bet · GH01UbU1 · 1993-12-02 00:00:00 — Jag anseratt en del av rektors uppgifter bör tas över av enskolenhetsstyrelse som består av de i skolan verksamma, dvs.elever, lärare och annan skolpersonal.Jag vill ansluta mig till det särskilda yttrandet avSocialdemokraterna om elever med särskilda behov av stöd.Dessutom anser jag att sektorsbidraget till skolan böråterinföras.Beträffande arbetssätt och arbetsformer inom skolan delarjag uppfattningen i reservation 6.Jag instämmer också i reservation 7 om kursplaner isamhällslära och naturlära, m.m.I fråga om undervisning i barn- och ungdomskunskapansluter jag mig till reservation 8.Min uppfattning att kursplan skall finnas för svenskasom andraspråk stämmer överens med reservation 9.Syftet med sexual- och samlevnadsundervisningen börenligt min mening vara att öka elevens möjlighet att upplevasexualitet som en positiv kraft i samlevnaden och att ge dekunskaper som behövs för att skydda sig mot oönskadegraviditeter och sexuellt överförda sjukdomar. Homosexualitetbör behandlas särskilt men även integreras i olika ämnen.Enligt min uppfattning finns det flera skäl att kritiseraförekomsten av betyg i skolan och plädera för en betygsfriskola. Ett av de viktigaste skälen är att betygen förhindrarden kunskapssyn och de arbetssätt som jag anser bör präglaundervisningen. Kunskapssökandet skall stå i centrum, intekonkurrens och betygsjakt. Varje betygssystem blir mednödvändighet begränsat till vissa delar av skolans verksamhetoch vissa mätbara dimensioner av kunskapsutvecklingen. Betygengör att undervisningen inriktas på sådant som är mätbart --oftast teoretiska faktakunskaper. Prov och kunskapskontrollblir därmed dominerande inslag i skolarbetet. Av större vikt äratt skolan kontinuerligt, i en aktiv dialog med föräldrar ochelever, ger sin bild av den enskilde elevens utveckling.Eleverna har rätt att kräva uppmärksamhet och vägledning underhela sin skoltid, inte bara vid enstaka betygstillfällen.När det gäller betygens roll vid urval vill jag anföraföljande. Betyg är till sin karaktär definitiva. Om betygenblir dåliga, blir följden att de fungerar som ett permanenthinder för fortsatta studier. Ett statiskt betygssystem tarinte hänsyn till att människor utvecklas och att kunskaperalltid kan kompletteras eller vidareutvecklas.Beträffande behovet av ett officiellt bevis på genomgångenutbildning och förvärvade kunskaper anser jag i likhet med vadsom anförs i partimotion att ett sådant behovkan tillgodoses genom ett intyg över genomgången utbildning,som informerar om vilka frivilliga ämnesval som eleven hargjort och andra uppgifter av särskild betydelse, t.ex.betydelsefullt grupparbete eller enskilt arbete.Med hänvisning till min grundinställning vad gäller betyganser jag att borde avslå regeringens förslag tillnytt betygssystem och begära att regeringen föranstaltar omsådana åtgärder att blir betygsfri.Sammanfattningsvis anser jag att , jämte ett beslutom utvecklingssamtal, skriftlig information samt betygssystemtidigast vårterminen i årskurs 8, bör begära av regeringen attlåta utreda frågan om en helt betygsfri grundskola. Detta börriksdagen med bifall till motion 1992/93:Ub502 yrkande 12delvis och med anledning av regeringens förslag och motion1993/94:Ub12 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Beträffande betygsskalan, det nationella provsystemet ochde fristående skolornas ställning inom det nationellaprovsystemet ansluter jag mig till Socialdemokraternasreservationer.Jag biträder också vad som anförts i (s)-reservationerna 18,19, 20, 22 och 23 om timtal för olika ämnen.Kommunen bör enligt min mening ha skyldighet att anordnaundervisning i tre B-språk, nämligen franska, tyska ochspanska, och inte bara i två språk som regeringen föreslagit.När det gäller garanterad tid för praktiskarbetslivsorientering och studie- och yrkesvägledninginstämmer jag i reservationerna 25 och 26.I fråga om timplanen i sin helhet ansluter jag mig tillreservation 27 vad avser fördelningen av timmar på ämnen ochämnesgrupper. Dock