bet · GG01TU18 · 1993-03-11 00:00:00 — Det gäller bl.a. farledsinsatser, inrättandeav trafikinformationscentraler i särskilda farledsområden ochbehovsanpassad lotsplikt.Sjöfartsverket skall enligt beslutet lämna en övergripanderedovisning av det sjösäkerhetsarbete som har utförts under desenaste åren samt det arbete som pågår eller planeras.Redovisningen skall gälla både internationellt och svensktsjösäkerhetsarbete. Vidare skall redovisas förutsättningarna föroch konsekvenserna av skärpta regler i syfte att ytterligareminska risken för fartygsolyckor. I sammanhanget skall verketredovisa om det föreligger behov av och förutsättningar förrestriktioner för trafik med fartyg med enkel botten somtransporterar olja och andra skadliga ämnen i känsliga områdenpå svenskt vatten. Därvid skall verket belysa konsekvenserna avsådana restriktioner för landets varuförsörjning samt förrederier, hamnar och transportköpare. En bedömning skall ävengöras av de miljörisker som följer vid en överflyttning avsjötransporter till andra transportslag.I beslutet framhålls slutligen att verket skall lämna deeventuella förslag till förändringar i nuvarandesäkerhetsföreskrifter eller andra föreskrifter avseende svenskafartyg eller fartyg i svenska vatten som syfter till enminskning av risken för fartygsolyckor. Därvid bör särskiltuppmärksammas säkerheten vid transporter med färjor, bl.a.möjligheterna till kontroll av säkring av last. I sammanhangetbör behov av ökad trafikinformation beaktas.De i motionerna framförda kraven på åtgärder i syfte att ökasjösäkerheten avser i betydande utsträckning tankfartygenskonstruktion och utrustning, restriktioner och avgiftsstyrningför trafiken med sådana fartyg samt kontroller i olika former avfartygens säkerhet. Utskottet ser naturligtvis i likhet medregeringen och motionärerna mycket allvarligt påsjösäkerhetsfrågorna och betraktar därför den grundligagenomgång av dessa som skall företa som ensynnerligen angelägen uppgift.Riksdagen slog fast att sjöfartens internationellakaraktär gör det nödvändigt att åtgärder på sjösäkerhetsområdetvanligtvis måste vidtas i internationellt samarbete för att bliverkningsfulla (prop. 1980/81:119, bet. TU32, rskr. Idetta riksdagsbeslut framhölls också att avsjötransporterna till och från skedde med utländskafartyg. Nationella särkrav på t.ex. fartygens konstruktion, somvillkor för att anlöpa svensk hamn, måste utformas med hänsyntill bl.a. landets försörjningstrygghet. Väsentligt skärpta kravför sjöfartens del kan också -- betonades det i beslutet -- ledatill snedvridning av konkurrensförhållandena gentemot andratransportmedel. Restriktioner mot fartygstrafik i vissafarleder, som medför ökade transportkostnader, måste avvägas motnäringslivets behov av rationella sjötransporter och mot demiljörisker som följer vid en övergång till landtransporter.Utskottet kan konstatera att regeringen i sitt beslut om detnämnda uppdraget för utgått från 1981 årsriksdagsbeslut och därmed också angivit att svenskasjösäkerhetsåtgärder med nödvändighet måste utformas med hänsyntill internationella överenskommelser samt till vårt storaberoende av utrikeshandel och av tonnage under annan flagg änvår egen. Som framgår av regeringsbeslutet har Sjöfartsverketemellertid, utöver vad som följer av sådana för bindandeöverenskommelser, genomfört vissa rent nationella åtgärder föratt öka sjösäkerheten. skall som nämnts redovisaförutsättningarna för och konsekvenserna av ytterligare sådanaåtgärder.Företrädare för , som hörts av utskottet isamband med behandlingen av sjösäkerhetsfrågorna, har uppgivitatt verket har för avsikt att snabbt redovisa sitt uppdrag. Iavvaktan härpå samt på regeringens bedömningar och förslag pågrundval av verkets redovisning är utskottet för sin del inteberett att förorda någon åtgärd med anledning avifrågavarande motionsyrkanden. De yrkanden som utskottet sålundaavstyrker är följande.T208 (v) yrkande 22 om skärpning av lotstvånget,T601 (fp) yrkande 1 om att tankfartyg bör vara utrustade meddubbla