bet · GH01UU4 · 1993-10-19 00:00:00 — I detta betänkande behandlas ett antal motioner från denallmänna motionstiden /93 angående internationellamiljöfrågor. Två motioner från skilda partier poängterar behovetav internationella kontroll- och sanktionsmöjligheter. Två andramotioner tar upp frågan om kvinnans roll i det internationellamiljöarbetet. Även frågan om uppföljningen av ommiljö och utveckling återfinns i en motion. Två motionerbehandlar inrättandet av FN-organ i på miljöområdet. 1992/93:U630 av och (nyd)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att svenska staten med kraft börverka för att en internationell miljödomstol inrättas.1992/93:U635 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett svenskt initiativ för en internationell miljö- ochkvinnokonferens.1992/93:U638 av i m.fl. (kds) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för att en ungdelegat ges representation i och/eller detrådgivande expertorganet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av kvinnlig representation iFN-kommissionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om NGO-medverkan i svenska delegationer vidde uppföljande konferenserna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om NGO-medverkan vid rapportering tillkommissionen om hur följs upp,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att säkerställa NGO:s möjlighet att deltai beslutsprocessen på lokal, nationell och regional nivå, samttillse NGO:s möjligheter att delta i mekanismer eller förfarandesom upprättas för att genomföra ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att verkar för attreformeringen av GEF fortsätter, samt för att den formellamakten över programmen ligger hos GEF:s participants assembly,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att lyfta fram frågor omfrihandelns baksida samt verka för att kommissionen för hållbarutveckling uppmanas att nogsamt följa upp dessa frågor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att i internationella fora börverka för en breddad säkerhetspolitisk analys,1992/93:U641 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationella sanktionsmöjligheter påmiljöområdet.1992/93:U656 av m.fl. (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för att flermiljökonferenser skall ske på ministernivå,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka för att miljömåleni internationella överenskommelser görs realistiska beträffandevad som kan förväntas genomföras och uppnås, så att man kan fåmed fler länder i miljöarbetet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka för att skärpakontrollen av att internationella avtal och regler efterlevsgenom att låta någon av FN:s organisationer, t.ex. , fungerasom kontrollmyndighet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör verka för införandet avförbättrade sanktionsmöjligheter, t.ex. i form av handelshinder,för de fall då internationella avtal och regler inte följs.1992/93:Ub904 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att stödja ett förmiljövårdsteknik i Malmö.1992/93:A440 av m.fl. (s) vari yrkas4. att hos regeringen begär initiativ företableringar av FN-organ för vatten- och luftvårdsfrågor tillStockholm. Sammanfattning av motionernaI motion 1992/93:U630 (nyd) anser motionärerna att Sverigeskall verka för att en internationell miljödomstolinrättas. Domstolen bör ha global omfattning, alternativt varaen ren Europadomstol.Den skall kunna ta emot anmälningar från länder, företag,organisationer och enskilda. Inrättandet av en miljödomstolskulle bl.a. bidra till att öka allmänpreventionen mot att begåmiljöbrott.I en socialdemokratisk motion, 1992/93:U641, konstateras atten rad internationella överenskommelser ingås på miljöområdet.En ansenlig mängd handlingsprogram och överenskommelser som inteär bindande bidrar också till att stärka den internationellamiljörätten. En