bet · GG01SoU15 · 1993-03-18 00:00:00 — Det finns dock vissadelar av stödet som är föremål för diskussion och kritik. Medhänsyn till detta avsåg han att ta initiativ till atten översyn av bilstödet kommer till stånd. En av de frågor somdet då finns anledning att se över är möjligheterna för personermed nedsatt armfunktion att erhålla bilstöd (snabbprotokoll1992/93:53, s. 24).Utskottets bedömningRiksförsäkringsverket har utrett konsekvenserna av ettupphävande av åldersgränserna för bilstöd. Verket konstateraratt ett upphävande av 49-årsgränsen och införande av en ny gränsvid skulle innebära en kostnadsökning på 1175 miljonerkronor . Utskottet delar regeringensuppfattning att det statsfinansiella läget inte nu möjliggörnågon höjning av åldersgränsen. Motion So219 (v) avstyrks.I ett flertal motioner tas frågan upp om neurosedynskadades,armamputerades och andra svårt armskadades rätt till bilstöd.Utskottet konstaterar att regeringen beslutat om direktivtill en utredning om bilstödet till handikappade. I uppdragetingår bl.a. att göra en analys av hur begreppet väsentligaförflyttningssvårigheter tolkas och bör tolkas i framtiden.Utredaren skall även i övrigt överväga om det finns anledningatt göra ändringar av bilstödets nuvarande konstruktion.Motionerna So244 (s), So258 (fp), So295 (m) och So297 (s) fåranses tillgodosedda och avstyrks.När det nya bilstödet infördes innebar detta en kraftigförbättring av stödet. Stödet kom att omfatta betydligt flerhandikappade . slogs flera stödformersamman till en. De merkostnader som en handikappad har tillföljd av sin funktionsnedsättning avses bli ersatta genomhandikappersättningen. Någon komplettering av bilstödet för atttäcka driftkostnader kan utskottet inte ställa sig bakom.Utskottet avstyrker motion So291(s) yrkande 2.För att få bilstöd krävs i vissa fall att den handikappade harkörkort och själv kan köra bilen. Det ankommer påförsäkringskassan att kontrollera att den som beviljas bilstöduppfyller kraven för att erhålla stöd. hartillsyn över verksamheten. Något initiativ från sidabehövs inte . Motion So424 (fp) avstyrks.Utskottet har inget att erinra mot den i budgetpropositionenföreslagna medelstilldelningen.Övriga medelsanvisningar under EUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Statsbidrag till vårdartjänst m.m. (E3), Ersättning för texttelefoner (E7) och Ersättning tillPostverket för befordran av blindskriftsförsändeler (E8),vilka inte mött någon erinran i form av motioner.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik(F1--)Bidrag till organisationer ()I budgetpropositionen föreslås underanslaget F2. Bidrag till organisationer. Bidrag utgår undertre olika anslagsposter. Till sammanslutningar av f.d.alkoholmissbrukare m.fl. beräknas för nästa budgetår23343000 kr. Till organisationer som arbetar för utsattabarn och deras familjer beräknas och för Bidragtill kvinnojourernas riksorganisationer m.m. beräknas5080000 kr.Bidrag till organisationer som bedriver rehabiliteringsarbeteI motion So262 av m.fl. (fp) hemställs attriksdagen ur anslaget anvisar somengångsbidrag till . Enligt motionärernahar de ekonomiska problemen i den offentliga sektorn indirektdrabbat . Bristen på pengar i kommunerna har letttill att vissa kommuner visat mindre benägenhet att remitteraklienter till vårdhem, vilket har medfört attstiftelsen står inför allvarliga ekonomiska problem.LP-stiftelsen driver ett tiotal vårdhem för enskilda, trefamiljehemsanläggningar samt kontaktverksamhet bland missbrukareoch hemlösa på 35 orter i landet. Med hänsyn till de betydandeinsatser som gör inom missbrukarvården är det heltnödvändigt att stiftelsens arbete kan drivas vidare. Riksdagenbör därför bevilja stiftelsen det engångsbidrag som behövs föratt fortsatt verksamhet skall kunna säkras.Bidrag till sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare,sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare ochvissa organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete