bet · GG01NU25 · 1993-03-30 00:00:00 — Utskottet redogör häröversiktligt för olika finansieringsformer ochfinansieringsorgan, med koncentration på sådana med statliganknytning. Det stöd som staten lämnar inom ramen förregionalpolitiken till företag i vissa delar av landet i form avolika typer av lån och bidrag och som uppgår till totalt ca medtas inte här. Näringsdepartementethar i en informationsbroschyr riktad till företagare lämnatupplysningar om var företagen kan söka råd och stöd.I projektfasens första skede, dvs. i tidiga utvecklingsskedendär det föreligger såväl teknisk som kommersiell risk, kan stödtillhandahållas av (). låg denna uppgift hos Styrelsen för tekniskutveckling (STU). Stödet utgår i huvudsak från ett av , Program 3 (Nya produkter), inom anslaget Tekniskforskning och utveckling (). Huvuddelen av detta programinriktas på stöd till teknikbaserade affärsutvecklingsprojekthos nya och befintliga småföretag. Förslag beträffande tekniskforskning och utveckling för treårsperioden /94--1995/96läggs fram i proposition 1992/93:170 om forskning för kunskapoch framsteg. Utskottet behandlar dessa förslag i betänkande1992/93:NU30.De finansiella stödformer som använder sig av ärvillkorslån, tillskott mot royaltyavtal och garantier. Inomproduktutvecklingsområdet samarbetar med , Industri- och nyföretagarfonden, deregionala utvecklingsfonderna och s.k. teknopoler(utvecklingsparker, vilka ofta är knutna till högskolor).Riksdagen beslöt , på förslag av regeringen (prop.1991/92:100 bil. 13, bet. NU20), om minskat anslag till tekniskforskning och utveckling, i vilket det nyssnämnda programmet Nyaprodukter ingår. I regleringsbrevet för /93 har105 tagits upp för detta program, jämfört med134 föregående budgetår. Enligt uppgift har ca70 av dessa medel avsatts för stöd tillproduktutveckling under /93. Vidutskottsbehandlingen avgavs reservation (s) och meningsyttring(v) med krav på högre anslag än vad regeringen hade föreslagit.NUTEK har inom det aktuella programmet prioriterat verksamhetmed tekniskt nydanande projekt som bedöms ha stor kommersiellpotential. Prioriterade områden är produktutveckling inominformationsteknik, biomedicinsk teknik, bioteknik, miljö ochEurekas småföretagsprojekt. Allmän rådgivning till innovatöreroch den speciella stödformen innovatörsbidrag har upphört vidNUTEK. Rådgivning till innovatörer ombesörjs i stället främst avde s.k. produktråden -- ett i varje län. Produktrådensverksamhet finansieras via bidrag från samt länsstyrelseroch utvecklingsfonder i de olika länen. Statligt stöd lämnasäven till Svenska uppfinnareföreningens verksamhet.I projektfasens senare skede -- i övergången till nästa fas,företagsstarten -- och en bit in i den tredje fasen,utvecklings- eller expansionsfasen -- kan stöd erhållas frånIndustri- och nyföretagarfonden (tidigare Fonden förindustriellt utvecklingsarbete, Industrifonden). Fonden är enstiftelse som inrättades (prop. 1978/79:123, bet. NU59).Regeringen fastställer stadgar och utser styrelse.Riksdagen beslöt (bet. 1992/93:NU19), efterförslag i proposition 1992/93:82 om kapital för nya företag,m.m., om ombildning av Industrifonden till Industri- ochnyföretagarfonden och om ändrad verksamhetsinriktning förfonden. Industri- och nyföretagarfondens verksamhet skall ha tvåolika huvudinriktningar. Den ena är finansiering för att stödjautveckling av nya produkter och marknadssatsningar; den andra ären verksamhet med nyföretagarlån.Riksdagen beslöt också om hur Industri- och nyföretagarfondenskall tillföras de resurser som erfordras. Fonden kommer på siktatt förfoga över ett kapital på ca 2 400 miljoner kronor.Hälften av dessa medel kommer från Industrifonden. Den andrahälften skall komma från Småföretagsfonden (se vidare i detföljande).Industri- och nyföretagarfondens verksamhet med stöd tillproduktutveckling och marknadssatsningar skall i första handinriktas på innovativa små och medelstora företag medtillväxtmöjligheter. Finansieringsformerna skall främst haformen av villkorslån