anser jag att antalet timmar för svenska,engelska, matematik och språkval inte får minskas genomutnyttjande av skolans val.Arbetssätt och arbetsformer i skolan bör kontinuerligtföljas upp och utvärderas. Jag delar därvid uppfattningen ireservation 28.Det är enligt min mening viktigt att kommunerna får extraresurser för skolverksamheten för att följa upp läroplanensintentioner. Det är fel att fastslå vilka kravmål som elevernaskall ha uppnått vid en viss ålder, om man inte gerlöfte om resursförstärkningar för det fall målen inte nås.Jag anser att kommunerna bör åläggas att i sina skolplanerutarbeta konkreta förslag till förbättring av arbetsmiljönockså ur ett jämställdhetsperspektiv och aktivt arbeta föratt flickor inte missgynnas.Könssociala skillnader bör enligt min mening uppmärksammas iskolans jämställdhetsarbete, varför jag ansluter mig tillreservation 29 om träning i självförtroende, m.m.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag tilllagändring som gör det möjligt att inrättaskolenhetsstyrelser. En sådan styrelse bör vara sammansattav i skolan verksamma, dvs. av elever, lärare och annanskolpersonal, och få ansvar för skolenhetens drift ochverksamhet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermom. 1, 9, 12, 16, 27, 32, 57, 62, 69, 71 och 74 borthemställa:1. beträffande skolans värdegrund såsom förankrad i kristenetik och västerländsk humanism att med bifalltill motionerna 1992/93:Ub482 yrkande 1, 1992/93:Ub514 yrkande2, 1993/94:Ub12 yrkande 2, 1993/94:Ub20 yrkande 4, medanledning av regeringens förslag och motionerna 1993/94:Ub1yrkandena 1 och 2, 1993/94:Ub17 yrkandena 1 och 2 samt1993/94:Ub20 yrkande 5 och med avslag på motionerna1992/93:Ub525, 1993/94:Ub14 yrkande 1 och 1993/94:Ub34 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,9. beträffande internationella överenskommelseratt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 3och med anledning av motion 1993/94:Ub11 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,12. beträffande jämställdhetsmål i läroplanenatt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,16. beträffande det kommunalpolitiska ansvaret och rektorsansvar, m.m.att med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 7och med anledning av motion 1993/94:Ub1 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,27. beträffande sexual- och samlevnadsundervisningenatt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 12,med anledning av 1993/94:Ub20 yrkandena 1--3 och 6 och1993/94:Ub31 yrkande 1 samt med avslag på 1992/93:Ub522yrkandena 1--3 och 5, 1993/94:Ub16 samt 1993/94:Ub26 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,32. beträffande riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem utom såvitt avser betygsskalanatt med bifall till motion 1992/93:Ub502 yrkande 12delvis, med anledning av regeringens förslag och motionerna1993/94:Ub1 yrkandena 27, 28 delvis och 29 och 1993/94:Ub12yrkande 8 samt med avslag på motionerna 1992/93:Ub503 delvis,1993/94:Ub14 yrkande 6 delvis, 1993/94:Ub21 yrkande 8,1993/94:Ub32 och 1993/94:Ub33 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,57. beträffande kommunens skyldighet att anordnaundervisning i B-språkatt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,62. beträffande timplanen i sin helhetatt antar 4 kap. 3 a § i regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen (1985:1100) och den somreservanternas förslag i bilaga 3 till detta betänkandebetecknade lydelsen av bilaga 3 till skollagen, med denändringen att vid skolans val får antalet timmar för svenska,engelska, matematik och språkval inte minskas, samt godkännerregeringens förslag till riktlinjer i övrigt för timplanensstruktur och innehåll,69. beträffande extraresurser till kommunernaatt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,71. beträffande vissa jämställdhetsåtgärder i skolanatt med bifall till motion 1992/93:Ub502 yrkande 5och med avslag på motionerna 1992/93:Ub432 i denna del,1992/93:Ub446 och 1992/93:Ub514 