inommissbruksområdet samt till de s.k. KALV-organisationernaberäknas i budgetpropositionen till sammanlagt 23 343 000kr, vilket innebär oförändrat bidrag i förhållande tillinnevarande budgetår. Bidrag utgår dels i form av centraltorganisationsstöd, dels i form av bidrag till lokala stöd- ellerrehabiliteringsinsatser i organisationernas regi. Bidrag tillKALV-organisationerna (,, och ), som i förraårets budgetproposition beräknats under en särskild anslagspost,har i årets budgetproposition förts samman med anslagspostenBidrag till sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl.Skälet härför är enligt propositionen att bidrag tillorganisationer som arbetar med stödjande insatser till f.d.missbrukare m.fl. bör samordnas på ett bättre sätt. Medlenföreslås disponeras av för filantropisk verksamhet() startade ett omfattande arbete blandalkohol- och narkotikamissbrukare i . Verksamheten harutvidgats och finns numera på flera platser i landet.Stiftelsens verksamhet vänder sig främst till personer somfrivilligt söker ett kristet vårdalternativ.Socialstyrelsen fördelar medel ur anslaget Bidragtill sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. Enligtinhämtad uppgift från har frånanslaget tilldelats i organisationsstöd budgetåret1991/92. För innevarande budgetåret har stiftelsen tilldelatsett bidrag på . Stiftelsen hade ansökt om 600 000 kr.Socialstyrelsen har avslagit en ansökan från stiftelsen ombidrag till vårdhemmet i . Skälet härför är attansökan inte avsåg utvecklings- eller försöksverksamhet utananordningsbidrag, till vilket inte fördelarbidrag.Utskottets bedömningLP-stiftelsen har visat sig vara mycket framgångsrik vidbehandling av missbrukare. Det är viktigt att stiftelsen kanfortsätta denna verksamhet. I samhället finns ett brettengagemang för stiftelsens verksamhet som bl.a. kommer tilluttryck i form av både frivilliga insatser och gåvor. Stiftelsenbrottas med vissa ekonomiska problem. Dessa måstelösas gemensamt med frivilliga krafter och andra intressenter.Men även insatser från samhällets sida fordras för attrehabiliteringsarbetet skall kunna drivas vidare. Utan enfungerande verksamhet vid kommer fler människoratt slås ut till ett fortsatt livslångt missbruk.Det ankommer på att pröva frågor om fördelningav medel anvisade för bidrag till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbete. Utskottet förutsätter att Socialstyrelsenpositivt prövar en anslagsframställan från . Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion So262 (fp).Bidrag till kvinnojourernas riksorganisation m.m.I propositionen beräknas under denna anslagspost drygt 5miljoner kronor i stöd till kvinnojourernas riksorganisation ochinvandrarorganisationer som stödjer misshandlade kvinnor samttill kvinnojourernas lokala utvecklingsarbete. Medlen för detlokala utvecklingsarbetet bör enligt propositionen fördelas avriksorganisationen i enlighet med de riktlinjer somSocialstyrelsen meddelar.I motion Ju838 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen anslår utöver vad regeringenföreslagit till Bidrag till organisationer för att stödjakvinnojourernas arbete (yrkande 3). Motionärerna pekar påatt det rapporterades ca 15000 fall avkvinnomisshandel i . Vid en uppskattning av mörkertaletkan det verkliga antalet misshandelsfall vara 300000 per år.Tidigare behandlingMotionsvis framförda förslag om stöd till kvinnojourer harbehandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen. Vidbehandlingen (bet. 1989/90:SoU17) framhöllutskottet att kvinnojourerna utför ett angeläget socialt arbetegenom att bistå kvinnor som utsätts för övergrepp i hemmet.Kvinnojourerna, som i stor utsträckning arbetar ideellt,erbjuder hjälp och stöd för kvinnor när de vill ta sig ur ellerförändra en outhärdlig livssituation. Utskotteterinrade om att bidrag till kvinnojourer utgår från bl.a.anslaget för utvecklings- och försöksverksamhet som disponerasav . Utskottet ansåg att det fanns anledning attöverväga ett mer permanent stöd till kvinnojourerna och derasriksorganisation. Utskottet ansåg det också angeläget attkvinnojourerna skulle få ett ökat statligt stöd. Regeringenborde överväga på vilket sätt en sådan resursförstärkning skulleske. Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna.Socialstyrelsen kartlade på regeringens uppdragkvinno- och mansjourernas verksamhet. Uppdraget redovisas iSoS-rapport 1990:38. Rapporten finns delvis återgiven ibetänkandet 1990/91:SoU12.I betänkandet 1990/91:SoU12 var utskottet positivt tillatt regeringen i budgetpropositionen för /92föreslagit ett särskilt organisationsanslag om 2 miljoner kronortill kvinnojourernas riksorganisation m.m., vilket enligtutskottets mening innebar en betydande förstärkning av bidragentill kvinnojourerna. Utskottet var mot denna bakgrund inteberett att föreslå en ytterligare höjning av bidraget. Motionerom en höjning av bidraget avstyrktes därför. Utskottet ansågvidare att det i första hand bör vara kommunen som bedömerfrågan om ekonomiskt stöd till de enskilda kvinnojourernasverksamhet. Motioner om stöd till enskilda kvinnojoureravstyrktes. följde utskottet.I budgetpropositionen för /93 föreslogregeringen en utökning av anslaget H 4. Utvecklings- ochförsöksverksamhet med för stöd tillkvinnojourernas lokala arbete. Utskottet hade ingen erinran motförslaget (bet. 1991/92:SoU15).Utskottets bedömningKvinnojourerna utför ett angeläget arbete genom att biståkvinnor som utsatts för misshandel och sexuella övergrepp. Ienlighet med utskottets tidigare uttalande utgår numera ettsärskilt organisationsanslag till kvinnojourernasriksorganisation m.m. Utskottet är positivt till attanslagsposten i årets budgetproposition även innefattar medeltill kvinnojourernas lokala utvecklingsarbete. Bidraget tillkvinnojourerna har ökats betydligt.Utskottet är inte berett att nu föreslå en höjning av bidragetutöver vad regeringen föreslagit. Motion Ju838 (v) yrkande 3avstyrks sålunda.Bidrag till organisationer som arbetar för bostadslösa ochuteliggareDe bostadslösas situation tas upp i motion So242 av SigridBolkéus och (). Motionärerna hemställer attstatliga medel anslås till hjälporganisationer som bistårbostadslösa och uteliggare (yrkande 2). Enligt motionärernaär det en nationell angelägenhet att bostadslösa och uteliggareinte skall vara utlämnade till och beroende av välgörenhet.Hjälporganisationerna behövs dock som ett yttersta skyddsnät.Problemet med de bostadslösa är enligt motionärerna av dendimensionen att det bör lösas på samma sätt som flyktingfrågandär staten går in med medel. I avvaktan på en varaktig lösningbör ytterligare resurser anslås till bostadslösa och uteliggarei första hand i , och . Bidraget börenligt motionärerna lämpligen fördelas till de ideellaorganisationer som arbetar för dem som lever på välfärdensskuggsida.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat motioner rörande de bostadslösassituation , bl.a. i betänkandena1990/91:SoU12 (s.102) och 1992/93:SoU5.I betänkandet 1990/91:SoU12 behandlades en motion avdelvis likartat innehåll som den nu aktuella motionen. Utskotteterinrade om att det är kommunerna som har det primära ansvaretför bostadsförsörjningen och om att det finns vissa möjligheterför organisationer som bedriver arbete bland hemlösa, t.ex.Stadsmissionen och , att söka bidrag för olikaprojekt från den anslagspost varifrån bidrag lämnas till defrivilliga organisationer och föreningar som arbetar medrehabiliterings- och stödinsatser inom missbruksområdet.Utskottet var inte berett att tillstyrka förslaget i motionen omen höjning av anslaget till Bidrag till organisationer. följde utskottet.I betänkandet 1992/93:SoU5 ansåg utskottet det angelägetatt en ny kartläggning görs av antalet bostadslösa/hemlösa ochuteliggare och att denna kartläggning omfattar hela landet.Utskottet ansåg det också angeläget att en enhetlig terminologianvänds som möjliggör jämförelser mellan olika delar