bet · GH01AU5 · 1993-12-08 00:00:00 — Målsättningen måste vara atterbjuda ALU-aktiviteter med en bredd och ett innehåll som tillgodoserså många långtidsarbetslösa som möjligt och därmed minimerarlångtidsarbetslösheten.Delegationen skall bestå av en ordförande och representanter från AMS och deberörda samhällsområden där omfattande insatser bedöms kunna genomföras. bör biträda delegationen. Regeringen kommer senare att inrättadenna delegation.För delegationens verksamhet under innevarande budgetår bör högst 5miljoner kronor få disponeras av medlen under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder. Högst av dessa bör få användas förförvaltningskostnader. Resterande medel avsatta för delegationen skall avseinformationsinsatser och de övriga uppgifterna för delegationen.Motioner om ALUGenom den omläggning av den ekonomiska politiken som Socialdemokraternaföreslår i motion A16 kommer enligt deras uppfattning den öppna arbetslöshetenatt minska. Det blir också bättre möjligheter att bekämpalångtidsarbetslösheten.Socialdemokraterna avvisar regeringens resonemang om ALU som en prioriteradåtgärd, som skall sättas före andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder.AMS måste tydligare prioritera beredskapsarbeten, rekryteringsstöd ocharbetsmarknadsutbildning framför ALU-verksamhet.Kringkostnader i den storleksordning som begärs avstyrks liksom medel till enALU-delegation.Socialdemokraterna vill anslå resurser för att ge arbetsgivare generösarekryteringsstöd för 20 000 långtidsarbetslösa.Dessutom anser motionärerna att den nuvarande begränsningen av stödet förberedskapsarbeten, nämligen att de beräknas på av arbetad tid, skalländras.Ny demokrati avvisar i motion A18 i sin helhet förslagen om ALU. Denåtgärd som var avsedd att bli en sistahandsåtgärd har blivit enförstahandsåtgärd. Undanträngningseffekter har uppdagats och motionärerna villinte ta ställning till nya förslag förrän den i propositionen aviseradeuppföljningen av åtgärden föreligger.I stället för ALU bör det satsas på ett utökat antal beredskapsarbeten ocharbeten med rekryteringsstöd.Vänsterpartiet kan inte enligt sin motion A17 acceptera den expansivainriktning av ALU-åtgärden som partiet menar att regeringens förslag innebär.Från att ha varit en sistahandsåtgärd har den blivit den största åtgärden föratt förhindra utförsäkring och utslagning på arbetsmarknaden. Riktigt oroandeär enligt att regeringen genom förslaget om en ALU-delegationavser att ytterligare öka omfattningen av ALU.Vänsterpartiet anser att det finns utrymme för en väsentligt större volymberedskapsarbeten. Partiet föreslår dessutom att den tidigare begränsningen aversättningen omprövas.I vissa fall kan ALU vara bra som komplement där intressanta projekt kan tatill vara kompetens och intresse. I många fall handlar det emellertid om attuppgifter borde utvecklas inom normal verksamhet.Vad gäller kringkostnader till ALU saknas även med dagens volym medel.Vänsterpartiet är därför berett att tillstyrka för dettaändamål.Utskottets överväganden om ALUÄven beträffande ALU föreslås en förlängning av åtgärden t.o.m. den 30 juni1995. Skälet härtill är att långtidsarbetslösheten ökar och enligt AMSprognoser kommer att vara mycket hög framöver. Många av de långtidsarbetslösahar kvalificerad utbildning och lång yrkeserfarenhet. Målet måste vara attbehålla och utveckla denna kompetens och kontakten med arbetsmarknaden måstebibehållas, heter det i propositionen.Utskottet delar denna uppfattning. ALU är en åtgärd som stärker arbetslinjen.I stället för att passivt uppbära arbetslöshetsersättning får den arbetslösagenom ALU en möjlighet att utföra sysslor som annars inte skulle ha blivitutförda. Runt om i landet finns en rad uppgifter som är angelägna men som intekan utföras på grund av den ekonomiska situationen. En grundläggandeförutsättning är att åtgärden inte får ersätta arbeten på den reguljäraarbetsmarknaden och undantränga andra angelägna insatser för arbetslösa.Inte minst viktigt är att Lärlingsutbildningen utvecklas vid sidan av dearbetsmarknadspolitiska insatserna. Detta bör ges regeringen till känna.Den i propositionen förutskickade uppföljningen av ALU föreligger nu.Utvärderingen har utförts av konsultföretaget , som har intervjuat 1 001ALU-anvisade, 101 ALU-anordnare och 50 arbetsförmedlingskontor. Avutvärderingen framgår bl.a. följande.En klar majoritet av alla intervjuade anser att ALU är en braarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Bara 10--ser den som en dålig åtgärd.ALU-platserna uppfattas som tillfällig sysselsättning men även som enutvecklingsmöjlighet. Av de ALU-anvisade anser att den innebär entvingande sysselsättning. Motsvarande siffra bland anordnarna är och blandarbetsförmedlingarna 28 %.Majoriteten av de intervjuade anser att ALU är en bra arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Det är dock enligt utskottets mening för tidigt att dra några bestämdaslutsatser av denna utvärdering. Utskottet vill i stället hänvisa till attregeringen som ovan anförts har gett direktiv till en parlamentarisk kommittésom skall göra en utvärdering av alla arbetsmarknadspolitiska åtgärder. ÄvenALU-verksamheten kommer följaktligen att bli föremål för denna utvärdering.ALU är en flexibel och kostnadseffektiv åtgärd. Alternativaarbetsmarknadspolitiska åtgärder är betydligt