bet · GG01JoU13 · 1993-03-16 00:00:00 — Sammanlagtberäknas detta uppgå till innevarandebudgetår. Dessutom avsätts ett belopp till pälsnäringensforskningsfond vilket beräknas till (1991/92: ). Utskottet är icke berett att förorda någonsärskild åtgärd från sida med anledning av motionen.13. Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m., m.fl.anslag (B 2--B 4)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under B 2--B 4 (s.33--37).14. Stöd till skuldsatta jordbrukare (B 5)PropositionenFrån anslaget betalas stöd genom räntebidrag ochavvecklingsbidrag enligt förordningen (1990:1092) om stöd tillvissa skuldsatta jordbrukare. framhåller attdenna stödform ännu har ringa omfattning, bl.a. beroende på deomställningsstöd som har lämnats under de gångna budgetåren.När dessa minskar i omfattning eller upphör kan behovet av dethär aktuella stödet väntas öka. Jordbruksministern förordar, medhänvisning till det anförda, att anslaget förs upp medoförändrat belopp, 10 miljoner kronor.MotionenI motion Jo211 (c) konstateras att omställningen ochavregleringen i många fall är besvärlig vilket kan ge upphovtill akuta ekonomiska kriser. beslut har inte lett tillden långsiktiga jordbrukspolitik som avsågs när beslutetfattades. I stället har ansökan om medlemskap i och ändringenav EG:s jordbrukspolitik gjort att osäkerheten blivit stor.Motionärerna förutser att fler jordbrukare är i behov av hjälpefter det senaste årets torka. Tillämpningen av stödet till högtskuldsatta jordbrukare bör enligt motionen inte vara sårestriktiv som . bör uttala att samhälletsinsatser skall vara sådana att de jordbruksföretag som har enmöjlighet att överleva ges hjälp.Utskottets övervägandenEnligt den ovan nämnda stödförordningen kan stöd lämnas tillsärskilt skuldsatta jordbrukare som till följd av avvecklingenav den interna marknadsregleringen på jordbrukets område fårallvarliga ekonomiska svårigheter. Stöd lämnas endast tilljordbrukare som har börjat ägna sig åt jordbruk under åren 1981till . Stöd kan lämnas för rekonstruktion avjordbruksföretag och för avveckling av jordbruksföretag.Vad gäller rekonstruktionsåtgärder framhöll jordbruksministerni samband med beslut om livsmedelspolitiken att enrekonstruktion av företag kan ske på olika sätt beroende på ombrukaren har statliga lån eller kreditgarantier eller om hansaknar sådana. Han anvisade även lösningar för de olika fallen.Utskottet och hade ingen invändning (prop.1989/90:146, JoU25 s. 123 f., rskr. 327).Som framhålls i motionen har jordbrukspolitiskabeslut inte lett till den stabilitet som avsågs när beslutetfattades. Utskottet har i inledningen av detta betänkanderedovisat flera samverkande orsaker till förhållandet.Förhandlingarna i om den s.k. Uruguayrundan har dragit utpå tiden långt över vad man kunde räkna med, och de har ännuinte lett till något konkret resultat. EG:s jordbrukspolitiskareform har blivit mindre omfattande än vad som förmodades.Sveriges ansökan om medlemskap i har ändrat förutsättningarnaför jordbrukspolitiken. Regeringen föreslår nu nya åtgärder fören anpassning av det svenska jordbruket inför ett EG-medlemskapsom innebär avvikelser års jordbruks- ochlivsmedelspolitiska beslut.Utskottet får erinra om vad som anförts under p. 2 ovan om denoroande utveckling av antalet konkurser som ägt rum inomjordbrukssektorn. Enligt propositionen har den här aktuellastödformen dock ännu ringa omfattning. I den mån detta beror påatt informationen om denna inte nått fram till alla berörda börgivetvis åtgärder vidtas för att öka informationen. Utskottetanser att denna stödform även i fortsättningen bör förbehållasskuldsatta jordbrukare som till följd av avregleringen av deninterna marknadsregleringen får allvarliga ekonomiskasvårigheter. Mot bakgrund av vad som upplysts om svårigheternaatt tillämpa stödformen bör regeringen göra en snabb översyn avtillämpningen och pröva huruvida bestämmelsernamöjligen utformats på ett sätt som i alltför hög grad begränsartillämpningsområdet.