bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — I propositionen förslås att Sverigesreguljära bidrag till UNHCR skall beräknas till /94, vilket innebär ett i förhållande till innevarande budgetåroförändrat bidrag.MotionernaVänsterpartiet föreslår i motion U233 att bidraget till UNHCR höjs med 25miljoner utöver regeringens förslag.En höjning av bidraget med föreslås i motion U235 (nyd).Motionärerna anför att UNHCR, som försöker medverka till långsiktiga lösningarpå flyktingproblemen genom flyktingproblematiken på har fått än störrefinansieringsbekymmer.Flyktingkvinnornas situation tas upp i motion U275 (s). Motionärerna anseratt dessa kvinnors situation särskilt bör beaktas i UNHCR:s och UNRWA:sverksamhet.Enligt motion U614 (s) bör uttala sig för ett med 10 miljonerkronor ökat bidrag till UNRWA.I motion U613 (s) föreslås att skall uttala sig för att stödet tillflyktingarna bör öka.UtskottetI propositionen erinras om att flyktingproblem har kommit att bli en alltviktigare konsekvens av katastrofer och gjort UNHCR till ett av de störstaFN-organen i detta sammanhang. Denna utveckling kan förväntas fortsätta ochkommer att innebära ökad belastning på UNHCR:s egen katastrofkapacitet ochställa krav på att denna ytterligare förstärks.Utskottet delar regeringens uppfattning att det med hänsyn till de snabbtväxande behov som UNHCR möter är angeläget att det svenska bidraget ävenfortsättningsvis bibehålls på en hög nivå. är också tredje störstabidragsgivande nation till UNHCR, efter och och bidrar med 235miljoner kronor. har dessutom sammanlagt frånandra anslag utbetalats till UNHCR för katastrofinsatser.Med hänsyn härtill tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsramför UNHCR. De förslag om en betydlig höjning av bidraget som förs fram imotionerna U233 (v) yrkande 32, U235 (nyd) yrkande 2 (delvis) och U614 (s)yrkande 10 (delvis) avstyrks sålunda.När det gäller flyktingkvinnornas situation och stödet till flyktingargenerellt vill utskottet erinra om att UNHCR inom ramen för ettutvecklingsinriktat bistånd söker skapa förutsättningar för flyktingar attåtervända och att organisationen i samband därmed har kommit att i ökadutsträckning uppmärksamma flyktingkvinnorna och barnens särskilt utsattaposition. Detta kommer att kräva stora och ökade insatser av UNHCR och andraFN-organ.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U275 (s) yrkande 2 och U613(s) yrkande 3 besvarade.UNCTAD/internationella handelscentrum (ITC)Sammanfattning av propositionen (s. 86--87)/internationella handelscentrum (ITC) ärFN-systemets operativa organ för handelsfrämjande åtgärder till förmån föru-länderna. Det erhåller sina finansiella resurser dels från och den administrativa budgeten, dels från UNDP och enskilda bidragsgivare försärskilda projekt. har traditionellt varit den största bilateralabidragsgivaren. Under innevarande budgetår har ett bidrag om 23 miljoner kronoranslagits. () hargetts det samordnande ansvaret för beredning och uppföljning av de projektmedelsom ställer till ITC:s förfogande.I propostionen redovisas att lagt fram förslag om inrättande av enrådgivande kommitté för bättre styrning av verksamheter och etablerandet av englobal bidragsfond. Detta förslag har i princip godtagits men inte närmarebehandlats bl.a. eftersom chefsposten för organisationen varit obesatt sedanjanuari 1992. FN:s generalsekreterare har beslutat att tjänsten skallomklassificeras och har därför ej tillsatt den kandidat och enligtnormal tillsättningsprocess föreslagit. Såvida inte en snar lösning kommer tillstånd i chefsfrågan kan detta enligt propositionen negativt påverka inte baragenomförandet av det svenska reformförslaget utan ytterst äventyra hela och verksamhet.Regeringen beräknar för /94 ett bidrag om 20 miljoner kronor.Utbetalning av svenskt bidrag får göras avhängigt av utvecklingen i chefsfråganoch frågan om nya styrformer.Sammanfattning av motionernaI motion U233 (v) föreslås att det svenska bidraget skall beräknas till 24miljoner kronor, vilket innebär en höjning med utöverregeringens beräkning. Med hänvisning till att är den störstabilaterala bidragsgivaren föreslås i motion U235 (nyd) att bidraget minskas medfem i förhållande till regeringens förslag.UtskottetUtskottet finner regeringens förslag till beräkning av det svenska bidragetväl avvägt. Utskottet delar också regeringens bedömning att utbetalning avbidraget får bero på om en lösning av och styrformer kommertill stånd.