bet · GG01SfU14 · 1993-03-30 00:00:00 — En sådan kan under vissaförutsättningar också utges utöver helt vårdbidrag.Delpension kan fylla ut en viss andel av detinkomstbortfall som följer när en förvärvsarbetande i åldern60--minskar arbetsinsatsen genom att övergå tilldeltidsarbete. En förutsättning är att personen under detsenaste året haft förvärvsarbete av viss omfattning. Vidareskall han fr.o.m. det år han fyllde ha förvärvsarbetat isådan utsträckning att han tillgodoräknats pensionsgrundandeinkomst . Kompensationsgraden inomdelpensionsförsäkringen är av inkomstbortfallet.Arbetsskadeförsäkringen omfattar alla som förvärvsarbetari verksamhet här i riket. För egenföretagare krävs också att hanär bosatt här i riket. Försäkringen omfattar även den somgenomgår viss utbildning. Arbetsskadeförsäkringen ger i principfull ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas avskada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen är samordnad medden allmänna sjukförsäkringen. harsamordningstiden förlängts och omfattar de första 180 dagarnasedan skadan uppkom. utges ersättning ihuvudsak endast från sjukförsäkringen. Efter samordningstidenutges sjukpenning och livränta från arbetsskadeförsäkringen.Fr.o.m. gäller skärpta bestämmelser vadgäller kravet på skadlighet vid bedömning av arbetsskada. Ävenbevisregeln har skärpts (prop. 1992/93:30, SfU8, rskr. 149).Finansieringen av socialförsäkringarnaSocialförsäkringarna finansieras i huvudsak genom lagstadgadesocialavgifter som betalas av arbetsgivare och egna företagare.Arbetsgivaravgifterna enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter utgörs av sjukförsäkringsavgift,folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift, delpensionsavgift,arbetsskadeavgift, arbetsmarknadsavgift, arbetarskyddsavgift ochlönegarantiavgift. Avgiftsuttaget utgör avavgiftsunderlaget för . Den största delen avavgiftsuttaget hänför sig till folkpensionsavgiften som är 5,, tilläggspensionsavgiften som är ochsjukförsäkringsavgiften som är av avgiftsunderlaget.Egenavgifterna är något lägre och utgör avavgiftsunderlaget för år 1993.Underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifterna är i storadrag summan av vad arbetsgivaren har utgett som lön ipengar eller skattepliktiga naturaförmåner. Vid bestämmande avavgiftsunderlaget bortses från ersättning som understiger 1000kr. Vidare bortses från bl.a. ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång fyllt 65 år.På ersättningar till arbetstagare som vid årets ingång är eller äldre skall särskild löneskatt erläggas med 17,69 %enligt vad som sägs i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster. Särskild löneskatt erläggs även påvissa avgångsersättningar och försäkringsersättningar.Fr.o.m. har en allmän sjukförsäkringsavgiftinförts som betalas av den som uppbär förvärvsinkomster somöverstiger av basbeloppet. Avgiften, som är avdragsgill vidbeskattningen, utgör av förvärvsinkomsten upp till sjuoch ett halvt basbelopp.Vissa förändringar i försäkringssystemetDen överenskommelse som träffades mellan regeringen ochSocialdemokraterna innebar att flera omedelbaraförändringar skulle vidtas inom socialförsäkringsområdet vilkaskulle ge en årlig besparing på . De redangenomförda förändringarna av kompensationen inom sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna liksom den nya allmännasjukförsäkringsavgiften och minskningen av basbeloppet med 2 %vid pensionsutbetalningarna är en följd av dennaöverenskommelse. I överenskommelsen ingick också attpensionsåldern skulle höjas. Regeringen har i proposition1992/93:155 lagt fram förslag om en successiv höjning avpensionsåldern 1 januari 1997.Pensioneringstidpunkten blir då i kvartaletefter det att den försäkrade fyllt . Förslaget kommer attbehandlas i utskottets betänkande 1992/93:SfU15.Enligt överenskommelsen skall vidare en beredning snarasttillsättas i syfte att genomföra en försäkringsmodell sominnebär att sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna flyttas ut urstatsbudgeten. Härigenom kommer