och kapital mot royalty. Även befintligaföretag kan komma i fråga för stöd. I undantagsfall kan stödockså lämnas till produktutveckling inom större företag, främsti sådana fall då underleverantörer förutsätts medverka vidproduktutvecklingen.Industri- och nyföretagarfondens verksamhet med nyföretagarlånbehandlas i det följande.I den andra fasen, företagsstarten, och under den tredjefasen, utvecklings- eller expansionsfasen, kan riskkapitalerhållas från såväl privata som statliga källor. På den svenskamarknaden finns det ca tio privata s.k. venturecapital-bolag, varav endast ett mindre antal är inriktade påsmå företag. Utmärkande för dessa företag är att de satsar egetkapital i expansiva, onoterade småföretag.På den statliga sidan har , somtidigare nämnts, fattat beslut om införande avnyföretagarlån (prop. 1992/93:82, bet. Enligt dettasystem, som tar sin utgångspunkt i det tyska systemet medEKH-lån (Eigenkapitalhilfe), kan lån lämnas till de nyetableraresom inte kan lösa finansieringen av sitt företags uppbyggnad påtraditionellt sätt, men som ändå bedöms kunna bedriva en lönsamverksamhet.Lånen kan endast sökas i samband med att helt nya aktiebolagstartas av en eller flera fysiska personer. I princip är företaginom alla näringsgrenar berättigade att söka lån. Två typer avlån finns att tillgå. Den ena typen beviljas direkt till enprivatperson, som sätter in medlen i företaget i form avaktiekapital. Den andra lånetypen är s.k. förlagslån som gårdirekt till det nybildade företaget.Lånets löptid är med amorteringsfrihet. Lånet ärränterabatterat , varav är helträntefria. Nyföretagaren förutsätts svara för minst 10 procentav kapitalbehovet med egna medel, medan nyföretagarlånet skallsvara för högst . Det resterande behovet förutsättsbli täckt genom normala bankkrediter. Nyföretagarlånet skall sommest kunna uppgå till och bör i regel inteunderstiga . Utskottet uttalade i betänkande1992/93:NU19 att det kan finnas behov av en viss flexibilitet itillämpningen av regeln vad avser den nedre gränsen.Nyföretagarlånen kan kombineras med regionalpolitiskt stöd ochde starta-eget-bidrag som kan beviljas inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Den sammanlagda statliga finansieringenbör därvid inte överstiga av kapitalbehovet.Industri- och nyföretagarfonden är central beslutsinstans närdet gäller nyföretagarlånen. Fonden har tagit fram eninformationsbroschyr med orientering för sökande avnyföretagarlån. Vid beredning av ansökningar om nyföretagarlånkan fonden samarbeta med sådana regionala organ som harkompetens på området, t.ex. utvecklingsfonder, handelskamrar,nyföretagarcentra och banker. Såväl beredning som löpandeuppföljning av olika låneärenden kan delegeras på samma sätt.Riksdagen har också fattat beslut om riktlinjerför utskiftning av medel ur de förutvarande löntagarfonderna,som skall användas för små och medelstora företagsriskkapitalförsörjning (prop. 1992/93:41, bet. Sammanlagt6 kanaliseras genom två nyinrättadeportföljförvaltningsbolag och sex direktinvesteranderiskkapitalbolag.Portföljförvaltningsbolagen skall i första hand bidra tillfinansiering av riskkapitalbolag, såväl befintliga som nya. Vartoch ett av portföljförvaltningsbolagen disponerar ett kapital påca . Bolagen har möjlighet att också lämnalånegarantier. Dessutom kan de gemensamt eller vart för sigbedriva verksamhet med s.k. mellankapital, dvs. utlåning utansäkerhet, som betraktas ligga mellan eget kapital ochtraditionellt lånekapital.Styrelser har utsetts i de två bolagen, FörvaltningsAB och , vilka har säte i . Överföringen av medel från de förutvarandelöntagarfonderna har genomförts. För att möjliggöra en noteringav aktierna i portföljförvaltningsbolagen har regeringen begärtriksdagens bemyndigande att sälja en mindre andel av aktierna(prop. 1992/93:149). beslutar i frågan.Riskkapitalbolagen bygger vidare på de sex bolag somstaten har förvärvat av Småföretagsfonden (se vidare i detföljande). Riskkapitalbolagen skall investera i små företag ochgenom