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionensom sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslag ommedelsanvisning tillstyrks.15. Startstöd till jordbrukare m.fl. anslag (B 6, B 7 och B 9)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under B 6, B 7 och B9 (s.38 f.).16. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (B 10)PropositionenAnslaget disponeras huvudsakligen för de olikaomställningsåtgärder som vidtas inom jordbruket, bl.a.inkomststöd, omställningsstöd och anläggningsstöd inomvegetabilieproduktionen samt omställningsåtgärder inom mjölk-och köttproduktionen.I propositionen erinras om att inkomststödet,omställningsprogrammet för mjölkproduktionen, pristillägget påfår- och lammkött och stödet till valltorkföretag upphör enligt1990 års beslut fr.o.m. /94.Jordbruksministern erinrar om att han i det föregåendeföreslagit vissa åtgärder för att förbereda svenskt jordbruk förden omställning som ett svenskt medlemskap i innebär.Förslagen innebär vissa justeringar i 1990 årslivsmedelspolitiska beslut som påverkar detta anslag. Underanslaget bör anvisas medel för direktbidrag /94.Riksdagen beslutade att 1 170 miljoner kronorskulle tillföras jordbruket under /90 somkompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd av enöverenskommelse i , som bl.a. innebar attstödpriserna till jordbruket inte skulle höjas fram till dessatt förhandlingarna avslutats, beslutades att jordbruketsersättning i huvudsak skulle lämnas genom direktbidrag per djurav olika slag eller per hektar av olika grödor i stället förgenom gränsskyddshöjning.I propositionen redovisas hur kompensationsbeloppen utvecklatsunder åren. Som en del livsmedelspolitiska besluthöjdes det totala kompensationsbeloppet. Därefter har detsuccessivt sänkts. För /93 uppgår direktbidragentill varav avsättssom djurbidrag.I detta sammanhang anmäls för information vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av torkskador påskörden. Det totala intäktsbortfallet för jordbruket till följdav torkan beräknas av till drygt 1miljardkronor. Till följd av torkskadornas relativt stora omfattningberäknas Stiftelsen skördeskydd utbetala avsevärtstörre belopp än normalt. Därför tillförs också fonden295miljoner kronor av direktbidragen. Av detta belopp fårstiftelsen använda för särskild ersättningför skador med anledning av torka. Utöver den ordinarieskördeskadeersättningen kan alltså upp till 235 miljoner kronorutbetalas till de hårdast drabbade områdena som inte erhållitersättning inom ramen för det ordinarie skördeskadeskyddet. Motbakgrund av den låga vallskörden medgav regeringen den 3 juli1992 att vallskörd får ske på omställningsareal under år 1992.Vidare tidigarelades utbetalningen av inkomststöd medanledning av torkan. Det förtjänar också att påpekas attinkomststödet som sådant utgör en form av minimistöd tillvegetabilieproducenter då det utgår oberoende av skördeutfallet.För /94 bör enligt propositionen en ytterligarebesparing på direktbidragen med 50miljoner kronor göras. Förändamålet bör således 1550miljoner kronor anvisas. Anvisatbelopp bör disponeras för finansiering av arealbidrag tillvegetabiliesektorn och direktbidrag till animaliesektorn.Arealbidraget bör uppgå till 700kr/ha /94. Vadgäller direktbidragen inom animaliesektorn avserjordbruksministern återkomma till regeringen i denna fråga sedanremissbehandlingen av förslag i dennadel avslutats. (Förslag om detta föreligger numera i proposition1992/93:183. Denna behandlas av utskottet i bet. Inomramen för direktbidragen bör även finansieras det stöd tillproduktionen av grönmjöl som tidigare föreslagits. AnslagspostenVallfröstöd, m.m. kan därmed reduceras med 1,5miljoner kronorvilket motsvarar nuvarande bidragsbelopp.Anslagsposterna i övrigt är förslagsvis beräknade.Belastningen av anslagsposterna styrs antingen genom fastställdaramar eller beslutade regelsystem. Belastningen för ett enskiltår kan därför vara svår att uppskatta. De ökade kostnader föromställningsstödet i förhållande till tidigare plan somförslagen