motorer och med separata tankar för dieselbränsle,yrkande 2 i samma motion om särskilda farleder förtanktonnage,yrkande 3 i samma motion om behovet av högsjöbogserare,T603 (c) yrkande 1 om att tankfartyg med dubbla bottnar börgynnas med lägre hamnavgifter,yrkande 3 i samma motion om svenskt internationellt agerandeför ökad säkerhet i trafiken på ,T610 (nyd) yrkande 1 om att tankfartyg skall vara utrustademed två huvudmaskinerier, två försörjnings- och bränslesystemsamt två rodersystem,yrkande 2 i samma motion om ökning av antalet rutter förtankfartyg,yrkande 3 i samma motion om lagstiftning eller andra åtgärderför att öka säkerheten på fartyg som anlöper svensk hamn,yrkande 4 i samma motion om svenskt agerande inom IMO för attöka sjösäkerheten för främst tankfartyg,T612 (s) om en global hamnstatskontroll, dubbla sidor ochbottnar på tankfartyg, trafikövervakning m.m.,T613 (s) yrkande 1 om att endast tankfartyg med dubbelskrovskall få trafikera svenska hamnar,yrkande 2 i samma motion om att tankfartyg underbekvämlighetsflagg inte skall få anlöpa svenska hamnar,yrkande 3 i samma motion om att i FN och IMO bör verkaför ökad säkerhet vid oljetransporter till sjöss,yrkande 4 om att i IMO bör verka för sanktioner motfartyg som bryter mot internationella konventioner,yrkande 6 i samma motion om att i Östersjösamarbetetskall verka för ökad säkerhet vid oljetransporter till sjöss,T619 (m) om att skall verka för en överenskommelse medDanmark och om sjöfart på vattenägarnas villkor,T624 (fp) yrkande 1 om avgiftsmässigt gynnande av tankfartygmed dubbelskrov,yrkande 2 i samma motion om en av Nordiska ministerrådetrekommenderad miljömärkning på miljösäkert tonnage ochavgiftsmässigt gynnande av sådant tonnage,yrkande 3 i samma motion om aktiverande av FN-organ för att fåtill stånd globala transportsäkerhetskrav för oljetransporter,T631 (s) om skärpta krav på klassificeringssällskapen, vidgatansvar för försäkringsbolagen i fråga om sjösäkerhetskontroll,skärpt hamnstatskontroll, förbud mot enkelbottnade skrov påinre vattenvägar, höjda hamn- och kanalavgifter förenkelskrovsbottnade fartyg, vidgat ansvar förlastägarna/oljebolagen i fråga om sjösäkerheten och om attSverige bör verka för internationella åtgärder motbekvämlighetsflaggade fartyg,T634 (kds) yrkande 2 om att bör verka för att statermed bekvämlighetsregister får ett ökat ansvar för fartyg isådant register,T635 (v) yrkande 1 om stärkande av svenskasjöfartsmyndigheter,yrkande 2 i samma motion om att större fartyg som anlöpersvensk hamn skall inspekteras i ,yrkande 4 i samma motion om att fartyg med miljöfarlig lastsom anlöper svensk hamn skall ha högsta tekniska standard,yrkande 5 i samma motion om att bör påverkagrannsjöländerna att införa krav motsvarande kravet enligtyrkande 4,yrkande 6 i samma motion om skärpning av lotstvånget,yrkande 7 i samma motion om att trafikinformationssystemet TICbyggs ut till fler farvatten,yrkande 8 i samma motion om att säkerhetssystemen på färjorbör ses över i den utredning om sjösäkerhet som regeringentillsatt,yrkande 9 i samma motion om stärkande av IMO och ,yrkande 10 i samma motion om att rederier skall ta det fullaekonomiska och juridiska ansvaret för sin verksamhet,yrkande 11 i samma motion om förbud för fartyg med miljöfarliglast att gå i känsliga områden och nära kuster när så ärmöjligt,yrkande 12 i samma motion om skärpta utbildningskrav förombordanställda,yrkande 13 i samma motion om användning av ett gemensamt språki den internationella sjöfarten,yrkande 14 i samma motion om förbud för plutoniumtransportertill sjöss,T636 (s) om skyddsutrustning för passagerare på vissa färjor,T637 (s) om skärpt kontroll av bekvämlighetsflaggade fartygoch av klassificeringssällskap, dubbelskrov, förbättradutbildning av besättningar och obligatoriskt omhändertagandeav freon vid skrotning av fartyg,Jo675 (fp) yrkande 5 om att skall verka för attsamtliga Östersjöstater skall kräva dubbla skrov påoljetankfartyg,Jo676 (fp) yrkande 6 om krav på dubbelskrov för tankfartyg