aktivt ägarengagemang medverka till investeringsobjektenstillväxt. Bolagen skall även kunna göra indirekta placeringarvia andra riskkapitalbolag. Vart och ett av de sex bolagen harett eget kapital på ca . Överföringen avmedel från de förutvarande löntagarfonderna har genomförts.Investeringarna skall huvudsakligen göras via aktier elleraktierelaterade instrument, men möjlighet att indirekt arbetamed mellankapital finns också.De sex regionala riskkapitalbolagen är AB Produra VentureCapital -- säte i , -- säte i (medkontor i ), Partinvest (Partnerinvesteringar iGöteborg) AB -- säte i , -- säte iMalmö, -- säte i , och -- sätei (med kontor i ).På det statliga venture capital-området finns också tillsvidare Småföretagsfonden -- en stiftelse som inrättades år1984 (1983/94:135, bet. Därvid överfördes 100 miljonerkronor som stiftelsekapital till fonden från Allmännapensionsfonden. 1986/87:74, bet. NU30) tillfördesfonden ytterligare . beslöt (prop. 1989/90:88, bet. NU30) att Småföretagsfonden under enfemårsperiod med början skulle tillföras ytterligaresammanlagt . En förutsättning förresurstillskottet var att huvuddelen placerades i de regionalariskkapitalbolag som fattade beslut om.Småföretagsfonden har haft till uppgift att bistå små ochmedelstora företag med riskkapital. Fonden har delvis arbetatmed investment- och utvecklingsbolag, som i sin tur är inriktadepå att göra placeringar av riskkapital i företag inomsmåföretagssektorn. Regeringen fastställer stadgarna.Riksdagen instämde i regeringens uppfattning attSmåföretagsfonden borde avvecklas (prop. 1991/92:51,bet. Vidare angavs att Småföretagsfondens medel tillsvidare skulle förvaltas av (se vidare i detföljande).I proposition 1992/93:82 om kapital för nya företag, m.m.föreslog regeringen, som tidigare nämnts, att Småföretagsfondensmedel skall tillföras Industri- och nyföretagarfonden och attSmåföretagsfonden därefter skall avvecklas. ställdesig bakom detta förslag (bet. 1992/93:NU19).Småföretagsfondens tillgångar uppgår -- efter försäljning avaktier i de sex riskkapitalbolagen till ett värde av 760miljoner kronor -- till totalt ca . Avdessa utgörs av engagemang i företag ochresterande ca av likvida medel.Överläggningar förs nu mellan ochFöretagskapital AB om hur förvaltningen av Småföretagsfondensmedel skall avvecklas.Företagskapital AB bildades som ett kreditbolag i enlighetmed ett avtal mellan staten och affärsbankerna (prop.1972:101, bet. Aktiekapitalet uppgår till 20 miljonerkronor och reservfonden till . Statens andel avaktiekapitalet utgör . Staten och bankerna utservardera halva styrelsen; ordföranden utses av regeringen.Bolagets uppgift är att medverka vid finansieringen avverksamheten hos små och medelstora företag genom förvärv avminoritetsposter av aktier eller liknande rättigheter. Bolagetkan också lämna krediter och ställa garantier. Bolaget ingårbland de företag i vilka statens aktier får säljas enligtriksdagens bemyndigande till regeringen (prop.1991/92:69, bet. Enligt överenskommelsen i september 1992mellan företrädare för regeringen och Socialdemokraterna har detnu emellertid i princip införts ett moratorium för försäljningav statliga företag och fastigheter. har på förslag iproposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin godkänt detta (bet. 1992/93:FiU1).Andra organ som är verksamma på finansieringsområdet under deandra och tredje faserna, dvs. företagsstarten och utvecklings-eller expansionsfasen, är de regionala utvecklingsfonderna.Dessa bildades genom ombildning av företagarföreningar ilänen med staten resp. landsting -- och i förekommande fallkommuner -- som stiftare och huvudmän (prop. 1977/78:40, bet.NU34). Utvecklingsfonderna är stiftelser, och det finns en fondi varje län. Styrelserna utses av landstingen.Verksamheten regleras genom avtal mellan staten, landstingenoch berörda kommuner. Statens huvudmannaskap utövas av NUTEK.Nuvarande avtal omfattar fyraårsperioden --1994. Därefterförlängs avtalen i perioder , såvida inte uppsägningsker