brist i regelsystemet är enligt motionärerna attsanktionsmöjligheter ofta saknas. Om det internationellasamarbetet skall bli effektivt, bör sanktionsmöjligheternaavsevärt utvecklas. Mot bakgrund av långa erfarenhet avinternationellt samarbete borde ta initiativ till att enmodell utvecklas för effektivare uppföljning av olikaavtalstyper inkluderande sanktionsmöjligheter.Ett liknande resonemang förs i motion 1992/93:U656 (nyd)yrkande 4. Internationellt accepterade avtal och regler måsteföljas för att önskvärda resultat skall uppnås. Ökad kontrollför efterlevnad av avtalen behövs. Någon av FN:s organisationer,t.ex. , bör fungera som kontrollmyndighet.För att förbättra efterlevnaden av avtalen anförs i yrkande 5att bör verka för införandet av förbättradesanktionsmöjligheter, t.ex. i form av handelshinder, för de falldå internationella avtal och regler inte följs.Enligt 1992/93:U635 (-) var kvinnors deltagande i olikaprocesser ett tema vid om miljö och utveckling iRio de Janeiro . Motionären konstaterar att denmanliga dominansen under konferensen var massiv. Kvinnans storaroll i utvecklings- och miljöarbetet borde bättre belysas. inriktad på konkreta exempel på kvinnligtmiljöarbete världen över borde anordnas. bör tainitiativ till att en sådan konferens äger rum. Det är dåangeläget att kvinnor från hela världen ges ekonomiskamöjligheter att delta i en sådan konferens.Även motion 1992/93:U638 (kds) pekar på vikten av kvinnansroll i miljöarbetet. I yrkande 2 anförs att bör verkaför att den kvinnliga representationen i samband medbildandet av FN:s kommission för hållbar utveckling tillgodoses.I samma motion framhävs också vikten av att enungdomsdelegat (yrkande 1) finns representerad i dennakommission och/eller rådgivande expertorganet. Värdet av ettdeltagande från företrädare för icke-statliga organisationer(NGO) betonas i yrkande 3. I delegationerna till deefterföljande konferenserna på miljöområdet bör någon svenskNGO-representant ingå. Inför rapporteringen till FN-kommissionenär det angeläget att låter företrädare för icke-statligaorganisationer lämna synpunkter (yrkande 4). Vidare är detviktigt att säkerställa NGO:s möjligheter att delta ibeslutsprocessen på lokal, nationell och regional nivå. NGO börberedas tillfälle att delta i genomförandet av (yrkande 5).I motionen (yrkande 6) anförs vidare behovet av att Sverigeverkar för att reformeringen av den globala miljöfaciliteten(Global Environment Facility, GEF) fortsätter samt att denformella makten över fonden läggs hos . delaktighet i GEF måste öka.Motionärerna pekar i yrkande 7 på att det är angeläget att lyftafram frågor om frihandelns baksida samt verka för attFN-kommissionen nogsamt följer dessa frågor. För att påinternationell nivå verka för avspänning, större ekonomiskrättvisa och militär nedrustning bör aktivt bidra tilldebatten om en breddad säkerhetspolitisk analys iFN-kommissionen (yrkande 8).I motion 1992/93:U656 (nyd) anförs att antaletmiljökonferenser liksom antalet avtal angående miljö ökar. Trotsdetta ser världen från miljösynpunkt ut som den gör. I det andrayrkandet föreslås därför att bör verka för attinternationella konferenser i ökad utsträckning äger rum påministernivå. Sådana konferenser kan bidra till att merlångtgående resultat uppnås snabbare. Enligt motionens yrkande 3är det viktigt att verkar för att miljömålen iinternationella överenskommelser görs realistiska beträffandevad som kan förväntas genomföras och uppnås, så att man kan fåmed fler länder i miljöarbetet.Motion 1992/93:Ub904 (fp) yrkande 6 tar upp den utbildning somLunds universitet, i M-län och planeraratt genomföra tillsammans med och Unido påmiljöområdet. Utbildningen inriktas i första hand på de baltiskaländerna. Faller utbildningsprogrammet väl ut är avsikten attutveckla /till ett internationellt påmiljöområdet. Motionärerna anser att bör stödja i Malmö.I motion 1992/93:A440 (s) framhävs betydelsen avStockholmsregionens roll som norra förhögteknologi, utbildning och forskning. har genomSveriges insatser i det globala miljövårdsarbetet skaffat siginternationell respekt, och kange inspiration till ett FN-engagemang. I yrkande 4 hemställs attriksdagen hos regeringen begär initiativ för etablering avFN-organ för vatten- och luftvårdsfrågor i Stockholm.