bet · GG01UbU14 · 1993-05-06 00:00:00 — Båda motionerna hänvisar till att kvinnorna flyttarfrån inland och glesbygd, vilket beror både på bristen påarbete och bristande åtgärder för att skapa aktiva kvinnojobbmen också på bristen på utbildningsvägar. Denna brist är enligtmotionärerna ofta ett större problem bland kvinnor än blandmän. En etablering av ett kvinnouniversitet i skullestärka kvinnornas situation. I den sistnämnda motionen anförsatt förslagsvis kan ges i uppdrag attfortsätta att utreda förutsättningar för ett sådantkvinnouniversitet. Enligt den förstnämnda motionen måstemöjligheten att inrätta lokala studiecentra finnas ihögskoleförordningen.Utskottet anser det liksom motionärerna utomordentligtangeläget att kvinnorna i glesbygderna får möjlighet att skaffasig kunskaper som ger möjlighet till yrkesaktivitet ochekonomiskt oberoende, ökad självtillit och ökat inflytande därbeslut fattas. Inom har en förstudieutförts om utbildningsmodeller riktade till kvinnor i glesbygd.Rapport från förstudien framlades . I förstudientalas om ett kvinnouniversitet i som skulle kunnabyggas upp i försöksverksamhet som förutsätter tre nivåer:lokala projekt, en projektgrupp för vart och ett av ,och samt ett nätverk påtrelänsnivå. Kvinnouniversitetet skulle som ändamål ha attutveckla och förmedla vetenskap och kunskaper förankrade i ettkvinnoperspektiv. , som initieratförstudien, arbetar vidare med frågan. Utskottet anser det intepåkallat att gör något särskilt uttalande pånuvarande stadium. Vad gäller lokala studiecentra konstaterarutskottet att den högskoleförordning som utfärdades den 4februari 1993 -- således efter det att motion 1992/93:A443väcktes -- inte innehåller någon bestämmelse som vare sighindrar eller reglerar inrättandet av sådana centra. Det ståralltså universiteten och högskolorna fritt att själva avgörasådana frågor.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1992/93:A443 yrkande 4 och 1992/93:A811 yrkande 21.Enligt motion 1992/93:Ub695 (c) yrkande 1 bör frågan om enuppdelning av högskolan för lärarutbildning i (HLS) i två eller tre enheter allvarligt prövas. Varje sådanenhet bör då enligt motionärerna ha karaktären av enfullständig lärarhögskola med såväl förskollärarutbildning somutbildning av grundskollärare för tidigare resp. senareårskurser samt olika specialutbildningar. Rimligen bör en av dehögskolor som skapas genom uppdelning av HLS förläggas tillSödertälje, där en välgrundad lärarutbildningstradition finnssedan 1964, då förskoleseminariet i startade.Riksdagen bör enligt motionärerna hos regeringen begära enutredning om skapandet av en högskola i (yrkande2). En lärarhögskola i skulle enligt motionärernaockså kunna bidra till att skapa underlag för förläggning tillSödertälje av kurser från inom det filosofiskafakultetsområdet, vilka skulle kunna användas somämneskurser för blivande lärare och som kurser förfil.kand.-examen.Utskottet erinrar om att under innevarande (bet. 1992/93:UbU5, rskr. 159) som sin mening givit regeringentill känna att HLS bör behållas som en självständig högskolamed placering i av de skäl som utbildningsministernframförde i proposition 1991/92:75 om lärarutbildning m.m.Motionärerna har inte anfört något som föranleder utskottet attändra sitt ställningstagande, varför utskottet föreslår attriksdagen avslår motionen.Förslag om en internationell handelshögskola i i motion 1992/93:Ub46 (s). Den högre ekonomiskautbildningen och forskningen i uppvisar enligt motionenbrister, både när det gäller kvaliteten, inriktningen ochgraden av forskningsanknytning. Svenskt näringsliv efterfrågari ökad utsträckning ekonomer med internationell utblick, somkan verka i och leda mindre företag och organisationer. Enligtmotionärerna har det i inom ramen för enunik regional mobilisering som omfattar högskola, kommuner,landsting, länsstyrelse och näringsliv utarbetats ett välgenomarbetat förslag till internationell handelshögskola --(). Denna högskolaskall utveckla tre profilområden: entreprenörskap, europeiskekonomi och europeiskt företagande samt service management.JIBS skall enligt förslaget vara fristående men fungera iadministrativ samordning med erinrar om att statliga universitet och högskolorsjälva beslutar om sin inre organisation. Utskottet anser inteatt det finns behov av att i etablera en andrastatlig högskola vid sidan av . Motionenavstyrks.Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen ipropositionen Högskolor i stiftelseform -- mångfald förkvalitet (prop. 1992/93:231) har lagt fram förslag om attHögskolan i skall ombildas till stiftelse. Iförberedelserna för propositionen har yttra sig över ett underlag i form av ett ramavtal där detbl.a. sägs att målet skulle vara att bygga upp eninternationell handelshögskola i huvudsak i enlighet med detförslag som lagts fram av Stiftelsen i . Nämnda proposition kommer attbehandlas av utskottet i ett senare betänkande.Frågor om universitetens och högskolornas namn bör enligtpropositionen få avgöras av regeringen och inte behövaunderställas . har begärt att fåändra ordningsföljden i sina namn. Sålunda vill iLund heta och hetaStockholms universitet. Det bör enligt propositionen varatillåtet för samtliga universitet att ändra ordningsföljden isina namn efter framställning till regeringen. I propositionenredovisas också regeringens bedömning av vissa andra önskemålom ändrade namn på högskolorna. bör enligtregeringen inte få kalla sig i ,eftersom den inte har tillräcklig bredd för attkunna använda beteckningen universitet. Inte heller anserregeringen det lämpligt att i enbart så som dess styrelse begärt.Några högskolor, som önskar ha med adjektivet Kungliga i sittnamn, hänvisas till att först inhämta Hans Majestät Konungenssamtycke därtill. /bör få ändranamn till och ändra namntill , i båda fallen i enlighet med högskolornas egnaönskemål.Att fastställa en högskolas namn bör enligt motionerna1992/93:Ub56 (s) yrkande 3 och 1992/93:Ub62 (s) yrkande 3 varaen fråga för resp. högskolas styrelse. I den sistnämndamotionen anförs att regeringen bör avstå från att ta överIdrottshögskolans styrelses rätt att fatta beslut om namnet.Utskottet noterar att det alltsedan högskolereformen 1977 harfunnits en bilaga till högskoleförordningen där de statligahögskoleenheterna har räknats upp. I överensstämmelse med vadföredragande statsrådet anfört i proposition 1975:9 (s. 512),mot vilket inte hade något att erinra, har de enhetersom utgjort den enda statliga högskoleenheten på resp. ortbenämnts "i" resp. "högskolan i" jämte namnet påden ort eller de två orter dit högskolan genom riksdagensbeslut skulle vara förlagd. I den nya högskoleförordning somutfärdats (SFS 1993:100) anges för förstagången även de engelska benämningarna på de statligauniversiteten och högskolorna.Längre tillbaka har universiteten benämnts ömsom enligtmönstret "", ömsom "i ...". I1956 års universitetsstatuter (SFS 1956:117) och i 1964 årsuniversitetsstadga (SFS 1964:461) förekommer enbartbenämningsformen "i ...". Fram till och medbörjan av användes emellertid båda formerna såväl avregeringen som i , t.ex. i statsverkspropositioner ochutskottsbetänkanden. Fram till omläggningen av /67 betecknades också anslagen tilluniversiteten enligt mönstret "".Under 1980-talet har fyra gånger avslagitmotionsyrkanden om att högskolan i /skulle bytanamn till (bet. UbU 1985/86:20, 1986/87:21,1987/88:20 och 1988/89:UbU18). Vid det sista tillfälletavslogs också en motion om att högskolan i /Ronnebyskulle heta (bet. 1988/89:UbU18 s. 13).Vid alla tillfällena motiverade utskottet sin avstyrkan med attsamtliga högskolor i landet skall vara riksrekryterande ochinte enbart ansvara för att tillgodose behovet avhögskoleutbildning i ett visst län.Utskottet anser att det normala bör vara att högskolors ochuniversitets namn liksom fastställs av regeringen. Destatliga högskolorna och universiteten är myndigheter. För attundvika all risk för sammanblandning eller missförstånd bör detvara entydigt vad en myndighet heter. Det är därför