i det föregående medför bör täckas genom attanslagsposten tillförs ej disponerade prisregleringsmedel. Deökade kostnaderna för hela perioden /94 kan beräknas till ca150miljoner kronor.Inom ramen för tillgängliga medel för direktbidragen ochprisregleringen bör enligt propositionen (Avsnitt 5.5) ävenfinansieras stödet till den ekologiska produktionens utvecklingvilket skall byggas ut inom områdena tillämpad forskning ochutveckling, marknadsföringsinsatser och kontroll. Sammanlagtskall anvisas för budgetåren 1993/94och 1994/95 utöver nuvarande budgetmedel.Sammanfattningsvis begär regeringen bemyndiganden att medgeatt får disponera rörliga krediter förinlösen av oljeväxter och spannmål () resp. för attfinansiera underskottet i spannmålsregleringen årsskörd (). Regeringen bör även bemyndigas att höja derörliga krediterna vid behov. Regeringen beräknar under anslagetOmställningsåtgärder i jordbruket m.m. ett sammanlagtmedelsbehov för /94 på 2 212 001 000 kr.MotionernaEnligt motion Jo255 (s) bör regeringen i stället för attinföra arealstöd utreda ett förslag till införande av ettutvecklat landskapsvårdsstöd. Under en övergångstid böromställningsprogrammet fortsätta med vissa justeringar.Inkomststöden bör bibehållas under /94 till ettbelopp av /ha, eller sammanlagt . Underanslaget bör enligt motionen anvisas 1 vilketinnebär en minskning med jämfört med regeringensförslag (yrkande 3). Motionärerna föreslår vidare att det inomramen för anslaget B10 omfördelas som tillfälligt stödför ekologisk odling. Medlen skall tillföras odlarna för attdelvis kompensera ökade produktionskostnader och på så sättsänka konsumentpriserna på alternativa jordbruksprodukter(yrkande 4).I motion Jo523 (s) föreslås att resurser för ombyggnad ochmiljöförbättrande åtgärder kan tas från anslaget föromställning i jordbruket för att klara kostnaderna förinvesteringar till följd av djurskyddslagens krav.Utskottets övervägandenUtskottet har i det föregående (under p. 2 om åtgärder inomvegetabiliesektorn för /94) anfört att det skulleunderlätta den långsiktiga planeringen i jordbruket om ensnabbare anpassning av det svenska omställningsprogrammet tillEG:s trädesprogram kunde åstadkommas. Regeringens förslag bördärför frångås såvitt avser kravet på omställning av stödarealensom villkor för arealbidrag under budgetåren 1993/94 och1994/95. Vidare har utskottet förordat en höjning avinlösenpriset på spannmål till per kg. och en utvidgningav stödarealen för arealbidraget från 1 140 000 ha med ca100000ha.Utskottets förslag innebär ökade medelsanspråk i vissahänseenden, medan besparingar kan göras på andra områden.Till grund för regeringens beräkningar i propositionen liggerenligt vad utskottet erfarit ett antagande att förslagen skulleleda till att 125000 ha anmäls till omställning.Omställningsstödet skulle därmed uppgå till 500 miljoner kronor.Utskottets förslag kan antas få till följd att endast 10 000 haanmäls till omställning, till en stödkostnad av 40 miljonerkronor. Genom att kravet på omställning frångås görs alltså enbesparing på ca 460 miljoner kronor.Utskottets förslag om utvidgning av stödarealen förarealbidraget att omfatta även potatisodling m.m. (ca 100 000ha) beräknas medföra en merkostnad på 70 miljoner kronor.Dessutom beräknas stödarealen öka med 115 000 ha till följd avatt arealbidrag lämnas även för mark som inte anmäls tillomställning. Beräknad merkostnad blir 80 miljoner kronor.En höjning av inlösenpriset för spannmål från till 1,05kr kommer enligt utskottets beräkning att medföra en ökadbelastning av anslaget enligt följande. För en antagen export --vid normalskörd -- av skulle enligt regeringensberäkningar, med en antagen kostnad av per kg, böraanvisas . Genom att omställningskravet slopasberäknar utskottet att spannmålsarealen ökar och att ytterligare460 måste exporteras. Vidare bör med hänsyn till densenaste tidens valutautveckling och förhållandena inom EGreferenspriset och gränsskyddet anpassas något i förhållandetill regeringens beräkningar. Utskottet