bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — att beslutar att av anslaget 10 miljoner kronorfår användas för bidrag till underhållsåtgärder och maximalt80% av total godkänd kostnad på per projekt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det statliga stödet tillhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler.1992/93:Fi120 av m.fl. (s) vari yrkas4. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omberedskapsarbeten inom ROT-sektorn,5. att beslutar godkänna vad i motionen anförts omstatsbidrag för ROT-åtgärder inom äldreboendet.UtskottetDen långsiktiga utgiftsstrateginI propositionen (bil. 1 s. 24--30) behandlas frågan om ettlångsiktigt budgetsaneringsprogram. Programmet, som omfattarfemårsperioden --1998, innebär begränsningar av denoffentliga konsumtionen med ca och enreduktion av den privata konsumtionen med ca 46 miljarderkronor. Tillhopa omfattar alltså saneringsprogrammet besparingarom ca priser. föreslåsgodkänna programmet.I de delar programmet kan anses falla inom bostadsutskottetsberedningsområde innebär regeringsförslaget att en reduktion avbostadssubventionerna med skall göras åren1997 och 1998. I propositionen anges att de föreslagnareduktionerna kan ske t.ex. genom minskade räntebidrag.I detta yttrande skall inte behandlas frågan om deberäkningsförutsättningar som väglett regeringsförslaget. Dennafråga ankommer på finansutskottet att bereda. Däremot finnerbostadsutskottet det motiverat att behandla besparingsförslagetom en reduktion av bostadssubventionerna.I Socialdemokraternas partimotion Fi92 avvisas regeringensförslag till minskade bostadssubventioner. Förslaget motsvarasav yrkande 2 i denna del. I detta yrkande föreslår motionärernaatt avslår förslaget i propositionen om detlångsiktiga programmet för att sanera statsfinanserna.Bostadsutskottet anser det lämpligt att i ettlångsiktigt perspektiv ges möjlighet att bedömaregeringsförslaget om hur bostadssubventionerna bör utvecklasframöver. Inte sällan framförs i motioner och i andra sammanhangkritik mot att beslut om förändringar i subventionssystemetfattas alltför nära inpå ikraftträdandetidpunkten. Utskottetfinner det mot denna bakgrund positivt att nu har attöverväga förslag om bostadssubventionernas omfattning på längresikt. Denna omständighet bör göra det möjligt för de boende,fastighetsägarna och andra aktörer på bostadsmarknaden attinrätta sig efter de förhållanden som ett sådant beslut kaninnebära. Utskottet har inte funnit anledning till erinran motden nu tillämpade beslutsordningen eller mot omfattningen av denföreslagna reduktionen av bostadssubventionerna åren 1997 och1998. Utskottet förutsätter att föreläggsförslag om hur besparingen närmare skall genomföras. Det kanerinras om att (bet. 1991/92:BoU23 s. 25)vid beslutet om ett nytt system för bostadsfinansieringförutsatt att en avstämning av detta system skall göras efter år1995. I detta sammanhang får det anses naturligt att i ettlängre perspektiv överväga inte bara det nuvarande systemetsutformning utan också utvecklingen av subventionerna i detsystem som gällde . Med det anförda avstyrkerutskottet Socialdemokraternas partimotion Fi92 yrkande 2 imotsvarande del. Utskottet har noterat att i Vänsterpartietspartimotion Fi94 anförs att bantningen av det strukturellaunderskottet måste bli en kombination av transfereringar bl.a.inom socialförsäkringssystemet och bostadssubventioner.Kreditförsörjningen till bostadsbyggande -- utredning omkrisen på fastighetsmarknadenI Socialdemokraternas partimotion Fi92 yrkande 6, i Nydemokratis partimotion Fi93 yrkande 88 och i motion Fi106 (s)yrkande 1 tas upp frågan om fastighetskrisen och omkreditförsörjningen till bostadsbyggandet. I motion Fi93 anförsbl.a. att regeringen och med hjälp av kvalificeradebedömare måste utreda hur fastighetsmarknaden kan stabiliseras.I motion Fi106 (s) tas upp frågan om kreditgivningen vid ny- ochombyggnad av fastigheter. Motionärerna anför att bankerna intekan eller inte förmår medverka vid finansieringen