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet alltsåpropositionen i här aktuell del och avstyrker motionerna U233 (v) yrkande 33och U235 (nyd) yrkande 2 (delvis).Narkotikabekämpning genom FN-systemetSammanfattning av propositionen (s. 87--88)Det svenska bidraget till internationell narkotikabekämpning kanaliseras viaFN:s program för kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) och i vissutsträckning program mot missbruk avberoendeframkallande medel (WHO/PSA).UNDCP skall övervaka efterlevnaden av de internationella konventioner somfinns på området, bedriva forskning inom narkotikarelaterade områden, samtidentifiera, initiera, samordna och utvärdera projekt i syfte att minskaproduktionen av, handeln med och konsumtionen av narkotika i världen.Det normativa arbetet finansieras genom FN:s reguljära budget medan denoperativa verksamheten finansieras på frivillig väg. är en av UNDCP:sstörsta bidragsgivare. De svenska bidragen avser främst integreradlandsbygdsutveckling samt förebyggande insatser och vård av missbrukare.WHO/PSA skall inom WHO:s mandat i FN-systemet erbjuda ett kunskapsmässigtledarskap i hälsofrågor relaterade till missbruk av narkotika och alkohol.Sverige bidrog under PSA:s två första verksamhetsår med ett organisationsstödom (budgetåren 1990/92).I propositionen föreslås ett bidrag till den internationellanarkotikabekämpningen för /94 på för insatseri utvecklingsländer genom UNDP och andra multilaterala organisationer, främstWHO/PSA.MotionenI motion U233 (v) föreslås en höjning av bidraget med 7 miljoner kronorutöver regeringens förslag.UtskottetUtskottet ansluter sig till regeringens uppfattning att det är väl befogatatt lämna ett betydande stöd till multilaterala organisationer vilkasverksamhet syftar till internationella ansträngningar för att bekämpanarkotika. är också en av de största bidragsgivarna till UNDCP.Med hänsyn bl.a. härtill godtar utskottet regeringens förslag till Sverigesbidrag till organisationen för /94. Motion U233 (v) yrkande 34avstyrks således.VärldsbanksgruppenSammanfattning av propositionen (s. 88--91)Världsbanksgruppen utgör en av de viktigaste finansieringskällorna föru-länderna. I gruppen ingår (), Internationellautvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC) ochMultilaterala investeringsorganet (MIGA). Som en följd av bl.a. skuldkrisen på1980-talet och växande svårigheter att få kommersiella lån hargruppens betydelse successivt ökat. Verksamheten utgörs dels av långivning,dels av omfattande rådgivning i anslutning till ekonomiska reformer ilåntagarländerna. Dessa uppgifter i kombination med bankens centrala roll förmobilisering och samordning av finansiellt bistånd har lett till nära samarbetemellan banken och svenska biståndsorgan, särskilt i . Under det senasteåret har Världsbanksgruppen utökats med många nya medlemsländer, bl.a. detidigare Sovjetrepublikerna.Sveriges del av kapital uppgår till , vilketmotsvarar en röstandel på . av den senastekapitalhöjningen har inbetalats kontant, resten utgörs av garantiåtaganden.Riksbanken står för kapitalinsats i IBRD.IDAIDA är Världsbanksgruppens fond för utlåning på särskilt förmånliga villkortill de fattigaste . Dessa villkor innebär räntefrihet och långåterbetalningstid. /92 uppgick IDA:s nya utlåningsåtaganden till6,6 miljarder dollar.Av IDA:s utlåning går till de allra fattigaste länderna, dvs.länder med högst i BNP per invånare (penningvärde). IDAär en effektiv kanal för finansiellt stöd i kombination med rådgivning ochexperthjälp. spelar