enligt överenskommelsenstatsbudgetens utgiftssida att minskas med 45 miljarderkronor. Arbetsmarknadens parter bör få huvudansvaret förförsäkringen. Rätten till ersättning liksom grundvillkoren iförsäkringen skall garanteras i lag och i princip omfatta allamedborgare.En skrivelse om sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna äraviserad till . Utskottet kommer i detsammanhanget att även behandla ett antal motioner från denallmänna motionstiden som mera övergripande tar upp frågor ominriktning och finansiering av socialförsäkringssystemet.Utöver de nämnda överenskomna besparingarna inomsocialförsäkringsområdet har som ovan nämnts skärptabestämmelser införts för rätten till arbetsskadeersättning. Iproposition 1992/93:30 beräknades besparingarna förarbetsskadeförsäkringen vid en försiktig uppskattning kunnauppgå till 2 miljarder . Regeringen har vidare lagt framförslag i budgetpropositionen om försämringar idelpensionsförsäkringen som avslagits av (1992/93:SfU12, rskr. Dessutom har regeringen iproposition 1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor lagtfram förslag om att rätten till arbetsskadesjukpenning skallslopas för personer som är försäkrade enligt AFL. Förslaget, somberäknas kunna minska sjukpenningutgifterna förarbetsskadeförsäkringen med 1 700 miljonor kronor, kommer attbehandlas i utskottets betänkande 1992/93:SfU17.II Sjukförsäkring m.m.Under rubriken m.m. behandlas det i proposition1992/93:100, bilaga 6 (), under littera C1.Bidrag till sjukförsäkringen upptagna anslaget tillsjukförsäkringen samt motioner härom. Vidare behandlas anslagetC 2. Bidrag till ersättning vid närståendevård.Allmänt om sjukförsäkringenSjukförsäkringen ger rätt till sjukpenning vid sjukdom samtsvarar för kostnader i samband med läkarvård och annansjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvårdoch sjukresor. Den försäkrade svarar i regel för en mindre delav kostnaden i form av en patientavgift. Vidare ger försäkringenvid vissa sjukdomar den sjuke rätt till kostnadsfria läkemedeloch förbrukningsartiklar.Sjukförsäkringen finansieras till med statsbidrag ochtill med socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Fr.o.m. utgör avgiften tillsjukförsäkringen 8,av avgiftsunderlaget för arbetsgivareoch 9,av avgiftsunderlaget för egenföretagare. Från sammatidpunkt har även en allmän sjukförsäkringsavgift införts somutgör 0,av förvärvsinkomsten upp till 7,5 basbelopp ochsom betalas av den enskilde. Även denna avgift, som äravdragsgill, skall bidra till finansieringen av sjukförsäkringen(prop. 1992/93:136, SfU9, rskr. 157).SjukpenningförsäkringenDen som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, AFL, och bosatt i skall vara inskriven hosallmän försäkringskassa fr.o.m. den månad då han fyller 16 år.Inskrivningen medför rätt till sjukpenning om den försäkradessjukpenninggrundande inkomst (SGI) uppgår till minst 6000 kr.Även den som är kan ha rätt till sjukpenning. Densjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst i pengareller andra skattepliktiga förmåner som den försäkrade kan antasför år räknat komma att tills vidare erhålla av eget arbete,antingen på grund av anställning eller genom annatförvärvsarbete. För anställningsförmåner för tid som ingår i ensjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön utges intesjukpenning.Sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned arbetsförmåganmed minst en fjärdedel. Saknar den försäkrade arbetsförmågautges hel sjukpenning. I annat fall utges tre fjärdedels, halveller en fjärdedels sjukpenning, beroende på graden avnedsättning av arbetsförmågan.Hel sjukpenning utgör viss andel av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365(kalenderdagberäknad sjukpenning). Fr.o.m. ärkompensationsnivån medsjukpenning i varje sjukperiod, för tid därefter t.o.m.den och därefter . Fr.o.m. den 1 april 1993införs en karensdag och ersättningen för de två därpå följandedagarna utges av den sjukpenninggrundande inkomsten,av den sjukpenninggrundande inkomsten t.o.m. den 365:edagen