lämpligtatt det meddelas av regeringen i förordning. Utskottet haringet att erinra mot de bedömningar som regeringen redovisatrörande namnen på vissa högskolor. Med undantag förfakultetsindelningen beslutar universiteten och högskolornasjälva om sin inre organisation. Namn som ""resp. "gymnastik- och " förekommer eller harnyligen förekommit som beteckningar på delar av vissaläroanstalter. Det är därför enligt utskottets mening motiveratatt liksom , ochTeaterhögskolan i har "i " med i sittofficiella namn. Utskottet anser det värdefullt att även deengelska benämningarna på högskolorna och universiteten nutagits med i bilagan till högskoleförordningen.Med det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna 1992/93:Ub56 yrkande 3 och 1992/93:Ub62 yrkande 3godkänner vad som förordats i propositionen om universitetensoch högskolornas namn.Utskottet har i det föregående behandlat frågan om friståendeutbildningsanordnares rätt att ge examina och att få ställningsom fristående högskolor. i (HHS), som har enskild huvudman, har haft bådeexamensrätt och statsbidrag för sin verksamhet och alltså variten fristående högskola i den nya bemärkelsen.Förhållandena har reglerats i avtal mellan staten ochHandelshögskolan. Det nu gällande avtalet löper ut den 30 juni1994. Regeringen begär i propositionen bemyndigande att då ingåett nytt avtal. Examensrätten för HHS bör enligt regeringenregleras på samma sätt som för övriga fristående högskolor.Handelshögskolans ändamål bör i det nya avtalet liksom i detnuvarande vara de som anges i punkt 1 i avKungl. Maj:t fastställda grundstadgar(återgivna bl.a. i del 3).Statsbidrag bör enligt regeringen utgå till Handelshögskolansgrundläggande utbildning efter samma principer som tillstatliga högskolor. Ersättningen för helårsstudenter ochhelårsprestationer bör beräknas enligt vad som gäller för detsamhällsvetenskapliga området. Detta innebär enligtpropositionen en betydande utökning av statsbidraget per plats,jämfört med vad som utgår enligt nu gällande avtal. Förforskarutbildning bör HHS enligt regeringen få 8,5 miljonerkronor för studiestöd och perdoktorsexamen. För HHS biblioteksverksamhet bör bidrag utgå med4,. Det totala bidrag som kan utgå börmaximeras till , vilket skall jämföras meddet nuvarande sammanlagda bidraget på . Föratt nå upp till det föreslagna nya maximala bidraget måste dockHHS göra en betydande ökning av prestationerna både inom dengrundläggande utbildningen och inom forskarutbildningen.Regeringen anser också att HHS inte bör få ta ut avgifter försådan utbildning som i allt väsentligt, såväl till omfattningsom till nivå och insatser i övrigt, motsvarar sådan utbildningsom förekommer vid statliga universitet eller högskolor.I motion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 16 anförs att bidraget tillHandelshögskolan bör maximeras på en lägre nivå än vadregeringen föreslagit. En del av de ökade resursanspråken bordeenligt motionärerna riktas mot privataintressenter. Statsbidraget bör därför enligt motionärernamaximeras till totalt.Utskottet delar regeringens uppfattning att HHS för singrundutbildning bör få statsbidrag efter samma grunder somgäller för motsvarande statliga högskoleutbildning. Utskottetföreslår därför att med avslag på motion 1992/93:Ub55yrkande 16 bemyndigar regeringen att ingå ett avtal om bidragtill i med i huvudsak det innehållsom redovisats i propositionen.Statsbidrag till HHS för /94 föreslås utgåfrån anslaget Bidrag till högskoleutbildning m.m., somutskottet behandlar i det följande.8. Vissa övriga frågorMöjligheterna för synskadade att genomgå högskoleprovettas upp i motion 1992/93:Ub621 (m). Motionären anser atthögskoleprovet bör göras tillgängligt för alla. För synskadadeskulle då t.ex. texter och diagram överföras till punktskrift.Utskottets principiella uppfattning är att alla skall kunnadelta i högskoleprovet på lika villkor. Det arbete som sedanflera år pågår -- nu inom Verket för högskoleservice (VHS) ochtidigare inom Universitets- och