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att på olika sätthar varit pådrivande såväl i den förberedande processen somunder själva konferensen om miljö och utveckling -- UNCED. Iförberedelsearbetet ingick bl.a. att framställanationalrapporter som överlämnades till konferensensgeneralsekreterare. Den svenska nationalrapporten (SOU 1991:55)utarbetades i samråd med den nationalkommitté (ME 1990:01) sominrättats . Rapporten presenterades i samband medvärldsmiljödagen den 5 juni 1992.FN:s konferens om miljö och utveckling ägde rum i deJaneiro 3--. 181 stater var representerade, iallmänhet på ministernivå. Vid det avslutande toppmötet deltogstats- och regeringschefer från ca 120 länder. Tre grundläggandetexter antogs vid konferensen: Rio-deklarationen om miljö ochutveckling, och Skogsprinciperna.Rio-deklarationen reflekterar: grundläggande principer som växt fram i det internationellamiljösamarbetet (försiktighetsprincipen, internationalisering avmiljökostnader, förorenarens ansvar, förhindrande av överföringtill andra länder av skadliga verksamheter eller ämnen) de senaste årens internationella utveckling ochsäkerhetspolitiska tänkande (öppet ekonomiskt system,demokratiska principer, miljöförstöring som säkerhetshot) förberedelserna för konferensen (rätten till utveckling,fattigdomsproblemet, förhållanden, gemensamt mendifferentierat ansvar för jordens ekosystem).Agenda 21 utgör ett långsiktigt handlingsprogram för miljöoch utveckling med utblick . Det behandlar bl.a.sociala och ekonomiska dimensioner, förvaltning av de fysiskaresurserna, olika gruppers och kategoriers roller samt medel förgenomförandet. Det innehåller 40 kapitel, vartdera indelat i etteller flera programområden, och utgör sammanlagt ett mycketomfattande dokument.Agenda 21 tar särskilt upp sambandet mellan fattigdom ochmiljö å ena sidan och å andra sidan de ekonomiska förbindelsernamellan och i-länder, inte minst handel, skulder ochöverföring av finansiella resurser. behandlar ocksåformerna för FN:s framtida arbete rörande miljö och utveckling.Principuttalandet om skogsfrågor syftar till ett hållbartutnyttjande av världens skogar vid vilket skogens allafunktioner skyddas.Utskottet yttrade sig (1992/93:UU2y) positivt över denambition regeringen gav uttryck för i skrivelsen 1992/93:13 omFN:s konferens om miljö och utveckling -- UNCED -- närdet gäller hur Rio-besluten skall förverkligas i och hurdet internationella uppföljningsarbetet skall fortlöpa.Utskottet vidhåller denna inställning.Utskottet instämmer i mycket av vad som framförs i motionernaom de internationella miljöfrågorna. Flera motionärer framhålleratt det är angeläget att överenskomna avtal och principer delsförverkligas, dels respekteras både nationellt och regionalt.Utskottet delar generellt den syn som framförs i motionerna1992/93:U641 (s) och 1992/93:U656 (nyd) yrkande 4 på attutveckla en effektivare kontroll och efterlevnad avinternationella avtal och regler inom ramen för respektivekonventioner.De internationella miljöavtalen innehåller inte alltid såkonkreta åtaganden om åtgärder till skydd för miljön som Sverigeskulle önska. Även parternas rättigheter och skyldigheter underavtalen uttrycks ofta i allmänna ordalag. Med det finnsundantag. Både Montreal-protokollet om ämnen som bryter nedozonlagret och svavelprotokollet till omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar anger exakt iprocent hur stora minskningar av utsläppen av enskilda ämnenparterna