avbyggnadsprojekten. Det handlar såväl om byggnadskreditgivningensom om den mera permanenta finansieringen. I motionen föreslåsstaten ta ansvar för att ett entreprenadgarantibolag bildas.De nuvarande problemen på kreditmarknaden har under1990-talet ägnats stor uppmärksamhet bl.a. av regering ochriksdag. De har självklart också satt sin prägel på branschensom sådan och haft stort utrymme i den allmänna debatten. Ensärskild myndighet -- -- har inrättats för atthantera statens stöd till banker och andra kreditinstitut.Regeringen har beslutat tillkalla en utredningom utvecklingen på kreditmarknaden. Utredningen skall göra enkartläggning och beskrivning av utvecklingen på kreditmarknadenoch analysera de effekter problemen på denna marknad har medförtoch kan väntas medföra för övriga delar av ekonomin. Utredningenbör enligt direktiven fortlöpande redovisa sitt arbete i form avdelrapporter. En slutrapport bör lämnas före utgången av år1994. Av intresse i sammanhanget är också det regeringsuppdragsom lämnats en revisionsbyrå att för statens räkning undersökasituationen på bostadskreditmarknaden med avseende påkreditriskerna på marknaden. Detta uppdrag kommer att redovisasinom kort.Trots att olika utredningsuppdrag bl.a. om kreditmarknaden ochdess problem pågår finns skäl för att, i enlighet medförslagen i motionerna (s) och (nyd), förorda att en utredninggörs i vilken mera specifikt analyseras fastighetsmarknaden ochdess problem. Åt en sådan utredning bör också ges i uppdrag attutreda orsakerna till de svårigheter som finns påbostadskreditmarknaden och lämna förslag till lösningar. Inteminst viktigt är det att ett fullgott underlag finns när beslutskall fattas i olika frågor som rör finansieringen av bostäder,detta mot bakgrund av den långsiktighet som bör prägla sådanabeslut. De olika aktörerna på bostadsmarknaden och då i förstahand de boende och byggföretagen är naturligtvis i hög gradberoende av att dessa beslut kan fattas med tilltro tillstatsmakternas åtaganden.Den utredning som bostadsutskottet förordat bör ledas av enkvalificerad utredare. Med tanke på att ökad klarhet snabbt börvinnas i de nu diskuterade frågorna bör utredningen arbetaskyndsamt. Sammansättningen av utredningen får avgöras i sambandmed att ställning tas till direktiven för utredningen. Då fårockså övervägas hur det parlamentariska deltagandet i arbetetskall garanteras.Vad utskottet med anledning av partimotionerna Fi92 (s)yrkande 6 och Fi93 (nyd) yrkande 88 samt motion Fi106 (s)yrkande 1 anfört om en utredning om problemen påfastighetsmarknaden och med bostadskreditgivningen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Reduktion av bostadssubventionerna fr.o.m. den 1 januari 1994m.m.I de tre partimotionerna; motion Fi92 från Socialdemokraterna,motion Fi93 från Ny demokrati och motion Fi94 frånVänsterpartiet, aktualiseras frågan om reduktionen avbostadssubventionerna från den 1 januari 1994.Bakgrunden till förslaget i motionerna kan sammanfattas påföljande sätt.Enligt regeringens överenskommelse med Socialdemokraternahösten 1992 skall bostadssubventionerna reduceras med 3miljarder kronor från netto, dvs. sedanhänsyn tagits till en trolig ökning av bostadsbidragen.I november 1992 hade att behandla en proposition,1992/93:50, om åtgärder för att stabilisera den svenskaekonomin. I propositionen fördes fram förslag som bl.a. byggdepå den ovannämnda överenskommelsen. Frågan ombostadssubventionerna behandlade bostadsutskottet i ett yttrande(yttr. 1992/93:BoU2y) till finansutskottet. Efter att habeskrivit regeringens förslag om en reduktion avbostadssubventionerna fr.o.m. anfördeutskottet följande.En indragning av bostadssubventionerna av den omfattning somnu diskuteras får stor betydelse inte minst för boende. Detfinns goda skäl för uppfattningen att ett beslut i frågan måsteövervägas noggrant och med beaktande av de faktorer som nämntsovan. Avsikten är att en minskning av subventionerna skall skeför tiden fr.o.m. . Även om det i och för sigkan vara önskvärt med