högskoleämbetet -- börfortsätta. undersöker VHS möjligheterna atterbjuda delprovet Diagram, tabeller och kartor i en form som ärtillgänglig för punktskriftsläsande personer. Enligt vadutskottet erfarit har VHS utvecklingsarbete på denna punktdelvis hämmats av regeringens ställningstagande i förra åretsbudgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 9 s. 85) att samtligautgifter för högskoleprovet skall täckas genom inkomst avavgifter för anmälan. VHS disponerar alltså inget anslag förutvecklandet av speciella lösningar för handikappade studenter.En ytterligare komplikation när det gäller högskoleprovetstillgänglighet är också att handikappet i många fall medför attutförandet av olika uppgifter tar för denhandikappade än för andra. Högskoleprovet är i grundenkonstruerat så att provresultatet är beroende av hur många avuppgifterna inom de olika delproven som den prövande klarar avinom en begränsad tidsram. Det har därför inte ansetts möjligtatt ge handikappade personer för att genomföraprovet än övriga. Enligt vad utskottet erfarit förekommer detatt motoriskt handikappade personer biträds av personligassistent vid deltagande i högskoleprovet. Likaså kan synsvagastudenter få provuppgifterna i uppförstorad svartskrift. Försynskadade som inte kan läsa sådan text har dock ingenlösning kommit fram.I ett svar på en fråga i kammare i november 1991om högskoleprovets tillgänglighet för handikappade anfördeutbildningsministern att han avsåg att ta initiativ i frågan,om det inte hände något som resultat av UHÄ:s då pågåendearbete. Utskottet anser att det är angeläget attutvecklingsarbetet fortsätter och utgår från att regeringen vidbehov vidtar åtgärder för att påskynda utvecklingen av etthögskoleprov som är tillgängligt för alla på lika villkor. Medhänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotion 1992/93:Ub621.Preparandutbildningen för utländska gäststuderande börenligt motion 1992/93:Ub666 (fp) i sin helhet öppnas förflyktingar och invandrare med akademisk examen. Enligtnuvarande bestämmelser är endast den andra terminen av denettåriga preparandutbildningen öppen för dessa grupper, medanförsta terminen är reserverad för gäststuderande. Meningen äratt invandrare skall läsa sin första termin svenska i kommunalsfi och därefter testas till preparandutbildningens termin två.Motionären, som hänvisar till uppföljningav sfi-reform, anser att detta inte är en lyckadkombination för denna grupp.Utskottet har behandlat motsvarande yrkanden vid fleratidigare riksmöten (bet. UbU 1984/85:3, 1989/90:UbU27 och1990/91:UbU16). har på utskottets förslag avslagityrkandena.I den rapport från som motionären åsyftar(Svenskundervisning för invandrare -- uppföljning av 1991 årsreform, F 1992:33) anförs att det enligt uppgift frånuniversiteten nästan inte är någon invandrare eller flyktingsom kunnat antas till termin två av preparandutbildningen efterenbart sfi. RRV konstaterar att det vid granskningen framkommitatt de kunskaper som eleverna har efter avslutadsfi-undervisning ofta inte svarar mot de krav som ställs föratt få ett arbete eller för fortsatta studier. Ettkunskapsglapp har enligt RRV uppstått, och verket anser detviktigt att åtgärder vidtas för att minska detta. harnyligen ställt sig bakom ett förslag av revisorer(1992/93:RR2) att av regeringen skall begära enredovisning av erfarenheterna av den reformerade undervisningeni svenska för invandrare (bet. 1992/93:SfU7, 1992/93:UbU5y,rskr. 261).Enligt det nya styrsystem för högskolan som beslutades förraåret skall särskilda behörighetsvillkor och urvalsregler tillgrundläggande högskoleutbildning fastställas lokalt. Denuvarande bestämmelserna om tillträde tillpreparandutbildningen kommer enligt vad utskottet erfarit bl.a.därför att bli föremål för översyn inomUtbildningsdepartementet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1992/93:Ub666.Motion 1992/93:Ub45 (s) tar upp frågan om den högreförvaltningsutbildning på mastersnivå, som sedan ett par årpågår på försök i