks för de tyngsta fordonen meden successiv avtrappning ner till lastbilar och släpvagnar meden skattevikt om högst . Sänkningen gäller intebensindrivna fordon eller släpvagnar som dras av sådanafordon.Det statsfinansiella bortfallet beräknas för budgetåret1993/94 till ca och för /95till . Den varaktiga effekten för hela denoffentliga sektorn med hänsyn tagen till indirekta effekterberäknas bli ett årligt bortfall om ca 175 miljoner kronor.I motion Sk51 av m.fl. (s) yrkar motionärerna attpropositionen avslås. Motionärerna framhåller att regeringeninte redovisat hur skattesänkningarna skall finansieras ochatt starka statsfinansiella skäl talar mot att genomföraofinansierade skattelättnader. De anser inte heller att detföreligger något behov av att sänka dieselskattentill EG:s miniminivå eller att reducera fordonsskatten.Härtill kommer att miljöeffekterna av dessa skattesänkningarför den tunga trafiken inte analyserats. Också i motion Sk50av (-) anförs att propositionen bör avslås medhänvisning till det statsfinansiella läget och till att detinte finns någon omedelbar anledning till en harmonisering medEG.Enligt utskottets mening finns det skäl att söka anpassa denjämförelsevis höga beskattning som gäller för transporter iSverige till den nivå som beräknas gälla inom EG. Även om deti dag finns ett begränsat utrymme för skattesänkningar bördetta område prioriteras för att på det sättet stärka densvenska industrins konkurrenskraft och minska arbetslösheten.Utskottet tillstyrker därför propositionen och avstyrkermotionerna.Beskattningen av blandbränslenUtskottet har uppmärksammat ett stigande intresse för importav blandningar mellan mineralolja och vegetabilisk olja därhalten mineralolja understiger 70%.Gränsen för skatteplikt enligt lagarna om allmän energiskattoch koldioxidskatt går vid en mineraloljehalt på . Sammagräns gäller enligt lagen om dieselskatt när den börjartillämpas . Bränsleblandningar som ligger över70% mineralolja beskattas således i sin helhet efter sammaskattesats som ren mineralolja, och blandningar som liggerunder denna gräns är helt skattefria. Denna skattefrihetgäller i praktiken bara importerade blandningar. Omblandningen utförs i landet är den insatta mineraloljanbeskattad, eftersom tillverkaren enligt nuvarande praxis intehar möjlighet att få tillbaka den skatt som erlagts vidinköpet av insatt mineralolja.En grundläggande princip i alla de tre nämnda lagarna är attbeskattningen bara skall träffa fossila bränslen och såledesinte biobränslen som vegetabiliska oljor. Skatteplikten föroblandade bränslen är också utformad på detta sätt. Somframgått står emellertid beskattningen av blandningar inte ifull överensstämmelse med denna princip, eftersomvegetabiliska oljor beskattas fullt ut när de ingår i enbränsleblandning med mineralolja och mineralolja ärskattefri när den ingår i en bränsleblandning under dennagräns.Ett ytterligare problem med skattefriheten för mineralolja iblandningar är att den innebär en kraftigkonkurrenssnedvridning. Svensktillverkade bränslen imiljöklass 1 och 2 med hög andel vegetabilisk olja belastasmed skatt på insatt mineralolja under det att importeradeblandningar kan säljas skattefritt.Det redovisade problemet med beskattningen avbränsleblandningar utgör en av flera frågor som ingår iuppdraget för den pågående utredningen om en teknisk översynav energibeskattningen (dir. 1992:80).Utskottet har erfarit att skattefriheten förbränsleblandningar vid import nu tilldrar sig ett ökandeintresse och att också seriösa tillverkare anser sig tvingadeatt förlägga tillverkningen utanför för att komma iåtnjutande av denna skattefrihet. Enligt utskottets meningkräver situationen en omedelbar ändring av reglerna.Utskottet föreslår att skatteplikten enligt de aktuellalagarna utvidgas så att den omfattar blandningar medmineraloljehalter ner till och att vegetabiliska ochanimaliska oljor görs generellt skattefria också ibränsleblandningar. Härmed avses att skattefriheten skallgälla inte bara i det tillkommande skattepliktiga området utanockså i blandningar med mineralolja. På dettasätt löses inte bara det akuta problemet medkonkurrenssnedvridningen mellan tillverkning i landet ochimport utan uppnås också en principiellt riktigarebeskattning av de biobränslen som ingår i blandningarna.Utskottet anser att de nya reglerna bör träda i kraft den 1augusti 1993.