ett beslut om hurbesparingseffekten skall hämtas in anser utskottet det viktigtatt frågan bereds ytterligare. Ett förslag i frågan frånregeringen i sådan tid att kan besluta i ärendet våren1993 får anses ge rimliga förutsättningar för de förberedelsersom beslutet kan föranleda.Vad bostadsutskottet anförde om fortsatta överväganden togsupp vid finansutskottets behandling av frågan (bet. 1992/93:FiU1s. Liksom bostadsutskottet framhöll finansutskottet viktenav att gavs möjlighet att fatta beslut i ärendetsenast . Vad finansutskottet förordat vann riksdagensanslutning.I den ovannämnda partimotionen (s) anförs bl.a. att om den nudiskuterade besparingen skulle tas ut i form av minskadesubventioner skulle följden sannolikt bli ett ökat antalkonkurser i bostadsrättsföreningar liksom i privata ochallmännyttiga bostadsföretag med stor andel nybyggda bostäder.Vidare anförs att ett genomförande av besparingen skulleförsvåra eller försena en stabilisering av fastighetsmarknaden.Effekten på statsfinanserna riskerar dessutom att bli motsattden som avsetts. I yrkande 7 i motionen föreslås etttillkännagivande till regeringen om att besparingen om 3miljarder på bostadssubventionerna skjuts upp tillsfastighetsmarknaden har stabiliserats.Hushållens största utgiftsposter, oavsett boendeform, ärenligt partimotionen från Ny demokrati räntor och skatter.Åtgärder som bidrar till att hålla hushållens ränteutgifter nereär därför mycket viktiga. Förslaget i yrkandet i motionen går utpå att minskningen av bostadssubventionerna med 3 miljarderkronor inte skall genomföras.Yrkande 5 i partimotionen från har i principsamma innebörd. I denna motion anförs bl.a. att ett genomförandeav besparingen inte bara skulle drabba de boende utan också fåstor negativ effekt på fastighetspriserna. Därmed fördjupaskrisen för vissa fastighetsägare, något som i sin tur bidrartill att bankkrisen accentueras. Effekten av att inte genomförabesparingen är, enligt motionärerna, positiv sett ur ettbudgetperspektiv.När bostadsutskottet och finansutskottet hade attbehandla frågan om en besparing på bostadssubventionerna fr.o.m.den 1 januari 1994 framhöll, som framgått ovan, de bådautskotten vikten av att beslut i ärendet kunde fattas våren 1993och då mot bakgrund av en ytterligare beredning inom regeringenskansli. Något regeringsförslag i frågan har ännu inte förelagtsriksdagen. Praktiska möjligheter saknas därför att avvakta ettsådant förslag, om ett beslut i ärendet skall kunnafattas . Utskottet finner det viktigt att så sker, såatt tillräcklig klarhet kan skapas om subventionernas omfattningunder . Utskottet kan instämma med vad imotionerna anförts om att en minskning av subventionerna enligtvad ursprungligen avsetts kommer att innebära att kostnadernaför statskassan i ett längre perspektiv blir mångdubbelt störreän den omedelbara minskningen av budgetunderskottet. Ettgenomförande av ett förslag med denna effekt bör intege sin anslutning till.Som framgått av det ovan anförda är de tre partimotionernaöverensstämmande så till vida att i dem föreslås attbesparingen på bostadssubventionerna inteskall genomföras. En viss skillnad i motionernas yrkanden finnsdock. I Socialdemokraternas partimotion föreslås att ettgenomförande av besparingsförslaget bör anstå tillsfastighetsmarknaden hunnit stabiliseras, medan i de båda andrapartimotionerna yrkandena formulerats så att besparingen överhuvud taget inte bör förverkligas.