statsförvaltningen. Ett 80-tal anställda vidmyndigheter, verk och departement deltar i utbildningen, somanordnas under medverkan från flera universitet samtHandelshögskolan i . Enligt motionärerna är enfortsättning på denna goda start för kunskapsutbyte mellanuniversitet och förvaltning i riskzonen, eftersom ingen känneransvar för att den investering som staten här har gjort skallge fortsatt avkastning.Utskottet konstaterar att de mastersutbildningar som avses imotionen anordnas som uppdragsutbildning. Utbildningen haromfattat fyra områden: strategiskt personalarbete ochkompetensutveckling, förvaltningspolitik och förnyelsearbete,internationellt förvaltningssamarbete och förhandling samtekonomi och styrning. Staten har finansierat utvecklingsarbetetoch genomförandet av undervisningen, medan deltagarnas resp.arbetsgivare har stått för kostnaderna för ledigheter, resoroch liknande i samband med utbildningen. Medel förutvecklingsarbetet och undervisningen har hämtats frånreservationsanslaget Bidrag till kompetensutveckling på detstatliga området (huvudtitel). Detta anslagfördes upp på statsbudgeten för /91 efterförslag i budgetpropositionen 1990 (prop. 1989/90:100 bil. 15)med ett belopp som motsvarade vad parterna ramavtalom löner för statstjänstemän m.fl. (RALS 1989--90) avsatt föratt statsanställda skulle kunna erbjudas visspersonalutbildning . Något motsvarande anslag fördesinte upp på statsbudgeten påföljande år och är i stortsett förbrukat.Utskottet utgår från att såväl de universitet som engageratsi försöksverksamheten som de statliga myndigheter vilkasanställda genomgått utbildningen har ett intresse av att sådanutbildning kan ges även i fortsättningen. Det är utskottetsförhoppning att dessa i samverkan kan finna lämpliga vägar ochfinansieringsmöjligheter för att fortsätta verksamheten.Anslagen under huvudtitel tilluniversitet och högskolor är dock inte avsedda för finansieringav statens kostnader som beställare av uppdragsutbildning,varför utskottet föreslår att avslår motionen.Utskottet tar slutligen i detta avsnitt upp två yrkanden imotion 1992/93:Ub687 (s) om en jämnare social rekryteringtill högskoleutbildningen. Motionärerna föreslår etttillkännagivande till regeringen att en jämnare socialrekrytering till olika utbildningsvägar bör vara ett mål inomutbildningspolitiken (yrkande 4) samt att regeringen måstevidta kraftfulla åtgärder som leder till en minskad socialsnedrekrytering inom olika delar av utbildningssystemet, inteminst inom den högre utbildningen (yrkande 5).Utskottet behandlade yrkanden av motsvarande innebörd ibetänkande 1992/93:UbU3 (s. 21). Då anförde utskottet att ettav målen för högskoleutbildningen är attåstadkomma en vidgad social rekrytering, och att det har råttenighet om detta i . Vidare hänvisade utskottet tillatt en av regeringen tillsatt särskild utredare arbetade medatt översiktligt beskriva omfattningen av den socialasnedrekryteringen till högre utbildning. Han beräknades avslutasitt arbete . Utskottet har erfarit atttidsplanen ändrats, och att den särskilde utredaren numeraväntas framlägga sin rapport till den 1 juli 1993.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1992/93:Ub687 yrkandena 4 och 5.9. Anslag och utbildningsuppdragAlla universitet och högskolor har i sinaanslagsframställningar haft att göra en nulägesbeskrivning, enresultatanalys och en framtids- och resursanalys. Dessasammanfattas kort i propositionen. Mot bakgrund av vad resp.universitet eller högskola anfört har utbildningsministerngjort en fördjupad prövning och redovisar i propositionen sinaslutsatser därav, bl.a. när det gäller läroanstaltensutbildningsuppdrag och anslag.I det tidigare resurstilldelningssystemet har inte angettsnågra mål för verksamheten av det slag som skulle kunna göradet möjligt att redovisa resultat enligt de normer som det nyasystemet och därmed sammanhängande anslagsomläggningförutsätter. Därför saknas i propositionen en bedömning avprestationer, resultat och effekter m.m. utifrån