somtrafikerar ,yrkande 7 i samma motion om obligatorisk rapportering förfartyg i och om ökade befogenheter för lotsarna där.5 Utredning om färjetrafiken i StockholmsregionenUtredningen om hur de land- och sjöbaserade person- ochgodstransporterna till och från skall kunnasamordnas framlade sitt betänkande Färjor och farleder(SOU 1992:56) . Betänkandet harremissbehandlats.Departementschefen framhåller att en övergripande fråga iutredningen har varit om det finns skäl att med statligaåtgärder styra bort färjetrafiken från . Utredarenliksom flertalet remissinstanser anser att det inte finnstillräckliga skäl för sådana åtgärder. Departementschefenerinrar om att staten har ett ansvar för att befintliga farledertillgodoser högt ställda krav på sjösäkerhet och för attsjötrafiken utvecklas i miljövänlig riktning. Att staten skulleingripa mot redarens val av farled och hamn skulle däremotinnebära en dramatiskt förändrad politik med avsevärda negativaeffekter för berörda rederiers och hamnars långsiktigaekonomiska åtaganden.En grundläggande tanke med utredningen var -- fortsätterdepartementschefen -- att få ett underlag för diskussion mellanhamnar, kommuner och regioner om framtida trafiklösningar.Hittills har i stora stycken debatten blivit en fråga omRödkobbsleden. Denna utgör emellertid bara en del i ett försöktill helhetssyn på farleds- och trafiksystemet iStockholmsregionen.Utredningen har -- framhålls det i propositionen -- förordatförändringar i trafikbilden, t.ex. begränsning avfartygsstorlekar, hastighetsbegränsningar och omfördelning avtrafik mellan farlederna. Departementschefen anser attutredningens underlag bör utnyttjas för diskussioner undermedverkan av staten och berörda statliga verk, hamnar, kommuneroch regioner i syfte att få fram förslag till effektiva ochmiljövänliga transportlösningar för färjetrafiken iStockholmsregionen. i ochSjöfartsverket bör få i uppdrag att ta initiativ tilldiskussionerna. Föreslagna förändringar bör genommiljökonsekvensbeskrivningar jämföras med dagens farleds- ochtrafiksystem för att uppnå en för regionen minst miljöbelastandelösning.Slutligen framhåller departementschefen att större delen avfärjetrafiken mellan och på grund av frivilligaöverenskommelser sker med drivmedel med lågt svavelinnehåll. Hanavser att närmare undersöka förutsättningarna för slutande avbilaterala avtal med övriga Östersjöstater för att ytterligarebegränsa svavelutsläppen från främst färjetrafiken.Regeringen föreslår att tar del av vaddepartementschefen anfört om utredningen om färjetrafiken iStockholmsregionen.I motionerna T222 (fp), T605 (kds), T618 (c) och Jo675 (fp)aktualiseras frågor om statlig styrning av rederiernas val avhamn.I motion T222 (fp) framhålls att oljetransporterna böromdirigeras från till Nynäshamn.I motion T605 (kds) framhålls att statsmakterna bör strävaefter att stärka ett konkurrenskraftigt hamnalternativ söder omStockholmsområdet och att utgör ett lämpligt sådantalternativ.I motion T618 (c) framhålls att regeringen bör låta utarbetaen generalplan för färjetrafiken i motländerna på andra sidan i syfte att åstadkomma demiljömässigt bästa lösningarna. I en sådan generalplan börenligt motionärerna betydelse för tung godstrafikstärkas. Vidare bör bli huvudhamn för trafiken på debaltiska republikerna, och Tyskland.I motion Jo675 (fp) framhålls att hamnverksamheten iStockholm bör flyttas ut till och Nynäshamn.Utskottet delar departementschefens uppfattning att stateninte bör ingripa mot rederiernas val av hamn. Enligt vadutskottet erfarit har regeringen numera givit iStockholms län det i propositionen aviserade uppdraget atttillsammans med leda diskussioner med berördaintressenter om färjetrafiken i Stockholmsregionen.Någon åtgärd med anledning av motionsyrkandenasynes inte böra komma i fråga, varför desamma avstyrks. Vad somi propositionen anförts om statlig styrning av rederiernas valav hamn bör enligt utskottets mening lämna utanerinran.I motionerna T219 (s), T618 (c), T629 (m) och T643 (m) riktasinvändningar