skall ha uppnått till vissa angivna datum. I sådanafall är det relativt enkelt att fastställa om en part fullgörsina åtaganden.För att säkerställa efterlevnaden av avtal som innehållerförbud mot visst agerande, t.ex. dumpning av radioaktivt avfalli haven, krävs däremot någon form av verifikation. Sådanaförfaranden har det varit svårt att få in iinternationella miljöavtal.I de globala miljöavtalen väljer man hellre att främjaefterlevnaden än att försöka straffa parter som inte fullgörsina åtaganden. Att straffa en part som bryter mot ettmiljöavtal är, enligt utskottets bedömning, meningsfullt omstraffet kan förväntas leda till bättre efterlevnad. Hosutvecklingsländer och länder i beror brister iefterlevnaden snarare på bristande förmåga och bristanderesurser än på bristande vilja. Utskottet anser det varaändamålsenligt att bygga in mekanismer för stöd till sådanaländer i form av tekniskt och finansiellt bistånd ochöverförande av tekniskt kunnande. Mer utvecklade länder bordedäremot kunna straffas om de systematiskt undviker att fullgörasina åtaganden.Dessa viktiga frågor behandlas bl.a. inom ramen för FN:smiljöstyrelse, (United Nations Environment Programme).Utskottet förutsätter att regeringen där, men även i andralämpliga fora, kommer att fortsätta verka för effektivaremiljöavtal. Det är angeläget, anser utskottet, att Sverigefortsätter att verka för en effektivare kontroll och varapådrivande i arbetet med att införa mekanismer för bättreefterlevnad i avtalen. I de pågående förhandlingarna om ett nyttsvavelprotokoll bör detta vara en viktig svensk fråga.Vad beträffar förslaget om inrättandet av en internationellmiljödomstol som framförs i motion 1992/93:U630 (nyd) villutskottet erinra om att folkrättsbrott på miljöområdet kananhängiggöras hos den i Haag.Därmed får motion 1992/93:U630 (nyd), motion 1992/93:U656(nyd) yrkandena 4 och 5 samt motion 1992/93:U641 (s) ansesbesvarade.I enlighet med rekommendationen i , kapitel 38,beslöt i resolution 47/191 hösten 1992att en särskild kommission för hållbar utveckling skulleinrättas under det Ekonomiska och sociala rådet. Kommissionenskall följa upp besluten och rekommendationerna från konferensenom miljö och utveckling. En huvuduppgift för kommissionen är attgranska själva genomförandet av och då särskilt hurstaterna uppfyller sina åtaganden, inklusive åtaganden på detfinansiella området. Kommissionen skall enligtgeneralförsamlingsbeslutet mötas en gång . Kommissionenhade sitt första konstituerande möte i . Pådet andra mötet som också ägde rum i samma vårfastställdes kommissionens arbetsprogram. Arbetsprogrammetomfattar årlig genomgång av de sociala och ekonomiskadimensionerna av hållbar utveckling. Det omfattar ocksåuppgifterna att internationalisera samarbetet för att påskyndahållbar utveckling i utvecklingsländerna, att bekämpa fattigdom,att förändra konsumtionsmönster och att analysera dendemografiska utvecklingens inverkan på miljön. Vidare stårfrågor som finansiell och teknologisk överföring,beslutsfattande i nationella och internationella strukturer ochstärkandet av viktiga samhällsgruppers roll i miljöarbetet påkommissionens dagordning. Härutöver innefattar dagordningen enpunkt om tematisk behandling av hela . Frågor omsambandet mellan handel och miljö diskuteras aktivt inom OECDoch , men även i . Inte desto mindre finner utskottetdet värdefullt att föra fram handel och miljö som ett tänkbartämne för tematisk behandling i kommissionen.I samband med inrättandet av kommissionen beslöts också attdagordningen för varje kommissionsmöte skall innefatta ett s.k.högnivåsegment i vilket ministrar skall delta. Utskottet harinhämtat att drygt ett 30-tal ministrar deltog i kommissionenssenaste möte i juni 1993.Utskottet har erfarit att ett tredje möte med kommissionenkommer att äga rum . Under detta möte skall de 53medlemsländerna i kommissionen diskutera