av landetoch över tiden. En inventering av och olikafrivilliga organisationers erbjudanden av olika boendeformer ochövriga insatser för de bostadslösa borde enligt utskottetsmening också ingå i kartläggningen. Utskottet riktade kritik motSocialstyrelsen för att styrelsen inte hade tagit initiativ tillaviserade överläggningar med bostadsmarknadens parter för attdiskutera de bostadslösas problem. Vad utskottet anfört gavsregeringen till känna.Utskottets bedömningRiksdagen har tagit initiativ till en kartläggning av antaletbostadslösa/hemlösa. Enligt uppgift har påbörjatkartläggningen. Innan kartläggningen slutförts bör riksdageninte tillstyrka några särskilda bidrag till organisationer sombistår bostadslösa och uteliggare. Utskottet avstyrker motionSo242 (s) yrkande 2.MedelsanvisningUtskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen tillBidrag till organisationer.Övriga medelsanvisningar under FUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till missbrukarvård ochungdomsvård (F1) och Bidrag till narkotikaupplysning (F3), vilka inte föranlett någraerinringar i form av motioner.Myndigheter under (G 3, G 4, G6--G 8,G10, G12--G15, G17)(G 3)skall utöva tillsyn, följa upp och utvärderaverksamheter samt utveckla och förmedla kunskap inom områdenasocialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd,smittskydd, särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda ochfrågor som rör alkohol och andra missbruksmedel.I budgetpropositionen föreslås att tillSocialstyrelsen för /94 anvisar ett ramanslag på316395000kr.Målsättning för verksamhet, anslag m.m.Socialstyrelsens övergripande mål för den kommandetreårsperioden skall, enligt propositionen, vara att verka fören god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av högkvalitet på lika villkor för hela befolkningen.Huvuduppgift skall vara att driva kvalificerad tillsyn,uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inom framförallt områdena hälso- och sjukvård, socialtjänst och folkhälsa.Inom ingår även arbetet med utvecklings- ochförsöksverksamhet. Styrelsens arbetsuppgifter av förvaltandekaraktär bör därför så långt möjligt avvecklas eller överförastill andra myndigheter. Det inledda arbetet medkompetensutveckling skall drivas vidare.Socialstyrelsens verksamhet under den gångna resultatperiodenvisar, enligt propositionen, att såväl genomförda prestationersom resultat av desamma i huvudsak gett ett positivt resultat.Mot bakgrund av detta anförs att styrelsen bör ges möjlighet attbedriva verksamheten med en högre grad av finansiell frihet änvad som varit fallet föregående resultatperiod. Ett flertalanslag föreslås slås samman i ett ramanslag för Socialstyrelsenshela verksamhet och med en planeringsram för treårsperioden1993/94--1995/96.Med beaktande av de effekter som ett eventuellt medlemskap iEG ger och de pågående strukturförändringarna inom dennationella hälso- och sjukvården är det enligt propositionenangeläget att upprätthåller en hög beredskap föreventuellt ytterligare uppkommande behov av medicinsk tillsyn.Inom området hälso- och sjukvård föreslås därför en förstärkningmed för den medicinska tillsynen. Medlenskall utnyttjas dels för en ny tillsynsenhet i ,dels en förstärkning av den hittillsvarandetillsynsorganisationen.Uppgiften att bedriva tillsyn över skolhälsovårdens medicinskadel föreslås fr.o.m. /94 övergå från till . I samband med detta föreslås700000kr överföras från åttonde huvudtiteln tillSocialstyrelsens ramanslag.Enligt propositionen bör styrelsens roll somkunskapsförmedlande myndighet utvecklas. skall i första hand utgå från resultaten avtillsyn, uppföljning och utvärdering samt reformer inom sektornoch framtida strukturella förändringar.Vidare anförs i propositionen att underresultatperioden bör utveckla redskapen i den nya mål- ochresultatstyrningen. Häri inbegrips att utforma verksamhetsmåloch resultatkrav och andra förekommande styrinstrument förverksamheten, utveckla