mot ett eventuellt inrättande av Rödkobbsleden.I motion T219 (s) framhålls att en förnyadmiljökonsekvensbeskrivning måste göras innan beslut kan fattasom den nya farleden. Vidare anser motionärerna atthastighetsbegränsningar för färjorna bör införas och att dessainte får blir större än de som är i bruk.I motion T618 (c) framhålls att nya farleder förfärjetrafiken i tills vidare inte börinrättas.I motion T629 (m) framhålls att ett beslut om inrättande avRödkobbsleden bör anstå till dess frågan om SverigesEG-anslutning är avgjord.I motion T643 (m) framhålls att den i propositionenaviserade dialogen bör begränsas till att avse frågor ommaximistorlek och hastighetsbegränsningar för färjorna.Rödkobbsleden bör däremot inte omfattas av dialogen.I motion Jo676 (fp) framhålls att Rödkobbsleden inte börkomma till stånd så länge inga miljökonsekvensbeskrivningarvisat att denna är ett väsentligt bättre alternativ änbefintliga farleder.Utskottet delar departementschefens uppfattning att man börsöka anlägga en helhetssyn på farleds- och trafiksystemet iStockholmsregionen och att en eventuell Rödkobbsled endastskulle utgöra en del av detta system. De i propositionen nämndadiskussionerna synes utskottet väl ägnade att gagna intresset avatt finna både effektiva och miljövänliga transportlösningar förregionen. Som framgår av propositionen är avsikten att deförslag till ändringar av nuvarande farleds- och trafiksystemsom diskussionerna kan leda till skall bli föremål förmiljökonsekvensbeskrivningar enligt bestämmelserna i lagen(1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmänfarled (farledslagen) och lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. (naturresurslagen). Denna lagstiftningsäkerställer enligt utskottets mening en lämplig avvägning avalla berörda intressen i frågan huruvida Rödkobbsleden börinrättas eller ej.Med det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Vad ipropositionen anförts om Rödkobbsleden bör enligtutskottets mening lämna utan erinran.I motion T618 (c) yrkas att hos regeringen begärytterligare åtgärder för att få till stånd skärptainternationella miljökrav för färjetrafiken på ochen striktare tillsyn. Motionärerna framhåller att det inte ärgodtagbart att fartygen ute till havs använder sig av starktförorenande brännoljor och inte heller att förorenande utsläppsker i vattnet.Som framgår av propositionen bedrivs större delen avfärjetrafiken mellan och med drivmedel som harett lågt svavelinnehåll. Departementschefen upplyser vidare atthan avser undersöka förutsättningarna för bilateralaöverenskommelser med övriga Östersjöstater i syfte att reducerasvavelutsläppen från färjetrafiken. Enligt vad utskottet erfaritpågår inom IMO arbete med att på global basis nå enöverenskommelse om att reducera fartygens avgasutsläpp. InomIMO:s ram och i samarbetet mellan Östersjöstaterna enligtHelsingsforskonventionen om skydd av miljö harvidare antagits överenskommelser med vissa förbud motförorenande fartygsutsläpp. En följd av dessa överenskommelserär för svensk del lagen (1980:424) om åtgärder motvattenförorening från fartyg.Med det anförda finner utskottet syftet med motionsyrkandettillgodosett. Någon åtgärd synes följaktligen inteerforderlig, varför yrkandet avstyrks. Vad i propositionenanförts om den av motionärerna behandlade frågan bör riksdagenenligt utskottets mening lämna utan erinran.Vidare anser utskottet att bör lämna utan erinranvad i propositionen anförs om utredningen i övrigt omfärjetrafiken i , dvs. i ovan ej behandladedelar.6 Avveckling av inrättades som ett samarbetsorgan förhamnfrågor. Bakgrunden härtill var det i tidigaretrafikpolitiska sammanhang diskuterade behovet av enövergripande hamnplanering och en mera aktiv statlig styrning avhamnväsendet.Departementschefen framhåller att kontakterna mellanSjöfartsverket och övriga intressenter i hamnfrågor är enbetydelsefull del i planeringen av sjöfartens infrastruktur ochsåledes även en viktig del för utvecklingen av sjöfarten. Handelar dock