och av den sjukpenninggrundande inkomsten för tiddärefter (prop. 1992/93:31, SfU9, rskr. Den senare nivånfår effekt först fr.o.m. . För vissa personer medåterkommande sjukdomsfall gäller särskilda bestämmelser. Deflesta anställda har genom särskilda avtal ersättning vidsjukdom utöver den ersättning den allmänna försäkringen ger.Sådan avtalsersättning får dock inte utges med ochfr.o.m. endast t.o.m. den . Omavtalsersättningen överstiger tillåten nivå minskas ersättningenfrån den allmänna försäkringen i motsvarande mån.För beräkning av ersättning från sjukpenningförsäkringen underde första av ett sjukdomsfall, dvs. om intesjuklöneperiod löper, gäller följande för försäkrade som har ensjukpenninggrundande inkomst som helt eller delvis grundar sigpå anställning (tim-/dagberäknad sjukpenning). Ersättningen haranpassats till den ordinarie arbetstiden eller motsvarandenormala arbetstid då den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte blivit sjuk. Ersättning utges enbartför de dagar då den försäkrade avstår från förvärvsarbete ochfastställs med den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst somutgångspunkt. Ersättningen beräknas som kvoten av65% resp. av den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomst och hans årsarbetstid, dvs. den ordinarie tid som denförsäkrade beräknas utföra förvärvsarbete mätt i timmar per år.En särskild ersättning, rehabiliteringsersättning, utges nären försäkrad, vars arbetsförmåga till följd av sjukdom ärnedsatt med minst en fjärdedel, deltar i arbetslivsinriktadrehabilitering som avser att förkorta sjukdomstiden eller atthelt eller delvis förebygga eller häva nedsättningen avarbetsförmågan. Rehabiliteringsersättningen består avrehabiliteringspenning som utges av densjukpenninggrundade inkomsten och ett särskilt bidrag. Fr.o.m.den 1 april 1993 sänks nivån för rehabiliteringsersättning till95 % av den sjukpenninggrundande inkomsten.SjuklönEnligt lagen (1991:1047) om sjuklön (prop. 1990/91:181, SfU18,rskr. 372), som trätt i kraft , har enarbetstagare rätt att av ettsjukdomsfall (sjuklöneperioden) behålla viss andel av den lönoch av de andra anställningsförmåner som han går miste om tillföljd av sjukdomen. Andelen skall normalt vara under deförsta med sjuklön och under de återståendedagarna. Fr.o.m. införs en karensdag även isjuklönesystemet. För tid då arbetsgivaren har att svara försjuklön föreligger inte rätt till sjukpenning.Sjuklönesystemet gäller endast dem som omfattas av ettanställningsförhållande.Vid tvister mellan arbetstagare och arbetsgivare om rätt tillsjuklön som gäller arbetsförmågans nedsättning eller huruvidaarbetstagarförhållande föreligger skall kunnalämna ersättning från sjukförsäkringen med ett skäligt belopp(sjuklönegaranti).Företag med få anställda har möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan mot de sjuklönekostnader över en viss nivå somföretaget kan drabbas av.Frågor om kompensationsnivånI motion Sf247 av m.fl. (v) anförs att deförsämringar som skett vad gäller ersättningsnivån inomsjukförsäkringen slår hårt mot människor med låga inkomster,särskilt då mot kvinnorna. Motionärerna framhåller attförsämringarna också drabbar orättvist, beroende på att inomtjänstemannayrken och liknande områden många kan tillbringa endag på arbetet utan att vara alldeles friska. De som arbetarinom andra områden, vård, omsorg, livsmedelsbranschen, tyngrearbeten m.m. har inte denna möjlighet, dels på grund avsmittorisken, dels på grund av att arbetet är tungt. I yrkande 1begärs ett tillkännagivande om att sjukpenningnivåerna inomsjuk- och arbetsskadeförsäkringen skall höjas till 90 %.Motionärerna anför att deras ambition är att ta bort karensdagenså fort ekonomin tål det. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande härom. Motionärerna anser vidare att denutredning som tillsatts för att se över arbetsskadeförsäkringenborde ha avvaktats innan rehabiliteringsersättningen sänktes.I yrkande 3 begär de att skall besluta att höjarehabiliteringsersättningen med 5%.I motion Fi212 yrkande 5 av m.fl. (v) begärsatt det s.k. taket för sjukförsäkringen, 7,5 basbelopp, sänkstill 5,5 basbelopp för att finansiera ett "krispaket" motarbetslösheten.Riksdagen avslog på förslag av utskottet liknandeyrkanden i samband med beslutet om införande av en karensdag ochsänkta kompensationsnivåer vid sjukdom. Utskottet anförde i sittbetänkande SfU9 att utskottet inte såg någon anledning attfrångå den överenskommelse som regeringen träffade medSocialdemokraterna om hur besparingar skullegenomföras inom sjukförsäkringen. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker bifall till motionerna Sf247 samtFi212 yrkande 5.Frågor om sjuklönFåmansföretag i aktiebolagsformI motion Sf283 av m.fl. (c, m, kds) yrkande3 begärs ett tillkännagivande om att en enmansföretagare somdriver sin rörelse i aktiebolagsform inte skall omfattas avsjuklönelagen.En företagare som driver sin verksamhet i aktiebolagsform ärbl.a. i skatte-, avgifts- och sjukförsäkringshänseende attbetrakta som anställd av bolaget. Härigenom omfattas företagarenäven av sjuklönelagens bestämmelser. För bolaget/arbetsgivarensom skall utge sjuklön hararbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen sänkts i motsvarandemån. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett föreslå någonavvikelse från sjuklönelagens bestämmelser för företagare somdriver sin verksamhet i aktiebolagsform och utskottet avstyrkerbifall till motionen. Utskottet vill emellertid erinra om denmöjlighet som ett företag med få anställda har att försäkra sighos mot kostnader för sjuklön.KostnadsneutralitetI motion Sf283 yrkande 4 anser motionärerna vidare attsjuklönereformen måste vara kostnadsneutral för arbetsgivarnasom grupp och att det därför är angeläget att regeringennoggrant följer kostnadsutvecklingen och att avgiften vid behovjusteras. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.I utskottets av i denna del godkända betänkande1991/92:SfU8 erinrade utskottet om att sjuklönereformen äravsedd att vara kostnadsneutral för arbetsgivarna som grupp. Isamband med att sjuklönelagen trädde i kraft den 1 januari 1992sänktes arbetsgivaravgiften för attåstadkomma kostnadsmässig neutralitet. I samma syfte haravgiften därefter höjts fr.o.m. den 1januari 1993 till följd av att en karensdag införs i systemetfr.o.m. höjs avgiften med ytterligare0,. Utskottet utgår från att avgiftens storlekfortlöpande följs upp och anser inte att någon åtgärd frånriksdagens sida är påkallad med anledning av motion Sf283yrkande 4.Rapportering av sjukfallEnligt 12 § lagen (1991:1047) om sjuklön är en arbetsgivareskyldig att till den allmänna anmälasjukdomsfall som har gett arbetstagare rätt till sjuklön, omsjukperioden och anställningen fortsätter eftersjuklöneperiodens utgång. Anmälan skall göras inom sju dagar.Arbetsgivare skall vidare lämna uppgift om sådana kortaresjukdomsfall för vilken den anställde varit berättigad tillsjuklön. Uppgifterna skall lämnas till medhjälp av automatisk databehandling eller skriftligen till allmänförsäkringskassa senast vid utgången av kalendermånaden efterden under vilken sjuklöneperioden löpt ut.Margitta () begär i motion Sf225 ett tillkännagivandeom att arbetsgivarnas skyldighet att rapportera de sjukfall somavslutas inom sjuklöneperioden skall slopas. Motionären anseratt rapporteringen inte tjänar något syfte och att de motiv somangetts för rapporteringen av dessa sjukfall, bl.a. atttillgodose sjukfallsstatistiken och fylla behovet avsjukhistorik för enskilda personer inför en eventuellrehabilitering, inte bär. Hon anser att behovet av statistik kantillgodoses genom stickprov och undersökningar av AKU-modell(arbetskraftsundersökning).Riksförsäkringsverket har i en rapport till regeringen i juni1992, RFV anser 1992:5 Uppföljning av genomförandet av de nyareglerna om sjuklön och rehabilitering, granskat hurde nya reglerna tillämpats. Enligt rapporten behövs uppgifternaom sjuklöneperioder för flera olika ändamål, t.ex. som underlagför förebyggande insatser i arbetsmiljön på arbetsplatserna, föratt få