också en central roll för mobilisering av ytterligarestöd från andra finansieringskällor. IDA:s utlåning är inriktad pålandsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård, vattenförsörjning och stöd förekonomiska reformer som syftar till ett mer effektivt resursutnyttjande (s.k.strukturanpassningsprogram).IDA finansieras genom bidrag från medlemsländerna vilka i förhandlingar,normalt , beslutar om förstärkning av IDA:s resurser. I sambanddärmed fastläggs riktlinjerna för IDA:s utlåning. Förhandlingarna oom dentionde s.k. påfyllnaden slutfördes i december 1992.I samband med den tionde påfyllnaden fastlades att IDA-utlåningen även ifortsättningen skall vara helt inriktad på fattigdomsbekämpande projekt ochprogram och dessutom ytterligare öka långivningen till de sociala sektorernamed särskild tonvikt på stöd till kvinnor. Vidare kommer att markantförstärka inslaget av miljörelaterade åtgärder i sina låneprogram. Stor viktkommer att läggas bl.a. vid att mottagarländerna tillämpar ett gottstyrelseskick som bidrar till att lånemedlen används effektivt och på avsettsätt.Den senaste påfyllnaden avser en treårsperiod med början ochuppgår till ca 18 miljarder dollar.Sverige har utfäst att bidra med drygt 2,8 miljarderkronor. Beloppet skall erläggas som skuldsedlar vilka deponeras i Riksbanken.Utöver samma andel som vid den nionde påfyllnaden dvs. bidrar Sverigemed ca som dragningar påskuldsedlarna kommer att /92 infördes ett nytt budgeteringssystem som inebär att endastett belopp svarande mot IDA:s beräknade dragningar på skuldsedlarna under detaktuella budgetåret anslås. Detta system har fördelen att inga nya reserverbyggs upp och ger därigenom en sannare bild av den faktiska svenskaresursöverföringen via till . Det är viktigt att understryka med detta system fördelar anslagen till över ett större antal år.Det första årsbidraget under 10 kommer att erläggas under budgetåret1993/94. kommer att lägga tre skuldsedlar på lika stora årsbidrag medbörjan /94. Dragningarna på dessa skuldsedlar kommer att fördelasig över en åttaårsperiod.I propositionen beräknas under /94avseende bidrag till Internationella utvecklingsfonden ().IFCIFC:s syfte är att främja ekonomisk utveckling i genom att stödjaprivata investeringar. Ökad betoning av de privata investeringarnas roll förländers utveckling har lett till att IFC:s verksamhet expanderat betydligt.Senaste kapitalökningen beslöts 1991. IFC:s kapital ökades därvid med 1miljard US dollar till totalt . andel i dennagenerella kapitalökning är dvs. Detta bidragskall inbetalas under med början /93.Dessutom har en särskild kapitalökning på beslutatsunder för att möjliggöra för de nya medlemsländerna att teckna sinaaktieandelar. I och med den särskilda kapitalökningen är röstandel 1,12%.I propositionen beräknas för /94 underdenna anslagspost.Sammanfattning av motionernaEnligt yrkande 5 i motion U628 (s) bör i verka för ettstörre socialt ansvar och en rättvis fördelningspolitik i samband medstrukturanpassningsprogram.I motion U270 (fp) anförs att inte upprätthåller sin antagnalinje om verkligt hänsynstagande till berörd befolkning och iakttagande avmiljökonsekvenser. bör skära ned på bidragen till Världsbanksgruppenoch i motsvarande mån höja bidragen till FN:s sociala och ekonomiskaverksamhet. bör enligt motionen inta en kritisk hållning tillVärldsbankens olika utvecklingsprojekt och på olika sätt markera att man inteär nöjd med det sätt varpå banken bedrivit sin långivningsverksamhet,bl.a. genom att inte delta i den tionde kapitalpåfyllnaden.I motion U233, yrkande 24 (v) refereras till kritik mot för tröghet ochineffektivitet. Inga fler utfästelser bör göras för kapitalpåfyllnader inomVärldsbanksgruppen.I motion U235 (nyd) anförs att inte bör godkänna överenskommelsen omden tionde påfyllnaden till . Motionärerna anser att åtagande intebör vara större än vår röstandel i , dvs. 1,17 %.UtskottetMed anledning av den kritik som i motionerna U628 (s) och U270 (fp) riktasmot och