uppföljnings-, utvärderings- ochredovisningssystem i syfte att förbättra resultatredovisningensamt, i anslutning härtill, utveckla resurs- och resultatmåttför verksamheten. Arbete bör ske i samråd medSocialdepartementet. En regelbunden rapportering avförhållandena inom resp. hälso- och sjukvårdenbör göras till regeringen.I motion Fi213 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen till för /94 anslår100000000kr mindre än vad regeringen föreslagit enligt vadi motionen anförts om att renodla styrelsens tillsynsroll ochavknoppa annan verksamhet (yrkande 5). Motionärerna anföratt i ett läge där den offentliga ekonomin är ansträngd blirprioriteringar mellan olika verksamheter inom den statligasektorn allt nödvändigare. ambition är att spara8,på statlig verksamhet.Socialstyrelsen har bantats till sin inkompetensnivå och kannu inte genomföra de åligganden som finns i direktiven; därförbör verksamheten ändras. Motionärerna anför att de vill ha enrättighetslagstiftning på många områden. Detta kräver entillsynsfunktion. Styrelsens verksamhet bör läggas på regionernasom fungerar som en tillsynsfunktion. Centralt skall endastfinnas en liten samordnings- och styrelsedel. Utredningsdelenoch utvecklingsarbetet kan läggas på universitet och högskolor.Denna omorganisation bör kunna ge en besparing på 100 miljonerkronor.I motion So614 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen till för /94 anslår5000000kr utöver vad regeringen föreslagit till enkommunal kampanj och projektverksamhet för att intensifiera ochutveckla det pedagogiska arbetet vid landets barnstugor(yrkande 1). Motionärerna anför att barn mår bra av attvistas i grupp och att utvecklas i samspel med andra barn. Demår också väl av att ha vuxna nära sig i barngruppen.Motionärerna oroas för att pedagogiska programblir allt svårare att förena med större barngrupper och lägrepersonaltäthet. Därför bör en kraftfull kampanj genomföras föratt aktualisera det pedagogiska arbetet inom förskolan.Utskottets bedömningUtskottet motsätter sig en sådan drastisk nedskärning avSocialstyrelsens verksamhet som föreslås i motion Fi213 (v).När det gäller frågan om det pedagogiska arbetet vid landetsbarnstugor konstaterar utskottet att för innevarande budgetår 17miljoner kronor avsatts för utvecklings- och förnyelsearbeteinom barnomsorgen. Förslaget i årets budgetproposition omramanslag för innebär att det bör ankomma påSocialstyrelsens ledning att göra de verksamhetsmässigaprioriteringarna och därmed fastställa resurserna för t.ex.utvecklingsinsatser inom barnomsorgen. Något exakt belopp förändamålet bör därför enligt propositionen inte fastställas avriksdagen. Utskottet instämmer häri.I samband med behandling av vissa skollagsfrågorunder /91 (prop. 1990/91:115, bet. UbU17,rskr. 357) tillstyrkte utbildningsutskottet bl.a. regeringensförslag att tillsynsuppgiften för skolhälsovården skulleöverföras till det nya Skolverket.Utskottet har inhämtat att påbörjat ettutvärderingsprojekt beträffande skolhälsovården. Med hänvisningtill den påbörjade utvärderingen finns det enligtutskottets uppfattning skäl att avvakta redovisninginnan fattar beslut om att överföra ansvaret förtillsynen av den medicinska delen av skolhälsovården. Utskottetutgår från att och även ifortsättningen samverkar när det gäller de medicinska frågornainom skolhälsovården. Den föreslagna överföringen av medel frånSkolverket till bör därmed inte göras.Utskottet finner i övrigt den föreslagna medelstilldelningenvälavvägd. Utskottet föreslår att med anledning avpropositionen och med avstyrkande av motionerna Fi213 (v)yrkande 5 och So614 (v) yrkande 1 till /94 anvisar ett ramanslag på 315 695 000 kr.Utskottet föreslår att godkänner den övergripandemålsättning för verksamheten inom ansvarsområdesom regeringen föreslagit.