bet · GG01JoU13 · 1993-03-16 00:00:00 — Det krävs enligt verket eninventering av vilka domar som för fiskets del behöver omprövas.Dessutom har viss ändring av lagtexten begärts avKammarkollegium som är den myndighet som företräder statensintressen gentemot kraftbolagen. Utskottet har ingen annanmening än motionärerna om det rimliga i att behoven avfungerande laxtrappor och på restaurering av fiskevattnenbeaktas i samband med kommande omprövningar av vattendomar. Detfår förutsättas att och Kammarkollegiet bevakarfiskeintressena i detta sammanhang. Därmed får syftet medmotionerna Jo410 yrkande 3 och Jo420 yrkande 2 ansestillgodosett, och motionsyrkandena påkallar ingen särskildåtgärd från sida.Med anledning av förslaget i motion Jo420 yrkande 4 ombildande av en stiftelse för förvaltning av fisket iDomänverkets vatten får utskottet erinra om att Domänverketnumera ombildats till ett statligt bolag (prop. 1991/92:134,JoU9y, NU33). Enligt vad utskottet inhämtat är Domän AB:sfiskevård nära integrerad med Domän naturvårdsprogram.Domäns fiskekort gäller över hela landet i mer än 1500 vatten.Enligt bolagets mening skulle ett utbrytande av fiskevården påintet sätt gynna fiskevårdsintresset. Utskottet har inte funnitanledning till annan mening och avstyrker motionsyrkandet.20. Främjande av fiskerinäringen (D 2)PropositionenAnslaget används för bidrag till främjande av fiskerinäringenoch för att täcka kostnader för forskning, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet på fiskets område.I enlighet med vad som redovisades i proposition 1991/92:38 ominriktningen av den ekonomiska politiken bör bidragen tillfiskeorganisationer avvecklas helt fr.o.m. /94.Anslaget bör således minskas med 457000kr till4084000kr.Sammanlagt bör anslaget föras upp med 4084000kr.MotionernaFör fiskarna i och har torskensom fiskeart haft stor, ibland mycket stor, ekonomisk betydelsefrån tid till annan, framhålls det i motion Jo402 (s). Under1970- och 1980-talen var tillgången mycket god, mentorskbeståndet utraderades genom ett förödande trålfiske sominleddes och pågick under ett par säsonger. Fisketstår nu inför mycket stora ekonomiska problem. Mot denbakgrunden, och med hänvisning till att försök pågår med odlingav torskyngel, förordar motionärerna att dessa försök om möjligtutvidgas till utsättning av märkta torskar i . Enutvärdering måste göras av vilka förutsättningar det finns närdet gäller att omvandla den nu stora födoreserven i Bottenhavettill fångstbar torsk. Även i motion Jo407 (s) yrkas på åtgärderför att stärka torskbeståndet. Enligt motionen visar försök vidHavsfiskelaboratoriet i på en metod för reproduktion ochodling i bassäng och kasse som kan innebära en möjlig framtidaverksamhet. Motionärerna anser att en marknad bör upparbetas förkommersiell reproduktion och odling av torsk. bör upptaförhandlingar om ekonomiskt deltagande i en uppköpsordning frånberörda Östersjöstaters sida av torskyngel för utsättning. Inteminst viktigt är detta mot bakgrund av att Östersjötorskenanvänds i kvotförhandlingar med EG-länderna.I ett par motioner från uppmärksammas hotetfrån en fisksjukdom som fått namnet M 74 och som drabbatlaxodlingar i . I motion Jo408 (fp) yrkas på etttillkännagivande om åtgärder för laxbeståndet med anledning avdet hot som denna fisksjukdom utgör. I det korta perspektivetbör begränsningar av allt laxfiske komma till stånd för att ökaantalet lekande laxhonor, anför motionärerna. I ett längreperspektiv krävs betydande forskningsresurser. Motsvarandeyrkande framläggs i motion Jo612(-).