uppfattning att detta samarbete kanske i mer informell ordning utan ett av regeringen tillsattorgan. I propositionen föreslås att godkänner vaddepartementschefen anfört om avveckling av Hamnrådet.Utskottet förutsätter att en avveckling av inteinnebär en försvagning av de angelägna planeringsinsatserna försjöfartens infrastruktur och tillstyrker regeringens förslag.7 Helikopterberedskap för sjöräddningI propositionen framhålls att försvarets tunga helikoptrar ären viktig komponent i sjöräddningsverksamheten. Dåförutsättningarna för helikoptrarnas ordinarie verksamhet förmilitära ändamål förändrats, har merkostnader för försvarsmaktenuppstått för att den genom helikopterberedskap skall kunna bidratill att uppnå målet om en tillfredsställandesjöräddningstjänst. Departementschefen anser det rimligt att ÖBkompenseras för dessa merkostnader. , som ärprimärt ansvarigt för , bör för att klarakostnaderna för helikopterberedskapen och underkommande budgetår få använda medel under anslagsposten Tjänsterinom farledsverksamheten under anslaget Ersättning förfritidsbåtsändamål m.m. ÖB har för sin del indikerat ett beloppi storleksordningen 3--. Ersättningen fåremellertid bestämmas i förhandlingar mellan ochÖB. Departementschefen räknar med att verket skall kunna täckanu beräknade merkostnader på ca 3--inom denanslagsram som han föreslagit och som utskottet tillstyrkt i detföregående. Han erinrar avslutningsvis om den betydelsesjöräddningen och inte minst helikopterberedskapen har förhandelssjöfarten.I propositionen föreslås att godkänner vaddepartementschefen anfört om helikopterberedskap försjöräddning.Utskottet tillstyrker förslaget.8 Statsisbrytarnas lokaliseringI motionerna T606 (fp), T615 (m), T617 (kds) och T623 (s)framhålls att isbrytarflottan, eller delar av den, börlokaliseras till Härnösand.Utskottet har vid ett flertal tillfällen på senare åravstyrkt motionsyrkanden med samma innebörd som de nu aktuella.Utskottet har inte ändrat uppfattning och vill erinra om attstatsmakternas styrning av sker genom att vissamål fastställs för verksamheten. Utskottet har i det föregåendetillstyrkt regeringens förslag om sådana mål för perioden1993--1995. Målet för isbrytningen är, som framgår avpropositionen, att vintersjöfart skall kunna bedrivas på allahamnar av betydelse. Utskottet förutsätter att verket självtöverväger huruvida en annan lokalisering av statsisbrytarna,eller annan förtöjningsplats under lågsäsong, än den nuvarandeskulle vara till gagn för det angivna målet. Med det sagdaavstyrker utskottet motionerna.9 Vissa fritidsbåtsfrågor9.1 Återinförande av fritidsbåtsregistretI motionerna T216 (s), T609 (s), T614 (s), T626 (s), T632 (s)och T638 (s) framhålls att fritidsbåtsregistret bör återinföras.I den förstnämnda motionen betonas att det för båtägare,allmänhet, polis och försäkringsbolag är av stort värde attkunna identifiera en båt vid färd och i hamn. Tryggheten ökarsamtidigt som stora besparingar i form av uteblivnaräddningspådrag och andra insatser kan göras.Fritidsbåtsregistret, som mot en tungt vägande remissopinionavskaffades genom ett beslut av borgerliga majoritetden , bör därför återinföras. Avgiften tillregistret bör bestämmas så att det blir självfinansierat.I motion T609 (s) framhålls att man bör överväga endifferentiering av avgiften till registret på värde- ellerstorleksmässiga grunder.Som framhålls i motion T216 (s) beslöt så sent somi att fritidsbåtsregistret skulle avskaffas(prop. 1992/93:102, bet. TU10, rskr. Utskottet anser inteatt beslutet bör omprövas och avstyrker därför motionsyrkandena.9.2 Andra fritidsbåtsfrågorI motion T627 (s) framhålls att en börtillsättas för utredningar av allvarligare olyckor medfritidsbåtar och andra mindre båtar.Sjöfartsverket har enligt vad utskottet erfarit vid ettflertal tillfällen utrett fritidsbåtsolyckor. Verket samarbetarockså med båtlivsorganisationerna i bl.a. utbildningsfrågor föratt förebygga olyckor. Av 2§ lagen (1990:712) om undersökningav olyckor framgår att sjöolyckor med