uppställdamål.Utskottets förslag i det föregående om ändrad proportionmellan studentpeng och ersättning för helårsprestationer medfören viss förändring av de i propositionen beräknadeanslagsbeloppen. De anslagsbelopp som utskottet i det följandeföreslår är omräknade med anledning av den förändradeproportionen. Även takbeloppen, till vilka inte avsesta ställning särskilt, påverkas av förändringen.Utskottet erinrar om vad som anförts i det föregående (s. 37)om att anslagsbeloppen, på grund av tekniska justeringar, kankomma att avvika från vad som anges i propositionen. Av sammaskäl kan de komma att avvika från de belopp som utskottet i detföljande föreslår.D 1. : GrundutbildningVid den fördjupade prövningen har utbildningsministern funnitatt utnyttjandegraden överlag har varit hög. På de områden därdetta inte har varit fallet torde det enligt propositionen varamöjligt för att öka antalet helårsprestationeroch därigenom uppnå ett bättre resursutnyttjande.Utbildningsministerns slutsatser om universitetetsutbildningsuppdrag för treårsperioden /94--1995/96 innebärsammanfattningsvis följande.Antalet avlagda examina som omfattar minst 120 poäng böruppgå till minst 6 000. Av dessa bör minst 350 avsecivilingenjörsexamen, minst 310 grundskollärarexamen medinriktning på årskurserna 1--7, minst 480 grundskollärarexamenmed inriktning på årskurserna 4--9, minst 450gymnasielärarexamen och minst 290 läkarexamen.Universitetet bör kunna få studentpeng för högst 20 000helårsstudenter , sammanlagt alltså högst 60 000.Universitetet bör kunna få ersättning för högst sammanlagt47800 helårsprestationer, fördelade på elva av de tolvområdena (ej det odontologiska).Takbeloppet för studentpeng och ersättning förhelårsprestationer beräknas /94 till 522 926 000kr. För budgetåren 1994/95 och 1995/96 beräknas takbeloppettill resp. . Garantibeloppet /94 beräknas till 482 361 000 kr.För ett antal särskilda åtaganden beräknas vid sidan avtakbeloppet /94. Motsvarandebelopp /95 skall enligt vad som meddelats frånUtbildningsdepartementet vara . För särskildaåtaganden /96 beräknas 9604 000 kr.För /94 beräknas således i propositionenett sammanlagt anslag på 534 514 000 kr.I motion 1992/93:Ub55 (s) yrkande 5 föreslås attUniversitetet i /94 skall kunna fåresurser för 400 helårsstudenter utöver regeringens förslag,till en kostnad av 14 miljoner kronor.Utskottet, som i det föregående har avstyrkt den totaladimensioneringsökning som föreslås i motion 1992/93:Ub55,föreslår att med anledning av proposition 1992/93:169till : Grundutbildning för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 535276000 kr.Mot bakgrund av det planerade utbildningsuppdragetberäknas i propositionen det sammanlagda anslaget /95 till och för budgetåret1995/96 till 562326000 kr.I motion 1992/93:Ub55 (s) föreslås att anslaget budgetåret1994/95 i förhållande till regeringens förslag skall ökas med28 och 1995/96 med ,motsvarande 800 resp. 1 200 helårsstudenter (yrkandena 6 och7).Med hänvisning till vad utskottet i det föregående har anförtom den totala dimensioneringsökning som föreslås i motion1992/93:Ub55, föreslår utskottet att godkänner deriktlinjer för utbildningsuppdragen för budgetåren 1994/95 och1995/96 som angetts i propositionen, med den ändring som följerav den av utskottet förordade ändrade proportionen mellanstudentpeng och ersättning för helårsprestationer.D 2. : GrundutbildningVid den fördjupade prövningen har utbildningsministern funnitatt utnyttjandegraden generellt har varit hög och attverksamheten i allt väsentligt bedrivs rationellt ocheffektivt. Även om i ett nationellt perspektivhävdar sig väl på de flesta områden vad gäller studieresultat,bör det vara möjligt att genomsnittligt öka effektiviteten bådevad gäller helårsprestationer och examensfrekvenser.Utbildningsministerns slutsatser om universitetetsutbildningsuppdrag för treårsperioden /94--1995/96 innebärsammanfattningsvis följande.Antalet avlagda examina som omfattar minst 120 poäng bör upgåtill minst 8 400.