beräknar kostnaden till60 öre per kg. Vid en sammanlagd exportvolym av 1,22 miljonerton beräknas den sammanlagda kostnaden till ,eller mer än enligt regeringens förslag.Sammantaget kommer således kostnaderna för arealbidrag,spannmålsexport och omställningen enligt utskottets förslag attbelöpa sig på ca . Motsvarande kostnaderenligt regeringens förslag beräknas belöpa sig till . Med hänsyn till att beräkningarna i båda fallengrundar sig på förutsättningar om utfall som beror på 1993 årsskörderesultat, valutautvecklingen m.m. får skillnaden mellankostnaden enligt regeringens förslag och enligt utskottetsförslag anses försumbar.I övrigt har utskottet ingen erinran mot regeringens förslagoch de beräkningar som ligger till grund för detta. Somjordbruksministern framhåller styrs belastningen avanslagsposterna antingen genom fastställda ramar eller beslutaderegelsystem. Belastningen för ett enskilt år kan därför varasvår att uppskatta. De ökade kostnader för omställningsstödetresp. det enligt utskottets förslag utökade arealstödet iförhållande till tidigare plan som förslagen i det föregåendemedför bör som jordbruksministern anför täckas genom attanslagsposten tillförs ej disponerade prisregleringsmedel.Vad utskottet anfört innebär att det socialdemokratiskaförslaget om fortsatt inkomststöd enligt 1990 årsomställningsprogram avstyrks. bör således med avslagpå motion Jo255 yrkande 3 i denna del till Omställningsåtgärderi jordbruket anvisa 2 212 001 000 kr.Utskottet har inte heller någon erinran mot regeringensförslag om bemyndiganden att medge rörliga krediter ochbemyndigande för regeringen att vid behov höja dessa.Utskottet har i det föregående (under p. 6) tillstyrktregeringens förslag om utbyggnad av stödet till den ekologiskaproduktionen inom områdena tillämpad forskning och utveckling,marknadsföringsinsatser och kontroll. börsåledes anvisas från direktstödsanslaget i detta syfte. Däremotär utskottet icke berett att avdela medel till den ekologiskaodlingen utöver vad som föreslås i propositionen och avstyrkerdärmed motion Jo255 yrkande 4.Som anförs i motion Jo523 kan investeringarna i stallar m.m.för att tillgodose kraven enligt miljö- och djurskyddslagarnabli kostsamma för många jordbrukare. Utskottet är dock inteberett att, som motionärerna föreslår, anvisa omställningsmedelför att stödja dessa investeringar och avstyrker därmedmotionen.17. Rådgivning och utbildning (B 11)PropositionenFrån anslaget utbetalas medel för informations-, rådgivnings-,utbildnings- och utvecklingsinsatser för att underlättajordbrukets omställning och för landskapsvård som ett led iomställningen av jordbruket.I propositionen framhålls att rådgivnings- ochutbildningsinsatser är av grundläggande betydelse iomställningsprocessen i jordbruket. Den nya livsmedelspolitikenställer nya krav på jordbrukaren som företagare. Därför harutbildningsinsatser prioriterats högt. Ett samarbete haretablerats mellan och bl.a. Sverigeslantbruksuniversitet, ,, Statens skola för vuxna, ,, lantbruksskolorna och jordbruketsorganisationer. Målet är att insatserna för rådgivning ochutbildning skall ha sin tyngdpunkt iutbildningar bl.a. i företagsledning och marknadsföring samt iverksamhet för ny sysselsättning och ny markanvändning.Därigenom får programmet en långsiktig inriktning motkunskapsutveckling på landsbygden.Exempel på aktuella utvecklingsprojekt är bl.a.:ny markanvändning genom bioenergigrödor, lövskogsodling ellerlandskapsvård -- extensivt bete,ny sysselsättning genom småskalig vidareförädling, turismeller ökad verksamhet i skogen,omställning av ekonomi och produktion i växtodling ochanimalieproduktion,särskilda insatser för kvinnor och ungdomar i jordbruket.Jordbruksministern anför för egen del att de utökaderådgivnings- och utbildningsinsatser som enligt detlivsmedelspolitiska beslutet skall genomföras underomställningsperioden är mycket angelägna. Enligt hans mening ärdet också viktigt att utbildning i och information omEG-frågorna lyfts fram i arbetet. Anslaget