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,74. beträffande lagregler om självstyrande skoloratt med bifall till motion 1993/94:Ub12 yrkande 6och med anledning av motion 1992/93:Ub490 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,Regeringens lagförslagFörslag tillLag om ändring i skollagen (1985:1100) 2 Senaste lydelse 1993:800.3 Senaste lydelse 1993:800.100>Bilaga 3Utbildningens omfattning i i timmar om 60 minuterför ämnen och ämnesgrupper samt totalt.Utskottets förslag till timplan100>Bilaga 3Utbildningens omfattning i i timmar om 60 minuterför ämnen och ämnesgrupper samt totalt.Bilaga 2Reservanternas förslag till timplan100>Bilaga 3Utbildningens omfattning i i timmar om 60 minuterför ämnen och ämnesgrupper samt totalt.Bilaga 3Översikt av utskottets behandling av motionernaBilaga 4 Sammanfattning 1Propositionen 3Motionerna 3Utskottet 21Inledning 211. Läroplanen -- struktur och inriktning 23Skolans värdegrund 23Gemensamt måldokument för förskola och skola 27Läroplanens struktur och inriktning i övrigt 282. Läroplanen -- mål och riktlinjer 283. Kursplanerna -- struktur 384. Kursplanerna -- innehåll 385. Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem 466. Timplanen -- struktur och innehåll 57Allmänt om timplanen 57Elevens val 60Praktisk-estetiska ämnen 61Allmänt 61Bild 62Hemkunskap 62Idrott och hälsa 63Musik 64Slöjd 64Maskinskrivning och datorteknik 65Samhällsvetenskapliga resp. naturvetenskapligaämnen 65Språkval 67Praktisk arbetslivsorientering samt studie- ochyrkesvägledning 68Timplanen i sin helhet 697. Övriga ändringar i skollagen 708. Lagförslaget i övrigt. Ikraftträdande och genomförandem.m. Övriga frågor 74Hemställan 78Reservationer 861. Skolans värdegrund såsom förankrad i etik ochvästerländsk humanism (s) 862. Skolans värdegrund såsom förankrad i etik ochvästerländsk humanism (nyd) 873. Demokratisk fostran (s) 884. Gemensamt måldokument för förskola och skola (s) 895. Det kommunalpolitiska ansvaret och rektors ansvar,m.m. (s) 896. Arbetssätt och arbetsformer inom skolan (s) 907. Kursplaner i samhällslära och naturlära, m.m. (s) 918. Undervisning i barn- och ungdomskunskap (s) 919. Kursplan för svenska som andraspråk (s) 9210. Ett nytt skolämne, vardagskunskap (nyd) 9311. Riktlinjer för ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem utom såvitt avser betygsskalan (s) 9312. Riktlinjer för ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem utom såvitt avser betygsskalan (nyd) 9513. Betygsskalan (s) 9614. Det nationella provsystemet (s) 9715. Fristående skolors ställning inom det nationellaprovsystemet (s) 9816. Betyg i ordning och uppförande (nyd) 9817. Garanterad minimitid för samtliga obligatoriskaämnen, m.m. (nyd) 9918. Timmar för elevens val (s) 10019. Det sammanlagda utrymmet för praktisk-estetiska ämnen(s) 10020. Timtal för ämnet idrott och hälsa, m.m. (s) 10121. Timtal för ämnet idrott och hälsa, m.m. (nyd) 10222. Timtal för ämnet slöjd (s) 10323. Timtal för samhällsvetenskapliga resp.naturvetenskapliga ämnen (s) 10324. Hemspråksundervisning (nyd) 10525. Tid för praktisk arbetslivsorientering (s) 10526. (s) 10627. Timplanen i sin helhet (s) 10728. Uppföljning och utvärdering (s) 10729. Träning i självförtroende, m.m. (nyd) 10830. Undervisning i att ge första hjälpen, m.m.(nyd) 108Särskilda yttranden . Skolans värdegrund såsom förankrad i etik ochvästerländsk humanism (c, fp) 1092. Elever med särskilda behov av stöd (s) 1093. Remiss av regeringens betygsförslag (s) 1094. Fristående skolors ställning inom det nationellaprovsystemet (s) 1105. Gemensamt timtal för de praktisk-estetiska ämnena(m, fp, c) 1106. Timtal för samhällsvetenskapliga resp.naturvetenskapliga ämnen (kds) 1107. Timtal för samhällsvetenskapliga resp.naturvetenskapliga ämnen (nyd) 111Meningsyttring av suppleant (v) 111Bilagor1 Regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100) 1162 Utskottets förslag till timplan 1203 Reservanternas förslag till timplan 1214 Översikt av utskottets behandling av motionerna 122