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker alltså detta.Under senare år har medel avsatts för att utveckla metoder förodling och utsättning av torskungar i syfte att därmedåtminstone lokalt förbättra beståndssituationen i Östersjön.Mycket arbete återstår dock, framhåller i sinanslagsframställning. Utskottet har för egen del ingen annanmening än motionärerna om det angelägna i attförsöksverksamheten kan fortsätta och utvärderas för att efterhand förhoppningsvis mynna ut i en marknadsmässig hantering. Förnärvarande bekostas verksamheten av prisregleringsmedel. Sådanakommer enligt uppgift att vara tillgängliga även under nästabudgetår, även om prisregleringen som planerat avvecklas fr.o.m.den 1 juli 1993. Någon särskild åtgärd med anledningav motionerna Jo402 och Jo407 synes icke påkallad.Fisksjukdomen M 74 har fortfarande inte kunnat beskrivasnärmare än att man vet att laxungar i odlingsbassänger dör redanpå gulsäcksstadiet. Enligt vad utskottet erfarit har sjukdomennu tagit sådana proportioner att en forskningsutredningtillsatts i samverkan mellan , ,Skogs- och jordbrukets forskningsråd () ochVärldsnaturfonden (WWF) för att granska kända fakta. Utredningensom beräknas bli klar har i uppgift att avgöra om ettsärskilt, samfinansierat projektområde skall inrättas förfortsatt forskning kring sjukdomen.Utskottet delar den oro som föranlett motionerna Jo408 ochJo612 om åtgärder mot M 74. Som redovisats under avsnittetFiskeriverket har verket beslutat införa restriktionerför kustfisket av lax. Dessa restriktioner bör komma attmedverka till en rikligare uppgång av laxhonor till älvar ochavelsstationer. Genom den omnämnda utredningen kommer ävenfrågan om intensifierad forskning kring sjukdomen att närmarebelysas. Därmed tillgodoses till väsentlig del syftet medmotionerna, vilka alltså inte bör föranleda någon ytterligareåtgärd från sida.21. Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. (D8)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under D 8 (s. 54).22. Bidrag till fiskevård m.m. (D 9)PropositionenFrån anslaget lämnas bidrag till bl.a. fiskevård och tillkostnader för bildande av fiskevårdsområden enligt förordningen(1985:440) om statsbidrag till fritidsfisket.Ett reservationsanslag på föreslås.MotionernaEnligt motionerna Jo249 (v) yrkande 2 och Jo413 (s) börriksdagen begära förslag om en allmän fiskevårdsavgift.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag ochtillstyrker således detta.Frågan om hur fiskevården skall finansieras har under en följdav år varit föremål för olika förslag i . Riksdagensbeslut om fritidsfisket m.m. innebar en satsning påbildande av fiskevårdsområden med statsstöd under entioårsperiod. Vid sidan härav skulle budgetmedel anvisas årligenför fiskevården. Slutligen skulle fiskets organisationer(resp. ) erhålla ett årligt stöd (prop.1980/81:153, JoU29).Regeringen föreslog att slopa statens bidrag tillfiskevård mot bakgrund av behovet att kraftigt minskastatsutgifterna. beslöt dock att under kommandebudgetår behålla detta bidrag. Dessutom borde medel säkras förfinansiering av bildande av fiskevårdsområdesföreningar somanmälts inom den angivna tioårsperioden, före den 1 september1990. begärde att regeringen skulle låtanärmare utreda frågan om införande av en allmän fiskevårdsavgift(prop. 1990/91:100 bilaga11, JoU22, rskr. Efterutredning föreslog en av regeringen tillsatt särskildutredningsman att en allmän fiskevårdsavgift om per årskulle inrättas och omfatta alla fiskande ålder.Sistnämnda fråga förföll dock sedan regeringen valt att inteföreslå införandet av allmän fiskevårdsavgift. Motioner om sådanavgift avslogs . beslöt attanslagen till fiskets organisationer skulle halveras för atthelt upphöra efter utgången av /93 (prop.1991/92:100 bilaga 10, JoU12, rskr. 212).Genom att statsbidragen till fiskevård minskar kommerfiskevården i fiskevårdsområdena liksom i de statsägda enskildafiskevattnen således i fortsättningen att i väsentligutsträckning få finansieras genom fiskekortsförsäljning. Däremotsaknas denna möjlighet att finansiera fiskevården påfrifiskevattnen. Dessa omfattar efter 1985 årshandredskapsfiskereform så gott som alla fiskevatten längskusterna och runt öarna från till samt i destora sjöarna. För gäller dock att våren 1992begärt en utredning om fiskevårdsfrågorna med sikte på införandeav en särskild fiskevårdsavgift, vilken avses finansiera dentilltänkta statliga delen av ett fiskeprojekt (1991/92:JoU20, rskr. 304).Genom avskaffandet av prisregleringen på fisk kommer efterhand även de fiskevårdsbidrag som finansierats genom intäkternafrån denna att upphöra. De utnyttjas huvudsakligen förutsättning av fisk med sikte på yrkesfiskets intressen.Fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter är föremål för ensärskild utredning. Utredningen skall enligt direktiven avgeslutbetänkande . I delbetänkandet (SOU1992:136) Svenskt fiske -- nuläge och utvecklingsmöjligheteranförs att utredningen i sitt slutbetänkande avser att mer idetalj beskriva utsättningsverksamheten och desssamhällsekonomiska lönsamhet samt även lämna förslag till ändradinriktning, finansiering och omfattning av utsättningarna.Utskottet förutsätter att utredningen i det sammanhanget ävenöverväger hur en fiskevård anpassad efter fritids- ochsportfiskets behov skall organiseras i frifiskevattnen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo249 yrkande 2och Jo413 om allmän fiskevårdsavgift.23. (--)PropositionenUnder anslaget tas upp ett formellt belopp på 1000krtill uppdragsverksamhet vid (). Under anslaget anvisas medel förcentrallaboratorieuppgifter m.m. vid SVA.SVA är ett expert- och serviceorgan åt Statens jordbruksverkoch andra myndigheter samt enskilda organisationer ochallmänheten, med uppgift att bl.a. utreda smittsammadjursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA skallvara ett veterinärmedicinskt centrallaboratorium samt utföraviss rutinmässig diagnostisk verksamhet. Vidare skall SVA aktivtmedverka i djursjukdomars förebyggande och bekämpande. Till stödför dessa funktioner skall SVA utföra forsknings- ochutvecklingsarbete.Enligt jordbruksministern bör de övergripande målen för SVA:sverksamhet även fortsättningsvis vara att främja en goddjurhälsa och en god folkhälsa. kan detförutsättas att ett kommer att träda i kraft i frågaom det veterinära området, och avsikten är att skall blimedlem i EG. Verksamheten bör därför inriktas så att SVA aktivtkan medverka i detta integrationsarbete och upprätthålla en högberedskap mot de förändrade sjukdomshot som en EG-anpassning kanmedföra. Samverkan mellan myndighetsuppgiften ochuppdragsverksamheten bör ytterligare effektiviseras för attuppnå en större effekt som kostnadsredovisningen förde olika verksamhetsområdena hålls isär. Därutöver framhållsvikten av en fortsatt utveckling av myndighetensresultatredovisning. För förberedelsearbetet inför ett svensktEG-medlemskap bör SVA anvisas 500000 kr.Kostnaderna för SVA:s verksamhet beräknas för budgetåret1993/94 till . Dessa finansieras dels med intäkterfrån uppdragsverksamheten med , dels genom bidragöver statsbudgeten () med 67 121 000kr. Förslaget har somutgångspunkt en real minskning av utgifterna om i enlighetmed den princip som generellt tillämpas i årets budgetförslag.MotionernaI motion Jo513 (nyd) konstateras att forskningen om älgdödenhar tagit ett brett grepp för att bl.a. belysa älgpopulationenssituation, sjukdomsorsaker och dessas eventuella samband medmiljöpåverkan. Målet för forskningen är att fastställasmittoämnet och via populationsdynamiska, fysiologiska,epidemiologiska och kemiska kunskaper utarbeta en strategi föratt begränsa sjukdomen. Ett snabbt klarläggande av sjukdomensorsaker och vilka motåtgärder som kan vidtagas är enligtmotionären en riksangelägenhet. Mot bakgrund av sjukdomensutveckling skulle ett riktat anslag om av allmännamedel till kunna bidra mer koncentrerad insats när det gäller bekämpandet avifrågavarande sjukdom. Enligt motion Jo522 (c) har jaktvårdarnatagit prover på de djur som fällts under älgjakten år 1992.Proverna har ännu inte analyserats och enligt motionärernasaknar jaktvårdsorganisationen medel för detta ändamål. Det ärangeläget att gå vidare i forskningen om älgarnas sjukdom ivästra och medel bör därför anvisas ur jaktvårdsfondenför att man skall klara av dessa analyser.