av någondera parten. Uppsägning skall göras senast ett årinnan ny avtalsperiod inleds.Utvecklingsfonderna bedriver finansieringsverksamhet enligtföreskrifter i förordningen (1987:894) om statlig finansieringgenom regional utvecklingsfond. De kan lämna lån, garantier ochs.k. Fr.o.m. kan de ocksålämna nyföretagarlån på samma villkor som gäller för Industri-och nyföretagarfonden. För samtliga finansieringsformer gälleratt risknivån skall vara så hög att banker och andra privatakreditinstitut inte är beredda att medverka i finansieringen.Fonderna skall i första hand finansiera företag som har högst200 anställda. Lånefonderna skall hållas skilda frånutvecklingsfondernas övriga medel och förvaltas så att kraven pågod avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.Enligt uttalanden från statsmakterna innebär detta att varjeutvecklingsfond långsiktigt skall bevara sitt kapital.Utvecklingsfondernas samlade kapital för finansieringsändamåluppgick till ca . Riksdagenhar vid två skilda tillfällen beslutat att fonderna t.o.m. år1997 skall betala in sammanlagt tillstaten (prop. 1989/90:88, bet. NU30 och prop. 1991/92:51, bet.NU14). Av dessa medel har ca betalats infram t.o.m. . När samtliga inbetalningar ärverkställda beräknas fonderna disponera ettkapital på ca 1200 miljoner kronor.Utskottet behandlade , med anledning avmotionsyrkanden, likviditetssituationen i utvecklingsfonderna(bet. 1991/92:NU20). Därvid konstaterade utskottet att detförelåg stora skillnader mellan de olika fonderna vad avsågandelen likvida medel. varierade denna andelmellan . Utskottet betecknade detta förhållandesom anmärkningsvärt och förutsatte att fonderna skulle tillseatt en aktivering av medlen kom till stånd. anfördeutskottet att det, med hänsyn till att ett aviserat förslag omnyföretagarlån hade senarelagts, var rimligt att deutvecklingsfonder som hade en låg andel likvidamedel -- -- beviljades anstånd till den 30 juni1993 med inbetalning av de medel som skulle ha gjorts i december1992. följde utskottets förslag.Regeringen har givit i uppdrag att dels medge dessaanstånd, dels lämna en redogörelse för utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet t.o.m. . Enligt preliminärauppgifter från har den genomsnittliga likviditetsandelenstigit från till mellan ochdecember 1992. Antalet utvecklingsfonder som har enlikviditetsandel har under motsvarande periodstigit från 13 till 18.Efter beslut av regeringen har en särskildutredare (1993:01), riksdagsledamoten (),tillkallats för att se över de regionala utvecklingsfondernasframtida ställning och roll som stödorgan för små och medelstoraföretag. Enligt direktiven (dir. 1993:2) har utredaren i uppdragatt:kartlägga utvecklingsfondernas nuvarande verksamhet,överväga behovet av utvecklingsfonderna och vilkaverksamhetsuppgifter fonderna bör kunna ha framöver,överväga med vilka resurser och i vilka former verksamhetenkan bedrivas ,överväga lämplig organisationsform och lämpliga huvudmän förutvecklingsfonderna,analysera och lägga fram förslag beträffandeutvecklingsfondernas framtida roll och organisation när detgäller de små och medelstora företagens kapitalförsörjning.Utredningsarbetet, som följs av en parlamentariskreferensgrupp, skall redovisas senast den 1 augusti 1993.Norrlandsfonden bedriver en med utvecklingsfondernalikartad verksamhet. Norrlandsfonden är en stiftelse sombildades av staten (prop. 1961:77, bet. Fondenhar till uppgift att främja främst små och medelstora företagsutveckling i de fyra nordligaste länen. Verksamheten regleras avstadgar som fastställs av regeringen. Ordföranden och fyraledamöter i styrelsen utses av regeringen. Resterande fyraledamöter utses av landstingen i de fyra berörda länen. Ansvaretför Norrlandsfonden har inom regeringen överförts frånNäringsdepartementet till Arbetsmarknadsdepartementet.Norrlandsfonden skall ta initiativ till och stödjaindustriellt utvecklingsarbete, utredningar, inventeringar ochforskning av betydelse för näringslivet inom