ovannämnda frågor isubstans. är inte medlem av kommissionen men kan somobservatör aktivt delta och påverka skeendet. Utskottet utgårfrån att regeringen driver på arbetet i de olika ämnena.Utskottet noterar i detta sammanhang att FN:sgeneralsekreterare i enlighet med rekommendationerna iRio-besluten inrättade en s.k. High Level AdvisoryBoard on Sustainable Development. I denna styrelse ingår 21personer från såväl utvecklingsländer som industriländer, allamed erfarenhet av miljöarbete. Styrelsen skall fungera somgeneralsekreterarens rådgivande organ i de globalamiljöfrågorna.Inom ramen för det paneuropeiska samarbetet anordnades, enligtvad utskottet erfarit, en miljöministerkonferens i iapril 1993. På konferensen beslöts bl.a. att nästa möte skall taupp frågan om samarbetsformer för ekonomier som är i ettövergångsskede.UNEP:s miljöstyrelse möts . Representationen ärvid dessa möten som regel på ministernivå.Med det ovan anförda bedömer utskottet bl.a. antalet möten påhög nivå som relativt väl tillgodosett. Motion 1992/93:U656(nyd) yrkande 2 och motion 1992/93:U638 (kds) yrkande 7 fårbetraktas som besvarade.Utskottet delar i viss mån motionärernas syn som framförs iyrkande 3 i motion 1992/93:U656 (nyd) om miljömålen iinternationella överenskommelser. Det är viktigt att miljömålengörs realistiska. vill utskottet betona vikten av attmiljömålen inte sätts för lågt. De skall vara ägnade att drivamiljöarbetet framåt. Utskottet konstaterar att UNCED med aktivsvensk medverkan får anses ha lyckats slå fast de nära sambandenmellan miljö och utveckling, uttryckt i begreppet hållbarutveckling.Därmed får motion 1992/93:U656 (nyd) yrkande 3 anses besvarat.Utskottet anser det väsentligt att såväl kvinnor som ungdomarfortsätter att vara representerade i FN:s arbete för att främjamiljö och utveckling. Utskottet konstaterar att det underUNCED-processen fanns en stor lyhördhet för de svenskafrivilligorganisationerna (NGO). Som brukligt vid störreFN-möten deltog en ungdomsrepresentant och representanter förNGO i den svenska delegationen i såväl förberedelsemötena somunder själva konferensen. Utskottet utgår från att regeringenfortsätter på den inslagna vägen och aktivt verkar för att bl.a.ungdomar och andra NGO-företrädare kan beredas möjlighet attdelta i kommissionens arbete inom de ramar som finns.Vad beträffar förslaget i motion 1992/93:U635 (-) om attSverige bör ta initiativ till en konferens inriktad på konkretaexempel på kvinnligt miljöarbete konstaterar utskottet attSverige aktivt arbetar för att synliggöra kvinnansroll i samhällsutvecklingen och för att kvinnofrågorna ävenuppmärksammas i internationella fora. Detta gäller inte minstinom ramen för det svenska biståndsarbetet och i detmultilaterala arbetet inom FN. Utskottet har i ett flertalbetänkanden, bl.a i sitt senaste biståndsbetänkande(1992/93:UU15) och i sitt betänkande om mänskliga rättigheter(1992/93:UU3), mycket tydligt markerat den vikt utskottet läggervid kvinnofrågan.Utskottet instämmer i motionärens konstaterande att kvinnansroll i miljöarbetet, framför allt kvinnans erfarenhet ijordbruket och i livsmedelsproduktionen i utvecklingsländerna,är betydande. har inom ramen för FN:s kvinnokommissionmedverkat till att resolutioner om kvinnans roll i ett landsutvecklingsprocess antas och förverkligas i såväl FN-systemetsom nationellt och regionalt. Själva ämnet kvinnor och miljöbehandlas i FN:s kvinnokommission. Vid kommissionsmötet1992 utgjorde ämnet en särskild punkt på dagordningen. Ett avmålen i kvinnokommissionens arbete är att göra kvinnor delaktigai hela utvecklingsprocessen, vilket också innefattar kvinnligtdeltagande i miljöarbetet. Under första möte efter UNCEDlade tillsammans med de nordiska länderna fram enresolution med innebörd att skall integrerakvinnoperspektivet i all programverksamhet. Vidare uppmanas UNEPatt stärka kvinnorepresentationen