verksamhet samt till strukturanpassningsprogrammenvill utskottet erinra om att i sitt samarbete med underlång tid har understrukit behovet av långsiktighet samt att hänsyn bör tas tillde sociala och miljömässiga dimensionerna. har också på senare tidkommit att tillmäta dessa aspekter allt större vikt. I "WorldDevelopment Report" för uppmärksammades fattigdomsfrågorna särskilt och1992 års rapport ägnades miljöfrågorna och sambandet mellan miljö, fattigdomoch befolkning.Världsbanken antog 1991 en strategi för att genom olika insatser söka minskafattigdomen. Denna strategi innefattar såväl direkta projektinsatser författiga grupper för att skapa sysselsättning och förbättra tillgången påhälsovård och utbildning som krav på att fattigdoms- och fördelningsaspekterbeaktas i den övergripande ekonomiska planeringen. I utformningen ochantagandet av denna strategi har och varit pådrivande.Utskottet har under en följd av år behandlat motioner som i likhet med de häraktuella framfört kritiska synpunkter på bl.a. verksamhet.Utskottet (se senast bet. 1991/92:UU15,) har därvid framhållit attåterhämtningen ur en ekonomisk krissituation endast kan bli hållbar om debakomliggande orsakerna till problemen undanröjs. Utskottet ansåg att det förflertalet har visat sig att ekonomisk-politiska reformer ochinstitutionella förändringar för att öka tillväxt och export har gett det bästaresultatet samt att även de sociala sektorerna gynnas genom den generellaförbättringen, som är det eftersträvade målet. Denna bedömning kvarstår.När det gäller strukturanpassningsprogrammen vill utskottet erinra om attdessa har tillkommit för att möta ett behov av mer långsiktigt inriktadekonomisk anpassning. Det bör understrykas att reformprogram inte kangenomföras i eller IMF:s regi utan att vara förankrade i ländernasjälva.Med det anförda får motionerna U270 (fp) och U628 (s) yrkande 5 ansesbesvarade.Enligt motion U233 (v) bör anslagen till IDA:s kapitalpåfyllning anstå tillsvidare.I motion U235 (nyd) föreslås att anslaget minskas med 275 miljoner kronor.Med anledning av förslagen vill utskottet anföra följande.IDA är den enskilt största kanalen för bistånd till de fattigaste länderna.Nästan 50 % av IDA:s resurser går till de fattiga länderna i söder omSahara. Den prioritering som bidragarländerna har överenskommit omöverenstämmer väl med den svenska biståndspolitikens inriktning i fråga om detmultilaterala biståndet. Inför förhandlingarna om den tionde påfyllnaden harkraven på att integrera de miljömässiga aspekterna av all utlåning från IDAförstärkts. Vidare har kraven på att mottagarlandet skall främja och tillämpagott ledarskap och sund förvaltning (good governance) skärpts. Detta innebärinte endast att lånemedlen skall användas på avsett sätt och med insyn utanockså att landet måste avdela en rimlig del av sin budget för sociala åtgärderoch inte ha en oförsvarligt stor andel avsatt för militärutgifter.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker utskottet regeringens förslagavseende bidrag till och avstyrker yrkande 24 i motion U233 (v)och motion U235 (nyd) yrkande 2 (delvis).Det svenska bidraget till IFC:s verksamhet beräknas till 14 miljoner kronorför nästa budgetår. IFC vars syfte är att främja ekonomisk utveckling iu-länder genom att stödja privata investeringar torde komma att spela en viktigroll i de medlemsländer som övergått till marknadsekonomi.