Även om motionsförslagen inte till alla delar äröverensstämmande anser utskottet att med anledning avdem som sin mening bör ge regeringen till känna att den nudiskuterade besparingen per avbostadssubventionerna inte bör genomföras. Om och i så fall näroch hur så skall ske får bedömas mot bakgrund bl.a. av hur denekonomiska politiken och därmed kreditmarknaden ochfastighetsmarknaden kommer att utvecklas. Av betydelse i dettasammanhang är inte minst ränteutvecklingen, detta mot bakgrundav kapitalkostnadernas ofta stora betydelse för boendeutgifternaoch då särskilt i nyproducerade bostäder och i bostäder somnyligen byggts om.Vad bostadsutskottet med anledning av partimotionerna Fi92 (s)yrkande 7, Fi93 (nyd) yrkande 86 och Fi94 (v) yrkande 5 anförtom att bostadssubventionerna per inte börminska med bör som sin mening geregeringen till känna.I motion Fi107 (nyd) föreslås som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om atträntesubventionerna till boendet bör avvecklas över en20-årsperiod med början år 1995.Fr.o.m. gäller ett nyttbostadsfinansieringssystem. Enligt detta kommer räntebidragenför egnahem att vara avvecklade . För hyres- ochbostadsrättshus är räntebidragen då , dvs. av sammaomfattning som de skatteavdrag som egnahemsägare antas få göraför sina gäldräntor. Vad nu redovisats innebär inte attutskottet tagit ställning till det nu gällandefinansieringssystemet som sådant. Denna fråga kan bli aktuellför att pröva framöver bl.a. i samband med denavstämning av systemet som förutsatts komma att göras efter år1995.Vad gäller bostadssubventionerna i det finansieringssystem somgällde vid utgången av har beslutat (bet.1988/89:BoU10 s. 14--16) att räntesubventioner inte skall lämnasefter det att förflutit från husets färdigställande.Som framgått av vad nu redovisats innehåller såväl dagenssystem som det tidigare systemet regler som begränsar tiden förhur länge räntebidrag kan utgå. Om dessa regler bibehålls kommerräntebidragen att vara avvecklade praktiskt taget medvad som skulle bli fallet om förslaget i motion Fi107 (nyd)förverkligades.Utskottet kan inte finna att något väsentligt skulle stå attvinna på ett genomförande av motionsförslaget. I den månyrkandet i motionen inte kan anses tillgodosett avstyrkerbostadsutskottet bifall till det.Vissa fastighetsskattefrågor m.m.I Ny demokratis partimotion Fi93 tas i yrkandena 79, 80 och 81upp vissa fastighetsskattefrågor som behandlas i detta yttrande.I yrkande 79 föreslås ett tillkännagivande om attfastighetsskatten bör avskaffas med börjantidigast /95.I yrkande 80 föreslås besluta att omgående avskaffaden s.k. flyttskatten.Ett tillkännagivande till regeringen om att taxeringsvärdet påmarken för egendom bör maximeras till föreslås iyrkande 81.Från den utgångspunkt bostadsutskottet har att beakta finnerutskottet det inte lämpligt att tillstyrka motionsförslagen.Bl.a. skulle ett genomförande av dem försvaga statens budget påett sätt som måste bedömas i ett större sammanhang och efter enmera ingående beredning än den som varit möjlig attgenomföra. Med det anförda avstyrker utskottet Ny demokratispartimotion Fi93 yrkandena 79, 80 och 81.Stöd till allmänna samlingslokalerBidrag till allmänna samlingslokaler kan lämnas tillaktiebolag, stiftelser eller föreningar som är fristående frånkommuner och kommunala företag. Bidrag lämnas för ny- ochombyggnad av samlingslokaler samt för köp av sådana lokaler. Vidnybyggnad lämnas bidrag av den godkända kostnaden förytor upp till . För ytor därutöver upp till 2000m2 lämnas bidrag . För bidrag krävs att kommunenlämnar bidrag med . För köp samt för ombyggnad ochandra upprustningsåtgärder lämnas bidrag efter samma grunder ochmed samma bidragsandelar som för nybyggnad. Förhandikappanpassning som utförs utan samband med andrabidragsberättigade åtgärder lämnas bidrag med högst 165 000 kr.Stödet handläggs inom av dess Samlingslokaldelegation.Ramen för beslut om bidrag för allmänna samlingslokaler /93 uppgår till . hardessutom av sysselsättningsskäl beslutat om en engångsanvisningför 1992/93 om för bidrag för åtgärder somkan få stöd redan enligt dagens regler samt för underhålls- ochreparationsarbeten av annat slag på allmänna samlingslokaler.Vidare har anvisat 50 miljoner kronorför /93. För /94 har riksdagenanvisat en ram på 45 miljoner kronor.Boverket har på uppdrag av regeringen kartlagt effekterna avdet statliga stödet till de allmänna samlingslokalerna. Ikompletteringspropositionen anförs att denna kartläggning visaratt de allmänna samlingslokalerna har central betydelse förlivskvalitet, kultur- och nöjesliv, särskilt på