fondensverksamhetsområde. Vidare kan fonden stödja industrielletablering och utbyggnad. Fonden kan delta i finansiering genombidrag, garantier, skuldebrev och medelstillskott medåterbetalning i form av royalty. Fonden har byggts upp medmedelstillskott först från vinstmedel frånLoussavaara-Kiirunavaara AB (), därefter direkt överstatsbudgeten. har inga nya medelstillskott skett.Norrlandsfonden har en balansomslutning på ca 500 miljonerkronor.Under de tre senare utvecklingsfaserna för ett företag --företagsstarten, utvecklings- eller expansionsfasen ochfortlevnads- eller tillväxtfasen -- har bankerna endominerande roll som finansiär. Som ett utryck för bankernasbetydelse kan noteras att deras utlåning till små och medelstoraföretag uppgår till i storleksordningen 200 miljarder kronor.Den totala utlåningen till icke-finansiella företag uppgår tillca 500 miljarder kronor.För mogna företag, dvs. företag i fortlevnads- ochtillväxtfasen, finns finansieringsmöjligheter viabörsintroduktion. Introduktion på den s.k. OTC-marknaden ärockså en finansieringsmöjlighet i denna fas, liksom iutvecklings- eller expansionsfasen.UtvecklingsfondernaUtvecklingsfondernas finansieringsverksamhet är föremål föryrkanden i tio motioner. Det är främst två frågor som tas upp.Den ena är krav på ett uttalande av om att enutgångspunkt för den tidigare nämnda utredningen omutvecklingsfonderna skall vara att fonderna skall finnas kvar.Detta tas upp i sju av motionerna. Den andra frågan gällerbehovet av uppskov eller omförhandling av utvecklingsfondernasbeslutande inbetalningar till staten. Utskottet behandlarfrågorna var för sig.I Socialdemokraternas partimotion 1992/93:N281 sägs att dennyligen tillsatta utredningen om utvecklingsfonderna innebär attfondernas existens ifrågasätts. Riskkapitalmarknaden är, enligtmotionärerna, ett område där det är nödvändigt med ett samspelmellan offentliga och privata aktörer. borde därförgöra ett uttalande om att utvecklingsfonderna utgör en viktigregional resurs i frågan om riskkapitalförsörjningen till småoch medelstora företag. Också i motion 1992/93:N317 (s) begärsatt skall uttala sig för att utvecklingsfonderna skallfinnas kvar. Enligt motionärerna ifrågasättsutvecklingsfondernas existens i direktiven till utredningen omfonderna. De anser att fondernas huvudmannaskap kan övervägasmen vänder sig bestämt mot tanken på en avveckling.Även i partimotion 1992/93:N316 krävsuttalande av om att utvecklingsfonderna bör få behållasin finansieringsverksamhet. Detta är viktigt, ansermotionärerna, eftersom det ännu är för tidigt att bedömaeffekterna av de beslut som harfattat beträffande riskkapitalförsörjning.Den naturliga utgångspunkten för utredningen omutvecklingsfonderna bör vara att fonderna skall vara kvar, sägsdet i motion 1992/93:N285 (c). Det är viktigt, ansermotionärerna, att utvecklingsfondernas verksamhet med att försesmå och medelstora företag med riskkapital kan fortleva ochvidareutvecklas.I tre motioner tas frågan om utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet upp utifrån förhållanden i vissaspeciella delar av landet. Det behövs ett tillskott avriskkapital om till inland underen femårsperiod, anförs det i motion 1992/93:N249 (s). Medlenborde hanteras av utvecklingsfonderna. I motion 1992/93:N318 (s)sägs att kapitalförsörjningsläget i ärbekymmersamt. För att underlätta företagsutvecklingen iNorrbotten bör, enligt motionärerna, ytterligare resursertillföras utvecklingsfonden i länet. Utvecklingsfonderna bör fåbehålla det finansieringskapital de har, anförs det i motion1992/93:A410 (s). Vidare bör utvecklingsfonderna ges möjlighetatt bevilja garantier för banklån inom en ram som motsvarar fyragånger det egna kapitalet, anser motionärerna.En särskild utredare har, som redovisats i föregående avsnitt,tillkallats för att se över utvecklingsfondernas framtidaställning och roll som stödorgan för små och medelstora företag.I utredningsarbetet ingår bl.a. att överväga behovet avutvecklingsfonderna och vilka verksamhetsuppgifter