en enhetlig och heltäckande statistik över sjukfrånvaron,för att få en sjukhistorik för enskilda individer som hjälp irehabiliteringsarbetet och för att kunna göra en kontroll omersättning betalats ut från medsjuklönen. anser att rapportering avsjuklöneperioder från arbetsgivare till istort fungerat bra. redovisar attsjuklöneperioder rapporteras för av de anställda viaADB-media eller via optisk blankett. RFV avser att kontinuerligtta information från sjuklöneregistret till försäkringskassorna.Med hjälp av informationen kan kassan bedöma om det finnsarbetsgivare på orten som inte lämnat några aviseringar och i såfall kontakta dessa. Hur stor bortfallsfrekvensen är bedömsenligt rapporten för tidigt att uttala sig om ().På förslag av utskottet avslog vid beslutet attinföra lagen om sjuklön motioner om att uppgifter om kortasjukfall inte skulle rapporteras. Utskottet anförde i dennafråga i betänkandet 1990/91:SfU18 att det var av mycket storbetydelse att en så grundläggande förändring av systemet förersättning vid sjukdom som sjuklöneförslaget innebar följdesupp, och att möjligheter fanns att värdera förändringen.Detsamma gällde även i övrigt förändringar i fråga ombefolkningens hälsa och ohälsa. En rapportering även av kortasjukfall behövdes därför enligt utskottets mening. Utskottetansåg vidare att den föreslagna rapporteringsskyldigheten var såadministrativt enkel som kunde begäras. Utskottet vidhöll medanledning av ett nytt motionsyrkande i frågan sin tidigareuppfattning i sitt av godkända betänkande1991/92:SfU5. Utskottet ser nu ingen anledning för attfrångå sitt tidigare ställningstagande och avstyrker bifall tillmotion Sf225.Frågor om sjukpenningSjukpenninggrundande inkomstDen sjukpenninggrundande inkomsten är den årliga inkomst ipengar eller andra skattepliktiga förmåner som en försäkrad kanantas komma att tills vidare få för eget arbete. Vid beräkningenbortses från inkomster över 7,5 basbelopp.I motion Sf283 yrkande 2 anför m.fl. (c, m,kds) att de nuvarande reglerna för beräkning avsjukpenninggrundande inkomst ger upphov till överkompensationoch att kvalifikationskraven är för lågt ställda. Motionärernaanser att man bör återgå till en strikt användning avinkomstbortfallsprincipen så att endast det faktiska bortfalletav lön ersätts. Motionärerna hänvisar till attRiksförsäkringsverket i en rapport till regeringen, RFV anser1992:4 Översyn av reglerna om sjukpenninggrundande inkomst, harredovisat förslag till förändringar av reglerna för beräkning avsjukpenninggrundande inkomst. Motionärerna begär etttillkännagivande om att dessa förslag skall ligga till grund fören ny modell för beräkning av den sjukpenninggrundandeinkomsten.Riksförsäkringsverkets rapport har överlämnats till regeringeni och bereds i Socialdepartementet.Utskottet anser att resultatet av detta beredningsarbete böravvaktas och avstyrker bifall till motion Sf283 yrkande 2.I motion Sf283 anförs vidare att särskild uppmärksamhet börriktas mot sjukfrånvaron bland egenföretagare. Motionärernahänvisar till att enligt statistik ökarsjukfrånvaron för denna grupp. För egenföretagare med ensjukförsäkring utan karensdagar är sjukfrånvaron högre än föranställda. Motionärerna begär i yrkande 5 ett tillkännagivandeom behovet av att utvärdera egenföretagarnas sjukfrånvaro.Riksförsäkringsverket har i RFV informerar 1992:24 bl.a.redovisat att sjuktalet för företagare ökat år1987 . har sjuktalet föranställda minskat från 24,0 till 22,8. Sjukfallsfrekvensen ärunder båda åren i stort sett oförändrad för både anställda (år1987 1,87) och företagare (0,54). Antaletsjukpenningdagar per sjukfall, det s.k. varaktighetstalet, ärför de båda åren ungefär detsamma för anställda (11,1991).För företagare var varaktighetstalet 1987 och 31,6 år1991. Det framgår således av redovisningen att sjukfrånvaronskiljer sig mellan anställda och företagare så till vida attföretagare har färre sjukperioder, men betydligt längresjukfrånvaroperioder än gruppen anställda.Riksförsäkringsverket följer och redovisar kontinuerligt hurden ersatta