i sitt sekretariat och attarbeta fram förslag om integration av kvinnor och miljö i denhållbara utvecklingsprocessen. Kvinnans roll i miljöarbetetkommer att diskuteras vid som ägerrum i och till vilken kvinnokommissionenär förberedande organ. driver också frågan om kvinnorsrepresentation i FN i stort mycket hårt. är t.ex. varjeår medförslagsställare på en resolution i generalförsamlingenangående förbättrandet av kvinnans ställning i FN.I beslutet om inrättandet av kommissionen för hållbarutveckling (resolution 47/191, som nämnts ovan) hänvisargeneralförsamlingen till vikten av jämställdhet mellan kvinnoroch män och kvinnans deltagande i miljöarbetet. Vidare anförsatt det är viktigt att kvinnor utses på poster i det sekretariati FN som skall betjäna kommissionen. medverkade aktivttill att dessa skrivningar fördes in i resolutionen. Utskottetutgår från att regeringen fortsätter sina ansträngningar i dettaavseende.Därmed betraktar utskottet motion 1992/93:U635 (-) och motion1992/93:U638 (kds) yrkandena 1--5 som besvarade.I yrkande 6 i motion 1992/93:U638 (kds) omtalas behovet av attreformera programmet för den globala miljöfaciliteten (GEF) ochatt den formella makten över programmen läggs i GEF:sförsamling. Vidare vill motionärerna se ett ökatu-landsdeltagande.GEF upprättades för att hjälpa utvecklingsländernamed åtgärder på fyra huvudområden: globala klimatförändringar,internationella vatten, biologisk mångfald samtozonskiktsproblematiken. Ansvaret för GEF delas av ,UNDP och UNEP.Utskottet konstaterar att aktivt medverkar iförhandlingarna om en omstrukturering av GEF med sikte på att fåen så effektiv styrning av den som möjligt. Formerna för GEF:sstyrning och förhållandet till de två konventionerna om klimatoch biologisk mångfald diskuteras , enligt vadutskottet har erfarit, inför ett beslut som förhoppningsvisskall antas . Tanken är att GEF skall användassom finansiell mekanism i dessa konventioner. GEF utformad pådetta sätt utgör därmed en bas för reformeringen. Utskottet harvidare erfarit att förhandlingar om att fylla på medel i GEFpågår parallellt med förhandlingarna om omstruktureringen.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter sinaansträngningar på detta område så att GEF effektivt kompletterardet arbete som bedrivs inom andra internationella organ. Det ärockså angeläget att verka för ett aktivt u-landsdeltagande iGEF.Därmed anser utskottet motion 1992/93:U638 (kds) yrkande 6 sombesvarat.Utskottet delar motionärernas uppfattning som framförs imotion 1992/93:U638 (kds) yrkande 8 att det ärenbart de traditionella faktorerna som påverkar fred ochsäkerhet. För varaktig fred måste hänsyn även tas till faktorersom ekonomisk och social utveckling och mänskliga rättigheter.Förhindrandet av spridning av massförstörelsevapen ochmotverkande av förekomsten av terrorism är liksom kampen för atträdda vår miljö angelägna i ett bredare angreppssätt för att nåfred, säkerhet och utveckling. har isamband med behandlingen av An Agenda for Peace anslutit sigtill ett säkerhetsbegrepp som även inbegriper miljö. En aktivuppföljning av i Kommissionen för hållbar utveckling,men även i och andra internationella ochregionala fora, kommer att bli ett viktigt instrument i detfortsatta arbetet för en hållbar utveckling.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att underförberedelsearbetet inför UNCED riktade uppmärksamheten påmöjligheterna att använda militär teknik och kunskaper förmiljöändamål. Av regeringens skrivelse 1992/93:13 om UNCEDframgår att drivit frågan om militära aktiviteter ochmiljön. Utskottet konstaterade i yttrande 1992/93:UU2y att dettaarbete inte rönte större framgångar. Utskottet har erfarit attSverige tillsammans med de nordiska länderna i lade fram ett förslag som innebär att medlemsstaterna skalluppmanas att arbeta fram nationella miljöplaner för sinamilitära sektorer.