bör föras upp med29785000kr för /94.MotionenEnligt motion Jo249 (v) krävs det en "kulturförändring" inomnäringen om ett jordbruk enligt förslag skallkomma till stånd. Utbildning är ett sätt att uppnå en sådankulturförändring. Motionärerna yrkar mot den bakgrunden attanslaget förs upp med utöver regeringensförslag, eller med (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet delar den uppfattning som både jordbruksministernoch motionärerna framför, att utökade rådgivnings- ochutbildningsinsatser i jordbruket är mycket angelägna. Däremot ärutskottet inte berett att som motionärerna förordar mer äntredubbla anslaget, särskilt som ingen anvisning ges om vilkaprofessionella resurser som skall sättas in eller hur dessaskall användas för att bedriva den verksamhet som skall bekostasgenom anslaget. Regeringens förslag synes väl avvägt. Riksdagenbör besluta i enlighet med detta och avslå motionen såvitt nu äri fråga.18. Stöd till sockerbruket på m.m. (B 12)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under B 12 (s. 46f.).19. (D 1)PropositionenRiksdagen beslutade att samla de centrala statligautgifterna på fiskets område i en och samma myndighet (prop.1990/91:87, bet. 1990/91:JoU25, rskr. 1990/91:283).Fiskeriverkets uppgifter framgår av förordningen (1991:827) medinstruktion för . Verket har bl.a. till uppgift attleda de statliga åtgärderna för att främja fiskerinäringen,fritidsfisket och fiskevården.Jordbruksministern förordar att övergripandemål skall vara oförändrat. skall verka för enansvarsfull hushållning med fisktillgångarna på ett sätt somlångsiktigt medverkar till livsmedelsförsörjningen och vårtvälstånd i övrigt.Jordbruksministern framhåller vidare att Fiskeriverketsfördjupade anslagsframställning till stora delar bygger påuppgifter som hänför sig till budgetåren före beslutår om den statliga administrationen på fiskets område.Fiskeriverkets verksamhet har fr.o.m. /92förändrats i så hög grad att resultaten för denna periodknappast kan betraktas som relevanta för en utvärdering av dennuvarande verksamheten. Vidare finns det, enligtjordbruksministerns mening, inte ett nöjaktigt underlag för attkunna göra en bedömning av effektiviteten i verksamheten inom deolika verksamhetsområdena, eftersom de tekniskaförutsättningarna för en sådan prövning fortfarande saknas. Föratt uppnå det övergripande målet bör den redan inleddaförändringen av verksamheten fortsättas bl.a. så att verketstärker sin roll som central statlig myndighet på fisketsområde, att arbetet intensifieras med att förenkla ochkoncentrera föreskrifterna på fiskets område och att arbetet medinternationella frågor på fiskets område stärks ytterligare.Fiskeriverkets undersökningsfartyg skall fr.o.m. budgetåret1993/94 vara helt avgiftsfinansierade.För /94 föreslås ett ramanslag på 49 463 000kr, och för de två följande budgetåren förutses oförändraderamar.MotionernaPropositionens förslag om verksamhet och budgethar inte föranlett några motioner. Utskottet har emellertidbedömt lämpligt att i detta sammanhang behandla ett antalmotioner om laxfisket.I motion Jo406 (s) begärs total fredning av lax i detill hörande uppväxtområdena i södra (yrkande1). Enligt motionen kan havsfisket kompenseras med exempelvisett mer kustnära fiske på speciella områden, och då på laxutsatt enligt metoden fördröjd utsättning. Regeringen bör verkaför en internationell överenskommelse om fredning av laxensuppväxtområden i hela (yrkande 3). Motsvarande förslagframläggs i motionerna Jo409 (-) och Jo419 (nyd) yrkandena 1 och2. I motion Jo406 yrkas även på beslut om ytterligarebegränsningar av fiske efter lax med mängdfångande redskap längsNorrlandskusten samt i och strax utanför älvarna. Detta kan skevia inlösen av fiskerätter, anför motionärerna (yrkande 2).Enligt motion Jo410 (kds) föreligger behov av fler laxtrappori de utbyggda Norrlandsälvarna (yrkande 3). Enligt motion Jo420(fp) bör kraftbolagen vid omprövning av tillstånd enligtvattenlagen (VL) åläggas att restaurera fiskevatten för attskapa nya eller förbättrade vandringsvägar och lekområden förfisk (yrkande 2). Enligt samma motion bör staten bilda enstiftelse för förvaltning av fisket i de vatten där fiskevårdenhittills skötts av . kompetens inomområdet bör därvid tas till vara (yrkande 4).