sjukfrånvaron utvecklas samt hur den fördelar sigmellan olika kategorier försäkrade. Med anledning avskillnaderna i varaktighetstal mellan arbetstagare ochegenföretagare kan det enligt utskottets uppfattning finnasanledning för att särskilt uppmärksammadessa skillnader. Genom att försäkringskassorna på ett tidigtstadium av ett sjukfall skall beakta de försäkrades behov avrehabilitering får försäkringskassorna en god kunskap omorsakerna till sjukfrånvaron och vilken inverkanarbetsmiljöfaktorer har på denna. Denna samlade kunskap börkunna ge verket underlag för bedömning om någon särskildutvärdering av egenföretagarnas sjukfrånvaro behöver initieras.Något särskilt tillkännagivande med anledning av motion Sf283yrkande 5 är enligt utskottets uppfattning inte påkallat.Övre åldersgräns för sjukpenningFör tid efter ingången av den månad då den försäkrade fyllt 70år eller börjat uppbära hel ålderspension, fårsjukpenning endast utges i 180 dagar.I motion Sf280 anför och ()att reglerna om en övre gräns för rätt till sjukpenning medfören ohållbar situation för äldre konstnärer som fortfarande äraktiva. I dagens ekonomiska läge, då nedskärningar sker inomkultursektorn, drabbas de verksamma mycket hårt. Motionärernaanser att det bör finnas en möjlighet för vissa medborgare attsöka dispens från denna begränsningsregel. Motionärerna begärett tillkännagivande härom.Med hänsyn till att uttaget av ålderspension kan uppskjutaslängst till anser utskottet inte att det föreliggernågon anledning att försäkringen vid sidan om pensionen ocksåskall ersätta inkomstbortfall på grund av sjukdom under längretid än för vad som gäller. Utskottet villemellertid erinra om att i proposition 1992/93:155 föreslås enjustering av den övre åldersgränsen för rätt till sjukpenningmed , som en konsekvens av förslaget i propositionen omatt pensionsåldern skall höjas.På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionSf280.Sjukpenningförmåner vid psykiatrisk vård m.m.Sjukpenning utges bl.a. inte då den försäkrade är häktad ellerintagen i kriminalvårdsanstalt. Sjukpenning utgår dock tillförsäkrad som blir sjuk under tid då han får vistas utomanstalten och bereds tillfälle att förvärvsarbeta. En försäkradsom är överlämnad till psykiatrisk vård och sålunda erhållersjukhusvård betalar för sjukhusvården på samma grunder som andrainom sitt sjukvårdsområde. tas en avgift ut omhögst per vårddag.Birgit () kritiserar i motion Sf263 att de somblivit överlämnade till psykiatrisk vård i stället för att dömastill fängelsestraff får sjukpenning under hela den tid devårdas. Motionären anser att de därigenom får en fördel framfördem som dömts till fängelsestraff. Hon begär i yrkande 1 etttillkännagivande om en lagändring, så att sjukpenningen ejutbetalas till den som är överlämnad till psykiatrisk vård sålänge vården pågår.Enligt utskottets uppfattning bör sjukförsäkringensersättningsregler gälla lika för alla försäkrade, oavsettorsaken till behovet av vård och sjukhusvistelse. Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf263 yrkande 1.I samma motion anför motionären vidare att det är nödvändigtatt se över regelsystemet så att det i fortsättningen inte skallvara möjligt att utbetala sjukpenning åt den som befinner sig på"rymmarstråt" från kriminalvårdsanstalt, och hon begär en sådanöversyn i yrkande 2.Utskottet vill erinra om att en intagen som avvikit från enkriminalvårdsanstalt är att betrakta som intagen pådenna. Någon sjukpenning utges sålunda inte i sådanasituationer. Någon översyn av reglerna i enlighet med yrkande 2i motion Sf263 behövs därför inte, och utskottet avstyrkerbifall även till detta yrkande.Allmän sjukförsäkringsavgiftFörutom genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare finansieras sjukförsäkringen fr.o.m. den 1januari 1993 även med avgifter enligt lagen (1992:1745) omallmän sjukförsäkringsavgift. Avgiften betalas av den som uppbärförvärvsinkomster som överstiger av basbeloppet och sominte fyllt vid årets ingång. Avgiften utgör avförvärvsinkomsten upp till 7,5 basbelopp.