landsbygden ochi mindre orter. Med hänvisning härtill och till behovet avsysselsättningsskapande åtgärder föreslås att anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 skalltillföras för bidrag till allmännasamlingslokaler. Enligt förslaget bör högsta tillåtna kostnad fåvara per projekt. Bidrag föreslås utgå medhögst av arbetskraftskostnaden förutom i stödområdena därbidragsandelen föreslås uppgå till högst . Medlen bör enligtförslaget disponeras av , men objekt och tidpunkten förarbetenas igångsättning bör beslutas efter samråd med AMS. Vidval av projekt skall projekt i sysselsättningssvaga områdenprioriteras. Dessutom förordas att arbetena bör bedrivas medarbetskraft som anvisats eller godkänts av arbetsförmedlingen.Nybyggande och upprustning av allmänna samlingslokaler ärenligt motion Fi109 (s) sysselsättningsintensiva verksamheter --något som anses vara väl dokumenterat bl.a. genom Boverketsuppföljning av effekterna av de extra medel som /93anvisades till samlingslokalstöd. Enligt motionärerna dras docki kompletteringspropositionen inga slutsatser av detta. Genom deregler som knyts till det föreslagna extra stödet till deallmänna samlingslokalerna kommer förslaget enligt motionärernasmening varken att medverka till ökad sysselsättning eller tillförbättringar av de allmänna samlingslokalerna. För att bästaeffekt av de extra medlen skall uppnås föreslås att de i ställetskall fördelas inom den befintliga objektskön och enligt deregler som gäller för stöd -- yrkande 1. Enligt motionenär dessutom många mindre samlingslokalanläggningar i behov avstöd för att bevara och vidmakthålla lokalens funktion ochstandard. Ett obyråkratiskt hanterat engångsstöd förunderhållsåtgärder per projekt och meden bidragsnivå på anges i dessa fall ge en snabbsysselsättningseffekt -- yrkande 2. Avslutningsvis förordas attbidraget för handikappanpassning av allmänna samlingslokalerskall höjas till -- yrkande 3. Enligt motionärernasmening är det nuvarande bidraget alltför lågt för att stimuleratill ökade insatser för bättre tillgänglighet.De hittillsvarande erfarenheterna av stödet till de allmännasamlingslokalerna visar att samlingslokalprojekt har godsysselsättningseffekt. I en situation där behovet av attstimulera byggsysselsättningen är stort finns det enligtutskottets mening därför skäl att överväga en tillfälligutökning av stödet. Utskottet kan också notera att det finns enbred enighet om att en ökat stöd av den storleksordning somföreslås i kompletteringspropositionen nu bör komma till stånd.Det frågan gäller är därför enligt vilka principer m.m. som stödskall kunna utgå. En utgångspunkt bör enligt utskottets meninghärvid vara att ge stödet en sådan utformning och omfattning attdet ger en så god effekt på sysselsättningen som möjligt.I motion Fi109 (s) hävdas, utan att några belägg härför kanvisas, att den av regeringen föreslagna utformningen av dettillfälliga samlingslokalstödet inte leder till någon ökadsysselsättning. Utskottet har för sin del inte underlag för ensådan bedömning. Det finns enligt utskottets mening intetillräcklig anledning till annat antagande än att den utökademöjligheten att erhålla samlingslokalstöd kommer att utnyttjas iden utsträckning som förutsätts i regeringsförslaget. Den avregeringen förordade utformningen av stödsystemet ger utrymmeför stöd till ett större antal projekt än vad en tillämpning avde vanliga bidragsreglerna i enlighet med motionsförslagetskulle ha gjort. Därmed kan det också med fog hävdas attsysselsättningseffekten av regeringens förslag blir större.Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anfördaförslaget i kompletteringspropositionen avseende ett utökat stödtill de allmänna samlingslokalerna. Motion Fi109 (s) yrkandena 1och 2 avstyrks.Utskottet delar vad som i motion Fi109 (s) anförts om värdetav att allmänna samlingslokaler, liksom andra offentligalokaler, görs tillgängliga också för personer medfunktionshinder. Ett stort antal allmänna samlingslokaler harockså handikappanpassats med hjälp av samlingslokalstödet. Dethar skett dels i samband med ombyggnader och reparationer, delssom en enskild åtgärd utan samband med andra byggnadsåtgärder.Med avseende på den vikt som samhället fäster vid atttillgängligheten i det befintliga lokalbeståndet ökar har ocksåmaximibeloppet för stöd till handikappanpassning av allmännasamlingslokaler höjts med till så sentsom fr.o.m. innevarande budgetår. Utskottet är med hänvisninghärtill inte nu berett förorda att stödet höjs ytterligare ienlighet med förslaget i motion Fi109 (s) yrkande 3.Motionsyrkandet avstyrks.Stöd till icke-statliga kulturlokalerBidrag för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- ochkulturlokaler som tillhör någon annan än staten lämnas med högst30 % av kostnaderna vid nybyggnad och med högst vidombyggnad. Frågor om bidrag prövas av BoverketsSamlingslokaldelegation efter hörande av . Försåväl /93 som /94 har fastställtsen beslutsram om för verksamheten. Dessutomhar av sysselsättningsskäl bidragsgivningen för innevarandebudgetår tillförts ytterligare 20 miljoner kronor.Det särskilda stödet till icke-statliga kulturlokaler har,enligt motion Fi101 (c), sedan det infördes varit en mycketvärdefull tillgång. Enligt motionen har det bl.a. givitangelägna sysselsättningstillfällen över hela landet samtidigtsom det förbättrat möjligheterna för skilda kulturverksamheter.Det är enligt förslaget därför nödvändigt att det också ifortsättningen finns ett särskilt anslag för stöd tillicke-statliga kulturlokaler. Med hänvisning härtill förordas attdet ur anslaget till Vissa investeringar m.m. under sjundehuvudtiteln skall avsättas för stöd tillsådana lokaler.Det kan enligt utskottets mening i och för sig hävdas att enökning av stödet till de icke-statliga kulturlokalerna bordeförverkligas i enlighet med förslaget i motionen. Som utskottetovan anfört är läget på byggarbetsmarknaden sådant att inteminst sysselsättningsskäl talar för att åtgärder med deninriktning som förordas i motionen vidtas. villutskottet erinra om det ROT-program som beslutat omtidigare och som bl.a. syftar till att ökabyggsysselsättningen. I den nu behandladekompletteringspropositionen förs också fram förslag med dennainriktning bl.a. avseende stödet till de allmännasamlingslokalerna. Utskottet är mot bakgrund härav inte nuberett förorda insatser i enlighet med förslaget i motion Fi101(c). Det får dock förutsättas att regeringen noga följer fråganom ytterligare insatser avseende icke-statliga kulturlokaleroch, om sådana överväganden visar på behov av en ökning avbeslutsramen, underställer ett sådant förslag.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om attbidragsgivningen, som redovisats ovan, av sysselsättningsskältillförts för innevarande budgetår. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi101(c).ROT-åtgärderI syfte att öka sysselsättningen inom byggsektorn harriksdagen fattat beslut om ett särskiltROT-program (= Reparation, Om- och Tillbyggnad). Programmetomfattar följande delar.1. Stöd för reparation och bostadsförbättringsåtgärder2. Statlig subvention av underhåll och reparationer av vissakommunala byggnader3. Räntebidrag för ombyggnad av bostäder4. Ombyggnad av äldrebostäder5. Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden7. Avdrag mot fastighetsskatten för vissa underhållsåtgärderFörslag om ROT-åtgärder utöver det ovan redovisadeROT-programmet förs fram i tre motioner.Mot bakgrund av situationen på byggarbetsmarknaden och medhänvisning till att skolan är vår största arbetsplats föreslås iNy demokratis partimotion Fi93 yrkande 65 att ett tillfälligtinvesteringsbidrag till reparation och ombyggnad av skolor skallinföras. Enligt förslaget skall bidrag utgå avkostnaden upp till en total volym om perskola. Statens sammanlagda kostnader för bidraget bör enligtförslaget begränsas till . Bidragsreglernaföreslås utformade så att de överensstämmer med de regler somgäller för den beslutade statliga subventionen av underhåll ochreparationer av vissa kommunala byggnader.