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF1--samt föreslår att godkänner den ipropositionen föreslagna målsättningen för verksamheten inom SVA(prop. s. 61--64).SVA är ett expert- och serviceorgan med uppgift att bl.a.utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak ochspridningssätt. Enligt vad utskottet erfarit bedrivs i SVA:sregi ett koordinerat program för forskning om den älgdöd somdrabbat älgstammen i sydvästra . I programmet deltarSVA:s virologiska laboratorium och epizootologiska enhet. Vidarebedrivs ett fristående fältprojekt, inriktat på bl.a. patologi,provinsamling, planering etc. Projektet finansieras med medelfrån viltskaderegleringsfonden efter prioritering avforskningsnämnden vid (). Härutöverfinansieras forskningen om älgdöden genom bidrag från en radolika håll. Nämnas kan , , och vissa viltskadefonder.Utskottet har stor förståelse för de krav som ställs imotionerna Jo513 och Jo522 om ytterligare resurser tillforskningen om den s.k. älgdöden. Som framhålls i motionerna ärälgen en värdefull jaktlig tillgång som den i likhetmed allt levande fungerar som en indikator på tillståndet i vårmiljö. Det är således av stort allmänt intresse att denfortsatta forskningen på detta område säkerställs och attsjukdomens orsaker kan klarläggas. Detta är inte minst viktigtnär det gäller risken för sjukdomsspridning till djur inomhusdjursskötseln. Som framgår av redovisningen ovan harfältprojektet huvudsakligen finansierats med medel frånviltskaderegleringsfonden. Utskottet vill i detta sammanhangpeka på möjligheten att i utökad omfattning använda medel frånjaktvårdsfonden. Situationens allvar motiverar mycket väl ensådan ordning och detta ligger även väl i linje med fondenssyfte. I detta sammanhang bör även framhållas betydelsen av attforskningsinsatserna samordnas på bästa sätt. Utskottetförutsätter att SVA och SNV vidtar de åtgärder som i dettaavseende kan anses erforderliga. Det anförda är ägnat att i storutsträckning tillgodose syftet med motionerna Jo513 och Jo522.Utskottet är därför inte berett att föreslå något särskiltuttalande från sida. : Uppdragsverksamhet m.fl.anslag (--F 8)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF3--F 8 (prop. s. 64 f.).25. Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet m.fl. anslag(G1--G 7)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaG1--G 7 (prop. s. 72 f.).26. (H 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt H 3(prop. s.85 f.).27. Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring ochkostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. (H 4--H 5)PropositionenUnder anslaget H 4 anvisas medel för bruttoinvesteringar iberedskapslager av livsmedel och insatsvaror i jordbruket.Vidare anvisas medel för produktionsförberedelser, skydd motABC-stridsmedel och ransoneringsförberedelser.Jordbruksministern föreslår att anslaget efter prisomräkningförs upp med , varav utgörmedel från den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del.Av dessa bör användas för beredskapslagring avveterinära läkemedel och för åtgärder inomABC-området. Förslaget innebär en neddragning med 15 203 000 krför /94 jämfört med de kostnader förlageruppbyggnad som förutsattes i det livsmedelspolitiskabeslutet år 1990.Från anslaget H 5 betalas driftkostnader för beredskapslagringav livsmedel m.m. samt kostnader för andra beredskapsåtgärder änlagring i form av planering m.m. Under anslaget anvisas medel för lönekostnader m.m. för visspersonal. Jordbruksministern föreslår att anslaget efterprisomräkning skall föras upp med sammanlagt ,varav avser medel inom den ekonomiska ramenför totalförsvarets civila del. Förslaget innebär en neddragningmed för /94 jämfört med de kostnaderför beredskapslagring av livsmedel som förutsattes i detlivsmedelspolitiska beslutet år 1990.MotionenEnligt motion Jo249 (v) måste behovet av beredskapslagringbedömas mot bakgrund av landets säkerhetspolitiska situation. Iandra sammanhang gör regeringen bedömningen att densäkerhetspolitiska situationen har förbättrats avsevärt undersenare år. Anslaget H 4 bör därför minskas med (yrkande 7). Med samma motivering yrkas vidare att anslaget H 5minskas med (yrkande 8).Utskottets övervägandenUtskottet delar jordbruksministerns bedömning när det gällermedelsbehovet under punkterna H 4--H 5 och tillstyrker därförregeringens förslag. Därmed avstyrks motion Jo249 yrkandena 7och 8.28. Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. (H6--H7)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaH6--H 7 (prop. s. 89 f.). beträffande kompensationsbeloppatt godkänner vad i propositionen förordats omprinciperna för fastställandet av kompensationsbeloppet tilljordbruket,2. beträffande omställningsprogrammetatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om anpassning av det svenskaomställningsprogrammet till EG:s trädesprogram samt avslårmotionerna 1992/93:Jo248 yrkandena 2 och 4 och 1992/93:Jo250yrkande 2,res. 1 (s) - delvis3. beträffande problem- och åtgärdsanalysatt avslår motion 1992/93:Jo212,4. beträffande anpassning till EG:s pris- och stödnivåm.m.att avslår motionerna 1992/93:Jo203 yrkande 2,1992/93:Jo204 yrkande 2, 1992/93:Jo218, 1992/93:Jo226,1992/93:Jo233 yrkande 2, 1992/93:Jo238 yrkande 2,1992/93:Jo239,1992/93:Jo248 yrkandena 1 och 3, 1992/93:Jo250 yrkande 5,1992/93:Jo255 yrkande 7 och 1992/93:Jo256 yrkande 2,5. beträffande merkostnader för svensk animalieproduktionatt avslår motion 1992/93:Jo213,6. beträffande generella krav på konkurrensneutralitetatt avslår motion 1992/93:Fi211 yrkande 28,7. beträffande värdering av kollektiva nyttigheter ijordbruket m.m.att avslår motionerna 1992/93:Jo253 yrkandena 1 och2, 1992/93:Jo255 yrkandena 2 och 9, 1992/93:Jo644 och1992/93:N317 yrkande 17,8. beträffande stöd till jordbruket i vissa regioner m.m.att avslår motionerna 1992/93:Jo204 yrkande 1,1992/93:Jo232 yrkande 4, 1992/93:Jo238 yrkande 1,1992/93:Jo251, 1992/93:N255 yrkande 2 och 1992/93:A471 yrkande3,9. beträffande överskott som katastrofhjälpatt avslår motion 1992/93:Jo215 yrkande 2,10. beträffande regler för omställningsstödet m.m.att avslår motion 1992/93:Jo216,11. beträffande dräneringsföretagenatt avslår motion 1992/93:Jo222,12. beträffande maskinringaratt avslår motion 1992/93:Jo227,13. beträffande GATT-avtaletatt avslår motion 1992/93:Jo235 yrkande 3,14. beträffande biobränslen m.m.att avslår motionerna 1992/93:Jo250 yrkande 3 och1992/93:Jo256 yrkande 4,15. beträffande prisregleringsavgifternaatt avslår motion 1992/93:Jo255 yrkande 5,res. 1 (s ) - delvis16. beträffande vegetabiliesektorn /94att riksdagendels, med avslag på motion 1992/93:Jo255 yrkandena 1 och6, godkänner vad i propositionen förordats om /94 i de delar som ej avser omställningskrav somvillkor för arealbidrag, arealbidragets omfattning ochinlösenprisets storlek,dels med anledning av motionerna 1992/93:Jo203 yrkande 1,1992/93:Jo215 yrkande 1, 1992/93:Jo228 yrkande 1,1992/93:Jo231 yrkande 2, 1992/93:Jo232 yrkandena 1 och 2,1992/93:Jo233 yrkande 1, 1992/93:Jo235 yrkande 4,1992/93:Jo237 yrkande 1, 1992/93:Jo250 yrkande 1 och1992/93:Jo256 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om slopande av omställningskravet,arealbidragets omfattning och inlösenprisets storlek,dels avslår motionerna 1992/93:Jo205, 1992/93:Jo228yrkande 2, 1992/93:Jo231 yrkande 1, 1992/93:Jo232 yrkande 3,1992/93:Jo233 yrkande 3, 1992/93:Jo234, 1992/93:Jo235yrkandena 1 och 2, 1992/93:Jo237 yrkande 2, 1992/93:Jo240,1992/93:Jo245, 1992/93:Jo249 yrkande 1, 1992/93:Jo250 yrkande4 och 1992/93:Jo256 yrkande 3,res. 1 (s) - delvis17. beträffande grönmjölsproduktionenatt avslår motionerna 1992/93:Jo207, 1992/93:Jo221,1992/93:Jo225, 1992/93:Jo230 och 1992/93:Jo243,18. beträffande vegetabiliesektorn /95att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om slopande av omställningskravet ocharealbidragets omfattning samt i övrigt godkänner vad ipropositionen förordats om vegetabiliesektorn budgetåret1994/95,res. 1 (s) - delvis19. beträffande fodermedelsregleringenatt godkänner vad i propositionen förordats omfodermedelsregleringen och