fonderna börkunna ha framöver samt att lägga fram förslag beträffandefondernas framtida roll och organisation när det gäller de småoch medelstora företagens kapitalförsörjning. Utredningsarbetet,som följs av en parlamentarisk referensgrupp, skall redovisassenast den 1 augusti 1993.Regeringen aviserade i proposition 1992/93:82 omkapital för nya företag, m.m. tillsättandet av utredningen omutvecklingsfonderna. Utskottet såg positivt på detta ochavstyrkte därvid motionsyrkanden om att skulle uttalasig för att utvecklingsfonderna skall finnas kvar (bet.1992/93:NU19). I en reservation (s), med instämmande i enmeningsyttring (v), uttrycktes stöd för motionsyrkandena.Riksdagen följde utskottet.Utskottet står fast vid sin ståndpunkt från hösten 1992.Det är viktigt att utredningen om utvecklingsfonderna kan arbetarelativt förutsättningslöst. Därför finns det, enligt utskottetsmening, ingen anledning för att på förhand görauttalanden om utvecklingsfondernas framtida roll m.m. av den typsom krävs i de här aktuella motionerna.Med det anförda avstyrker utskottet de sju nu aktuellamotionerna i berörda delar.I tre motioner behandlas frågan om utvecklingsfondernasinbetalningar till staten.Riksdagen bör besluta om ett temporärt uppskov förutvecklingsfondernas inbetalningar till staten, anförs det imotion 1992/93:N222 (s). Detta skulle frigöra kapital förregionala utvecklingslån.Trots att det har vidtagits åtgärder från statsmakternas sidaför att öka tillgången på riskkapital kvarstår det, enligt vadsom anförs i motion 1992/93:N234 (s), brister ifinansieringssystemet. Staten bör, anser motionärerna, tillföraytterligare riskkapital åtminstone fram till dess att densvenska ekonomin har förbättrats och bankväsendet har sanerats.En tänkbar lösning kan härvid vara, sägs det, att det sker enomförhandling av de inbetalningsåtaganden somutvecklingsfonderna har gjort.Riksdagens beslut om inbetalningar från utvecklingsfondernahar tagits utan hänsyn till att likviditeten varierar starktmellan de olika fonderna, hävdas det i motion 1992/93:N241 (c).Utvecklingsfonden i län hör, enligt motionären, till defonder som har den lägsta likviditeten, vilket beror på att helakapitalet har satsats i företag. Det är nödvändigt att riksdagenändrar beslutet om en generell indragning av kapital frånutvecklingsfonderna, anser motionären.Riksdagen har, som redovisats i det föregående, fattat beslutom att utvecklingsfonderna t.o.m. skall betala insammanlagt till staten. Fram t.o.m.december 1992 har fonderna betalat in ca . Avresterande ca skall ca 100 miljonerkronor betalas in , vardera ca idecember samt vardera ca 120 miljonerkronor i december åren 1996 och 1997.Utskottet behandlade , som tidigare redovisats,likviditetssituationen i utvecklingsfonderna. Utskottetkonstaterade därvid att det förelåg stora skillnader mellan deolika fonderna vad avsåg likviditetsandelen. Denna varierade ijanuari 1992 mellan . Utskottet betecknade dettaförhållande som anmärkningsvärt och förutsatte att en aktiveringav medlen skulle komma till stånd.Enligt uppgift från har någon nämnvärd förändring vadavser likviditetssituationen hos utvecklingsfonderna inte skettunder . Den genomsnittliga likviditetsandelenhar stigit från mellan ochdecember 1992. Variationen i likviditetsandel mellan de olikafonderna är fortfarande stor. varierade dennaandel mellan . Antalet utvecklingsfonder somhar en likviditetsandel har sjunkit från 11till 6 fonder.Vid överväganden om vilken likviditetsandel som är rimligfinns det ett antal omständigheter som bör beaktas.Förvaltningen av fondernas medel skall, som tidigare nämnts, skepå ett sådant sätt att de bevarar sitt värde. Detta kan innebäraatt vissa utvecklingsfonder blir alltför försiktiga i sinfinansieringsverksamhet. Vidare påverkar de beslutadeinbetalningarna av medel till staten utvecklingsfondernas behovav likvida medel. Det är också så att utvecklingsfonderna i dennorra delen av landet i genomsnitt har en högre likviditetsandelän övriga fonder.