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Regionala utvecklingsbankerSammanfattning av propositionen (s. 91--94)De regionala utvecklingsbankerna i , och , och detill dessa banker knutna utvecklingsfonderna, svarar för en betydande del avutvecklingsfinansieringen i sina resp. regioner och har kommit att spela enallt viktigare roll i utvecklingssamarbetet över huvud taget. Detta har tagitsig uttryck i en ökad utlåning och en mer aktiv roll vad gäller rådgivning tillstöd för ekonomiska reformer i låntagarländerna. Vidare kan man konstatera atten breddning av bankernas verksamhet har ägt rum , vilken harförstärkt deras karaktär av utvecklingsinstitutioner i förhållande till den mertraditionella rollen som finansieringsorgan. En väsentligt ökad satsning inomsådana områden som fattigdomsbekämpning, miljö, kvinnan i utvecklingsprocessen,utbildning och hälsovård har gjort att verksamheten i hög grad kommit att liggai linje med svenska biståndspolitiska prioriteringar.Den Afrikanska (AfDB) erbjuder icke-konventionellfinansiering av utvecklingsprojekt i till ett värde av drygt 2 miljarderUS dollar årligen.Efter den senaste kapitalökningen i banken, vilken beräknas täcka desskapitalbehov fram uppgår det totala kapitalet till ca 21 miljarderUS dollar. andel av det totala kapitalet är . Den svenska andelenav den senaste kapitalökningen betalades i form av fem årsbidrag budgetåren1987/88 till 1991/92, sammanlagt uppgående till . /94 föreligger således inget medelsbehov under denna delpost.Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) får ett betydande svenskt stöd,vilket motiveras av en från svensk sida positiv bedömning av de antagnaprinciperna för utlåningens inriktning. Under /94 kommerförhandlingar att inledas om en ny resurspåfyllnad, vilken enligt svenskuppfattning bör utmynna i en fortsatt stark betoning av bl.a. följande områden:fattigdomsbekämpning, "good governance", insatser på de sociala områdena samtmiljöområdet.Den senaste genomförda resurspåfyllnaden i AfDF uppgick totalt till 3,5miljarder US dollar, vilket täcker fondens resursbehov under treårsperioden1991--1993. har åtagit sig att bidra med en andel om avpåfyllnaden, vilket motsvarar ett svenskt bidrag om totalt 880,2 miljonerkronor . De två första årsbidragen lämnades underbudgetåren 1991/92 och 1992/93, och det tredje och sista, uppgående till ca334,, skall erläggas under /94.Då tidigare anslagna medel något överstigit erlagda bidrag, och således tillviss del kan täcka det återstående bidraget, beräknas i propositionen 321miljoner kronor för /94.Asiatiska (AsDB) är en viktig finansiell och rådgivandeinstitution och utgör en betydande katalysator för utveckling i en av deregioner i världen som har snabbast tillväxt. Den tredje och senastekapitalökningen i Asiatiska genomfördes under perioden1983--1987. Bankens kapital uppgår till ca 23 miljarder dollar.Sveriges nuvarande andel av bankens kapital är . Förhandlingar om en nykapitalökning i AsDB har påbörjats , och kommer förmodligen attavslutas under 1993.Det är troligt att den första inbetalningen kommer att infalla /94. I propositionen beräknas därmed inte några medel för dettaändamål.Den Asiatiska utvecklingsfondens (AsDF) verksamhet är främst inriktad påfattigdomsbekämpning, miljöinsatser, främjande av kvinnans roll iutvecklingsprocessen samt befolkningsfrågor, vilket väl stämmer överens medsvenska biståndsprioriteringar. Mot denna bakgrund ansågs det motiverat atthöja den förhållandevis låga svenska andelen från till iförhandlingarna om en femte påfyllnad av fondens resurser. Denna avses täckafondernas resursbehov för perioden --1995. Det svenska bidraget kom attuppgå till . Totalt under budgetåren1991/92 och 1992/93 har avsatts, varav endast 95miljoner kronor tagits i anspråk. Det svenska bidraget /94 uppgårtill och ryms således inom de medel som redan har avsatts.Mot denna bakgrund behövs inte några medel under denna delpost för budgetåret1993/94.I (), liksom i den till bankenknutna fonden för utlåning på förmånliga villkor (FSO), har man under senare åralltmer kommit att betona behovet av att kombinera den pågåendestrukturanpassningen i med satsningar i de sociala sektorerna.Den senast genomförda kapitalökningen trädde i kraft i mars 1989.Sveriges andel av kapitalökningen i IDB är , vilket motsvarar ca 43miljoner US dollar. Bidraget till FSO uppgår för svensk del till något mindreän under motsvarande period.Då IDB/FSO senarelagt tidtabellen för utnyttjandet av de svenska bidragenförväntas de disponibla medlen under denna delpost uppgå till ca 24 miljonerkronor