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning avFiskeriverkets verksamhetsinriktning. Det övergripande målet somdet är formulerat i verkets instruktion bör ligga fast. Denredan inledda förändringen av verksamheten bör fortsättas bl.a.så att verket stärker sin roll som central statlig myndighet påfiskets område, att arbetet intensifieras med att förenkla ochkoncentrera föreskrifterna på fiskets område och att arbetet medinternationella frågor på fiskets område stärks ytterligare. Vidde pågående förhandlingarna om EES och EG kommer Fiskeriverketskompetens beträffande såväl fiskenäringens behov somundersökningsverksamheten att ha stor betydelse. börgodkänna vad som förordats i propositionen om den huvudsakligainriktningen av verksamheten och anvisa medel enligt regeringensförslag.Med anledning av motionerna om laxfisket och skydd av de vildalaxstammarna får utskottet anföra följande.Riksdagen har under en följd av år påtalat risken för att devilda, naturligt reproducerande laxstammarna i de olika svenskaälvarna hotas av utrotning. Den rika förekomsten av lax iÖstersjön består till den övervägande delen (av den samladefångsten) av fisk som reproduceras genom utsättning av odladsmolt, bekostad främst av kraftbolagen. Fisket såväl till havssom längs kusten bedrivs effektivt, och den naturlekande laxenhar under en lång följd av år successivt minskat i antal. Enfortgående utarmning av det genetiska materialet blir följden.Svårigheten att nå överenskommelse om det internationellalaxfisket i utgjorde länge hinder för restriktioner avde svenska fiskarenas havsfiske. har nuöverenskommelse om ett högsta tillåtet fiskeuttag (TAC) träffatsmellan strandstaternas representanter.Fiskeriverket har beslutat (FIFS 1993:1--4) att underen försöksperiod förbjuda vårfisketefter lax och öring längs och norraUpplandskusten. Även ålen skall fredas i vissa vatten.Restriktionerna är främst anpassade så att de beräknas ge enpositiv effekt för de naturliga bestånden av lax i Östersjön.Den lax som är av odlat ursprung har en senare lekvandring,vilket innebär att dessa laxar kommer senare till sina hemälvaroch därför berörs i mindre grad av de beslutade förbudstiderna,anför . Restriktionerna bedöms på kort sikt medföraen minskning av laxfisket med 5--vilket skall jämföras meden minskning som drabbade laxfisket i södra följd av att en TAC införts. På innebärrestriktionerna enligt att laxfångsterna ökas medoförändrat fisketryck.Utskottet finner det tillfredsställande att nuvidtagit vissa åtgärder för att vända den pågående utvecklingenmot alltmer decimerade naturliga, frilekande laxstammar. Den laxsom fångas i havsfisket är ofta inte färdigvuxen. är detdärför önskvärt att, som framhålls i flera motioner, den odladelaxen kan sättas ut vid olika kustavsnitt med fördröjdutsättning, varigenom storsjöfisket kan minskas radikalt, denodlade laxen fångas närmare land och den frilevande eftertillväxten i havet få möjlighet att söka sig åter till sinhemälv. Utskottet erinrar om att de försök som under några årgjordes med fördröjd utsättning av lax visade mycket godaresultat. Enligt uppgift kommer regeringen att i de kommandeförhandlingarna om fisket i inom Gdanskkonventionensram att fortsatt driva frågan om nedskärning av havsfisket ochåterupptagande av laxutsättning enligt metoden fördröjdutsättning.Vad utskottet anfört är ägnat att i väsentlig grad tillgodosesyftet med motionerna Jo406, Jo409 och Jo419. Någon särskildåtgärd från sida synes icke påkallad.Enligt övergångsbestämmelserna till vattenlagen (1983:291) kanbl.a. äldre vattendomar där tid för nyprövning inte fastställtsomprövas efter 1993. framhåller i sinanslagsframställning att omfattningen av denna verksamhet förnärvarande inte kan överblickas.