avslår motion 1992/93:Jo206,20. beträffande oljeväxtodlingenatt godkänner vad i propositionen förordats omoljeväxtodlingen efter /94,21. beträffande ekologisk produktionatt godkänner vad i propositionen förordats omfrämjandet av ekologisk produktion samt avslår motionerna1992/93:Jo208, 1992/93:Jo223, 1992/93:Jo247 och 1992/93:Jo255yrkande 4 i motsvarande del,res. 2 (s)22. beträffande finansieringatt godkänner vad i propositionen förordats omfinansieringen av åtgärder inom vegetabiliesektorn,23. beträffande anpassningsåtgärderatt godkänner vad i propositionen förordats omgrunderna för anpassningsåtgärder inom animaliesektorn,m.m. (Litt. A)24. beträffande anslag till Jordbruksdepartementetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Jo249 yrkande 4 tillJordbruksdepartementet för /94 anvisarett ramanslag på ,25. beträffande Lantbruksrådatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Jo249 yrkande 5 till Lantbruksrådför /94 anvisar ett förslagsanslag på 7 353 000kr,26. beträffande Utredningar m.m.att till Utredningar m.m. för /94anvisar ett ramanslag på ,27. beträffande Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m.att till Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,Jordbruk och trädgårdsnäring (Litt. B)28. beträffande Statens jordbruksverkatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Jo249 yrkande 6 till för /94 anvisar ett ramanslag på113 ,29. beträffande stimulans av biodlingenatt avslår motion 1992/93:Jo236,30. beträffande utredning av stöd till pälsdjursnäringenatt avslår motion 1992/93:Jo246,31. beträffande bidragsram för jordbrukets rationaliseringatt medger att under /94 statsbidragbeviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagt högst5000 ,32. beträffande medelsanvisning till jordbruketsrationaliseringatt till Bidrag till jordbrukets rationalisering,m.m. för /94 anvisar ett förslagsanslag på10000000 kr,33. beträffande en rörlig kredit för jordfondsändamålatt medger att en rörlig kredit på iRiksgäldskontoret får disponeras för jordfondsändamål /94,34. beträffande anslag till markförvärvatt till Markförvärv för jordbruketsrationalisering för /94 anvisar ettreservationsanslag på ,35. beträffande täckande av förluster på grund av statligkreditgarantiatt till Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti för /94 anvisar ettförslagsanslag på ,36. beträffande stöd till skuldsatta jordbrukareatt till Stöd till skuldsatta jordbrukare /94 anvisar ett förslagsanslag på 10000000kr,37. beträffande reglerna för bidrag till skuldsattajordbrukareatt med anledning av motion 1992/93:Jo211 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. beträffande startstöd till jordbrukareatt till Startstöd till jordbrukare /94 anvisar ett förslagsanslag på ,39. beträffande stöd till avbytarverksamhet m.m.att till Stöd till avbytarverksamhet m.m. /94 anvisar ett förslagsanslag på 435000000kr,40. beträffande stöd till innehavare av fjällägenheterm.m.att till Stöd till innehavare av fjällägenheterm.m. för /94 anvisar ett reservationsanslag på1538000kr,41. beträffande kredit för inlösen av oljeväxter ochspannmålatt bemyndigar regeringen att medge att för inlösen av oljeväxter och spannmål /94 får disponera en rörlig kredit på700000000kr i ,42. beträffande kredit för finansiering av underskottet ispannmålsregleringenatt bemyndigar regeringen att medge att för finansiering av underskottet ispannmålsregleringen skörd under budgetåret1993/94 får disponera en rörlig kredit på iRiksgäldskontoret,43. beträffande bemyndigande att höja rörliga krediteratt bemyndigar regeringen att vid behov höja derörliga krediter som disponerar förinlösen av oljeväxter och spannmål samt för finansiering avunderskott i spannmålsregleringen,44. beträffande omställningsåtgärder i jordbruket m.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1992/93:Jo255 yrkande 3 tillOmställningsåtgärder i jordbruket m.m. för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på 2212001000kr,res. 3 (s) - villk.