fritidsbåtar kan bliföremål för undersökning av eller annanmyndighet bl.a. i fall då flera människor har avlidit ellerblivit allvarligt skadade och om en undersökning är av betydelsefrån säkerhetssynpunkt. Med det anförda finner utskottet syftetmed motionen i huvudsak tillgodosett. Någon åtgärdtorde följaktligen inte vara erforderlig med anledning avmotionärens yrkande, varför detsamma avstyrks.I motion A417 (c) aktualiseras fartbegränsningar förfritidsbåtar. Motionärerna framhåller att inte bara de storaFinlandsfärjorna utan också fritidsbåtar kan åstadkommabetydande miljöskador om de framförs i för hög fart.Hastighetsbegränsningar bör därför införas i trängre farleder ibetydligt större utsträckning än . Sjöpolis och kustbevakningbör vidare -- betonar motionärerna -- få ökade resurser för attkunna kontrollera efterlevnaden.Enligt sjötrafikförordningen (1986:300) är det länsstyrelsensom efter samråd med beslutar om fartbegränsningtill sjöss. Denna ordning säkerställer enligt utskottets meningatt vederbörlig hänsyn tas till lokala och regionalamiljösynpunkter på trafiken med såväl större som mindre fartyg.Utskottet delar motionärernas uppfattning att en effektivövervakning är väsentlig för efterlevnaden av trafikföreskrifterbåde till lands och sjöss. Vidare förutsätter utskottet att ävenregeringen delar denna uppfattning. Något uttalandesynes sålunda inte erforderligt med anledning avmotionsyrkandet, varför detsamma avstyrks.10 Övriga frågorI motion T630 (m) framhålls att Flintrännan bör fördjupasoch breddas i syfte att stimulera sjöfarten genom Öresund.Även , vars mål för farledsverksamheten är atttillförsäkra sjötrafiken en god och ändamålsenlig framkomligheti svenska farvatten, anser att Flintrännan måste breddas ochfördjupas i samband med byggandet av . Syftet medmotionen synes sålunda tillgodosett. Denna bör därför inteföranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.I motion T608 (fp) framhålls att bör låtatrycka sjökort på konstfibermaterial. Varje fritidsskepparetorde kunna vittna om -- säger motionären -- att de nuvarandesjökorten av papper efter kort tids användning blir mer ellermindre obrukbara på grund av fukt och bristningar i oundvikligavikningar.Som utskottet framhöll i sitt sjöfartsbetänkande ,1991/92:TU11, ägnar den av motionären även dåbehandlade frågan om sjökort på konstfibermaterial vederbörliguppmärksamhet. Under det år som gått har verket, enligt vadutskottet erfarit, prövat två olika plastpapper -- i båda fallenmed onöjaktigt resultat. Det ena papperet var av god kvalitet,men för dyrt, och det andra var dåligt. Proven fortsätter.Utskottet anser att provens resultat bör avvaktas och avstyrkermotionen. Utskottet hemställerInriktningen av verksamhet m.m.1. beträffande mål och inriktning för Sjöfartsverketsverksamhet för perioden --1995att godkänner vad som förordas i propositionenhärom,2. beträffande ekonomiska mål för verksamhetsåret 1993att godkänner vad som förordas i propositionenhärom,3. beträffande förändrade ekonomiska mål fr.o.m.verksamhetsåret 1994att godkänner vad som förordas i propositionenhärom,4. beträffande investeringaratt med avslag på motion 1992/93:T208 yrkande 21godkänner vad som anförs i propositionen om Sjöfartsverketsinvesteringar --1995 samt bemyndigarregeringen att besluta om avvikelser därifrån,Anslagsfrågor m.m.5. beträffande verksamhetatt godkänner vad som anförs i propositionen om attSjösäkerhetsrådets verksamhet integreras i ,6. beträffande betalningsansvaret för vissnyhetsförmedling till sjöfartenatt godkänner vad som anförs härom i propositionen,7. beträffande betalningsansvaret för vissabemanningskostnaderatt godkänner vad som anförs härom i propositionen,8. beträffande medelsanvisning för Ersättning förfritidsbåtsändamål m.m.att till Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m.för /94 anvisar ett förslagsanslag på60754000 kr,9. beträffande medelsanvisning för transportstöd förGotlandatt till Transportstöd för /94 anvisar ett förslagsanslag på 160000000kr,10.