Ärendets brådskande natur har gjort att resultatet avutredningens arbete med detta problem och regeringens förslagi saken inte har kunnat avvaktas. Den lösning som utskottet nuföreslår bör emellertid inte ses som en slutlig lösning påproblemet utan bör förutsättningslöst kunna omprövas avutredningen i dess fortsatta arbete. Utskottet utgår ifrån attså sker.Med det anförda föreslår utskottet att antar deförslag till ändringar i lagarna om allmän energiskatt,koldioxidskatt, dieselskatt och svavelskatt som utskottet lagtfram.Viss följdlagstiftningUtskottet har behandlat proposition 1992/93:124 om skatt pådieselolja m.m. i betänkandet SkU13 och proposition1992/93:187 om individuellt pensionssparande m.m. ibetänkandet SkU31.De nu aktuella lagförslagen avser vissa följdändringar som avlagtekniska skäl brutits ut ur huvudbetänkandet för ensamordnad behandling. Utskottet tillstyrker lagförslagen medde justeringar som framgår av hemställan.I det följande behandlar utskottet ett antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden.VägtrafikområdetI motion Sk643 av och () tarmotionärerna upp skogsnäringens kostnad för transporteroch begär tillkännagivanden som syftar till en lägrebeskattning. De anför att uttaget av bränsle- ochfordonsskatter för den del av transporten som går på egnavägar måste upphöra (yrkande 1), att en sänkning avskatteuttaget är nödvändig eftersom bränsle- ochfordonsskatten på transporter i utgör ett hot motskogsbruket i inland och svenska åkerier (yrkande 2)och att bränsleskatten för virkestransporter i allmänhet börsänkas till av riksnivån och för virke med ursprung istödområdet till av riksnivån (yrkande 4).De förslag om sänkt dieselskatt och om sänkt fordonsskatt förtunga fordon som utskottet tillstyrkt i det föregående innebärbl.a. att skogsindustrin får en lägre beskattning av sinatransporter. Den jämförelsevis höga beskattning som gäller förtransporter i har således redan uppmärksammats avregeringen och bedömts utgöra ett prioriterat område som trotsdet svåra statsfinansiella läget bör ges skattesänkningar föratt på det sättet stärka den svenska industrinskonkurrenskraft och minska arbetslösheten. Utskottet är inteberett att tillstyrka att särskilda regler skall gälla vidbeskattningen av drivmedel som används för virkestransporter.En sådan differentiering av skattereglerna anser utskottetvara olämplig både ur praktiska och andra synpunkter.Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk654 yrkande 1 begär () etttillkännagivande att skatten på blyad bensin bör höjaseftersom blyfri bensin numera finns tillgänglig för allabilmodeller, även äldre.I proposition 1992/93:192 anförs att den differentieradeskatten på blyfri och övrig bensin har varit framgångsrik ochmedverkat till att nya bilar med katalytisk avgasrening snabbtkunnat introduceras och att den ger ett kraftigt incitamenttill att undvika blytillsatser i bensin. Det konstateras attdet tillbaka försäljs bensin som innehållertillsatser som möjliggör användning i fordon som normalt intekan utnyttja blyfri bensin. Föredragande statsrådet uttalarsin tillfredsställelse med denna utveckling och anför vidareatt det i ett senare skede, när det är klarlagt att de nyatillsatsämnena är att föredra framför blytillsatser och attexisterande fordon utan skadeverkningar kan drivas på bensinmed dessa nya tillsater, kan finnas anledning att överväga omanvändningen av blytillsater helt bör undvikas. Detta kanenligt vad som anförs ske genom ökad skattedifferentieringeller ändrade regler.Enligt utskottets mening framgår det av propositionen attregeringen har uppmärksammat den fråga som motionären tar upp.Utskottet ser därför inte någon anledning till etttillkännagivande i saken och avstyrker motionsyrkandet.I flera motioner framställs yrkanden som syftar till enregional differentiering av drivmedelsskatten. Sådanayrkanden framställs i motionerna Sk604 av . (s), Sk620 av (-), Sk625 av Nils-OlofGustafsson m.fl. (s), Sk633 yrkandena 1 och 2 av Finnkvist (s), Sk636 av och () och A424 yrkande 1 av (). Fleramotionärer hänvisar till den höjning av bensinskatten somgenomfördes den 1 januari 1993.Frågan om en regional differentiering av bensinskatten harbl.a. utretts av som idelbetänkandet (Ds B 1980:13) Slopad fordonsskatt och höjdbensinskatt redovisar alternativ till den nu gällandebefrielsen från fordonsskatt i norra . Endifferentierad bensinskatt skulle enligt utredningen medförabetydande kontrollproblem, konkurrensrubbningar och ökadeadministrativa kostnader. Utredningen förordade därför ettdirekt bidrag till fordonsägarna.Utskottet erinrar om att bensinskattehöjningen den 1 januari1993 åtföljdes av en höjning av avdragsbeloppet för bilresortill per mil för resor i tjänsten och resor till ochfrån arbetet.Enligt utskottets mening är en regional differentiering avbensinskatten behäftad med en mängd svårlösta problem. Detfinns enligt utskottets mening bättre och mer ändamålsenligasätt att komma till rätta med de regionala skillnader somföreligger.