vid utgången av /93. Med hänsyn tagen till dennareservation samt det förväntade resursutnyttjandet om drygt 18 miljoner kronorunder /94 förutses i propositionen inget medelsbehov under dennadelpost.MotionenI den socialdemokratiska partimotionen U250 föreslås att bidrag tillden Afrikanska utvecklingsfonden skall beräknas till vilketinnebar en minskning med i förhållande till regeringensförslag.Motionärerna anser att samma budgeteringssystem som används beträffande IDAbör tillämpas för den Afrikanska utvecklingsfonden. Därmed minskarreservationerna på biståndsanslaget utan att några konkreta insatser äventyraseller försenas, säger de.UtskottetI propositionen föreslås ett bidrag om till Afrikanskautvecklingsfonden för /94. I motion U250 (s) föreslås attberäkningen av medelsbehovet skall göras enligt samma budgeteringsprinciper somnu tillämpas beträffande bidraget till . Detta innebär -- som utskottetredovisat i det föregående -- att endast ett belopp som motsvarar förväntadedragningar på skuldsedlarna under det aktuella budgetåret anslås. Medhänvisning härtill föreslås i motionen ett bidrag om 241 miljoner kronor.I propositionen redovisas att förhandlingar om en ny resurspåfyllnad kommeratt inledas under /94. Enligt utskottets mening är det intelämpligt att ändra budgeteringssystem under senare delen av innevarandepåfyllnadsperiod. Ytterligare en faktor som bör beaktas är att uppgifter omförväntade dragningar från skuldsedlarna har varit mindre detaljeradoch något mindre säker i AfDF än i IDA.Med hänvisning till redovisningen i det föregående finner utskottetregeringens förslag väl avvägt.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker alltså motion U250(s) yrkande 21.Nordiska utvecklingsfonden (NDF)Propositionen (s. 94)NDF är en samnordisk biståndsinstitution som påbörjade sin verksamhet 1988.Fonden ger lån i samfinansiering med andra internationella institutioner påförmånliga villkor till fattiga länder för högt prioriterade projekt somfrämjar positiva miljöeffekter. Projekten skall vara av nordiskt intresse.NDF disponerar under sina första 100 miljoner SDR. Nordiska rådetbeslöt vid sin 40:e session om fondens fortsatta verksamhet. Detbeslutades då också om en kapitalhöjning med 150 miljoner SDR. De nordiskaländerna bidrar i enlighet med den nordiska fördelningsnyckeln där den svenskaandelen uppgår till 37,av det totala kapitalet.I propositionen beräknas för bidrag till NDF /94.MotionenI motion U235 (nyd) föreslås av budgetskäl en minskning av bidraget till NDFmed 20 miljoner kronor.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens medelsförslag för NDF.Utskottet tillstyrker alltså detsamma och avstyrker motion U235 (nyd) yrkande2 (delvis).Internationella jordbruksutvecklingsfonden ()Sammanfattning av propositionen (s. 94 f.), som tillkom , är en unik institution av ihuvudsak två skäl. Det ena är att fattigdomskriteriet är tydligt inskrivet idess stadgar. Huvudmålsättningen är att hjälpa de fattigaste delarna avbefolkningen i de fattigaste länderna att höja sin levnadsstandard genom bl.a.ökad jordbruksproduktion. Insatserna präglas av småskalighet och innovation.Det andra skälet är att ansvaret för de finansiella resurserna skall delas avOPEC- och . Delningen av den finansiella bördan har alltid varitkärnfrågan i varje kapitalpåfyllnad och medfört minskade resurser för IFAD.Den tredje kapitalpåfyllnaden uppgick till och avsågperioden --1992. Den svenska andelen var , eller 3,9 %av den totala påfyllnaden.Förhandlingarna om en fjärde kapitalpåfyllnad har blivit försenade men komdock att inledas . Påfyllnaden avser nu perioden --1996. I dagsvarar för huvuddelen av samlade kapitalresurser.Med utgångspunkt i en bibehållen svensk procentandel i en kapitalpåfyllnad om600--för perioden --1996, beräknas det årliga svenskabidraget (med en dollarkurs om 6,70) uppgå till . /93 finns ett belopp om anslaget för IFAD.Det är sannolikt att ikraftträdandet av den fjärde kapitalpåfyllnaden kan kommaatt försenas.