Överflyttning av verksamhet från tillFolkhälsoinstitutetI motion So268 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om att ett epidemiologisktcentrum skall placeras på (yrkande 4)och att skall ha ansvar för utarbetandet avfolkhälsorapporter (yrkande 5). Motionärerna pekar på attSocialstyrelsen skall ha det övergripande myndighetsansvaret påalkoholområdet och att skall vara ett slagsverkställande utskott. Motionärerna finner det märkligt att detepidemiologiska centret som skall studera sjukdomars utbredninginte ingår i institutet utan placerats på . Ävenansvaret för att skriva folkhälsorapporterna borde, enligtmotionärerna, ligga på Folkhälsoinstitutet.Tidigare behandlingRegeringen föreslog i proposition 1990/91:175 om vissafolkhälsofrågor (bet. 1990/91:SoU23, rskr. 376) att ettfolkhälsoinstitut skulle bildas . Institutetskulle ha till uppgift att driva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete på nationell nivå.I propositionen framhölls att ävenfortsättningsvis skulle ha ansvar för olika hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande insatser inom sin sektor. Vidarekonstaterades att höll på att upprätta ettepidemiologiskt centrum med uppgift att på nationell nivå följa,analysera och rapportera om hur folkhälsoproblem, sjukdomar ochsociala problem utvecklas samt om hur deras riskfaktorer ärutbredda i olika befolkningsgrupper. Vidare konstaterades attSocialstyrelsen utvärderar hälsoläget påregeringens uppdrag. Denna utvärdering kommer att breddas tillatt omfatta hela den sociala sektorn. Föredraganden anförde attfolkhälsorapporteringen bör bygga vidare på den kompetens somutvecklats inom . Med hänsyn tillfolkhälsorapportens delvis sektorsövergripande karaktär bordearbetet drivas i nära samarbete med , berördamyndigheter och organisationer.Utskottet anförde i betänkande 1990/91:SoU23 bl.a. följande(s. 32).Det epidemiologiska centrum som byggs upp inom socialstyrelsenbehövs inte bara för att skapa grunder för epidemiologisktarbete inom folkhälsoområdet utan för hela den uppföljnings- ochutvärderingsuppgift som åvilar . Det medförenligt utskottets uppfattning problem att överföra registrentill , eftersom en sådan åtgärd menligtskulle inverka på förmåga att fullgöra sinauppgifter. har i en skrivelse till utskottetanfört att informationen i de epidemiologiska registrensjälvklart skall kunna utnyttjas också av folkhälsoinstitutet.Utskottet -- -- -- utgår från att organisationskommitténöverväger hur det epidemiologiska materialet kan görastillgängligt för folkhälsoinstitutet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att detepidemiologiska centrumet bör ligga hos Socialstyrelsen.Utskottet vill understryka att det är angeläget medett nära samarbete mellan epidemiologiskacentrum och . Även utarbetandet avfolkhälsorapporterna bör ankomma på i närasamarbete med . Motion So268 (v) yrkandena 4och 5 avstyrks därmed.Folkhälsoinstitutet (G4), som inrättades , har somövergripande mål för sin verksamhet att främja likvärdigaförutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen genom attpå nationell nivå och med vetenskaplig förankring bedrivahälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete avsektorsövergripande karaktär. Särskild vikt skall fästas vidsådana förhållanden som främjar hälsa hos de grupper som ärutsatta för de största hälsoriskerna.Folkhälsoinstitutets arbetsuppgifter och organisation framgårav förordningen (1992:850) med instruktion förFolkhälsoinstitutet.Regeringen föreslår att för /94anvisar ett ramanslag på 136555000kr tillFolkhälsoinstitutet. I förslaget är inräknat det utökadestatliga stödet om under vartdera budgetåret1993/94 och 1994/95 som fastlagt i riktlinjerna förinstitutets verksamhet. Vidare är inräknat vissaförvaltningsmedel, som tidigare beräknats under anslaget D2.Insatser mot aids. Motivet för detta är att Aids-delegationensverksamhet överförts till . Inom detföreslagna ramanslaget har även beräknats medel för bidrag tillorganisationer. Dessa medel uppgick för /93 tillca . Även det bidrag på 1125000kr somtidigare anvisats till de homosexuellas organisationer underanslaget F2.