dyrare. Utnyttjandet avrekryteringsstödet är dock en åtgärd som skall prioriteras. Utskottet delarregeringens uppfattning att det i dagens läge är nödvändigt att erbjuda olikaåtgärder till ett stort antal människor som kostnaderna hålls nere.ALU är därmed en lämplig åtgärd för att bekämpa långtidsarbetslösheten.Av vad utskottet anfört följer att motionerna A16, A17 och A18 bör avslås iaktuella delar.AMS har fått fram en rad viktiga projekt som kan utföras inom ramen för ALU.Tillräckliga resurser för informationsinsatser om dessa projekt saknas dockenligt vad som framgår av propositionen.Det är självfallet viktigt att information om projekten kan spridas och attett erfarenhetsutbyte sker. Det är också nödvändigt att gränsdragningen mot denreguljära arbetsmarknaden är klar, liksom att vaksamt följa att det inteuppstår konkurrenssnedvridningar på den lokala orten.Med den omfattning ALU har och beräknas få ökar kringkostnaderna. Utskottetbedömer att ytterligare medel behövs för denna verksamhet och föreslår attbeloppet bestäms till högst under innevarande budgetår inomramen för disponibla medel under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Med hänvisning till vad sålunda anförts föreslår utskottet att riksdagenantar lagen om fortsatt giltighet av lagen (1992:331) omarbetslivsutveckling. Utskottet föreslår dessutom att godkänner attav medlen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder högst fåranvändas för kringkostnader i samband med ALU-verksamhet, varav högst 15miljoner kronor för resebidrag.Utskottet anser i likhet med regeringen att en ALU-delegation bör inrättasför att följa verksamheten och lämna information om denna. Medel bör avsättasför utförande av dessa uppgifter. Högst bör få avsättas avovan nämnda till en ALU-delegation.Motionerna A16, A17 och A18 avstyrks i aktuella delar. Motion A17 får medutskottets ställningstagande till kringkostnaderna för ALU anses tillgodosedd idenna del.Utskottet är inte berett att tillstyrka yrkanden om förhöjdarekryteringsstöd för långtidsarbetslösa varför motion A16 avstyrks i aktuelldel.Inte heller en återgång till tidigare regler beträffande den bidragsgrundandeveckoarbetstiden vid beredskapsarbeten får stöd av utskottet. Motionerna A16och A17 avstyrks följaktligen i berörda delar.Generellt anställningsstöd (GAS)Regeringens förslag om GASTrots hög arbetslöshet har flera företag en starkt förbättradsituation. Produktionen tycks öka med förhoppningar om ensysselsättningsuppgång. Många arbetsgivare börjar dock inte nyanställa. Istället låter de redan anställda arbeta övertid. blir allt flermänniskor långtidsarbetslösa och riskerar att slås ut. Detta är ett stortsocialt problem och riskerar även att försvåra en väl fungerandearbetsmarknad framhålls i propositionen.Tidsbegränsat generellt anställningsstöd (GAS) syftar till att stimulera tillnyanställningar på den reguljära arbetsmarknaden och att omvandla denomfattande övertiden till fler arbeten. Regeringen ser GAS som ett komplementtill förändringarna i möjligheterna till prov- och visstidsanställningar.Förhoppningen är att åtgärderna tidigarelägger och förstärkersysselsättningsuppgången på den reguljära arbetsmarknaden närproduktionsuppgången ökar.GAS skall vara ett enkelt och lättfattligt system som omfattar allaicke-statliga arbetsgivare. GAS bör enligt propositionen utformas så att enarbetsgivare, som efter har ökat antalet anställda, fårunder , vid beräkning av de arbetsgivaravgifter som skall betalas enligt2 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter, för göra ett avdrag.Detta skall motsvara av avgiftsunderlaget enligt 2 kap. 3--5 §§ i nämndalag multiplicerat med antalet anställda som vid månadens utgång överstigerantalet anställda vid utgången av dividerat med antaletanställda vid utgången av månaden. För nyanställningar som sker senast månad utgår stödet , medan stödperioden blir kortare föranställningar som sker . Genom denna konstruktionuppmuntras snabba sysselsättningsökningar. Ökning av antalet anställda somföranleds av överflyttning av anställda mellan arbetsgivare medintressegemenskap och vid förvärv av verksamhet skall inte berättiga tillavdrag. Stödet skall baseras på den som har anställning minst pervecka.Det är arbetsgivaren själv som beräknar avdragets storlek i samband med atthan redovisar arbetsgivaravgifterna. Kontroll av att lämnade uppgifter ärriktiga får ske genom revision.Vilken effekt som GAS har på de offentliga finanserna är svårt att veta. Detfinns nämligen ingen information om vilka sysselsättningsökningar som skullekomma att ske även om GAS inte infördes och vilken sysselsättningsökning somsker på grund av GAS. Enligt propositionens räkneexempel skulle GAS ge ennettobudgeteffekt för den offentliga sektorn nära noll medan företagens ochhushållens sammanlagda inkomster skulle öka med motsvarande 2,2 miljarderkronor.GAS skall regleras genom en särskild lag om generellt anställningsstöd.Förslaget föranleder även att en hänvisning till GAS införs i 1 kap. 1 § lagen(1981:691) om socialavgifter.Motioner om GASSocialdemokraterna anser i motion A16 att det föreslagnaanställningsstödet (GAS) i sig är positivt för att få till ståndtidigareläggning av anställningar i näringslivet. Däremot avvisar de självakonstruktionen av stödet, som de anser medverkar till att bekosta arbeten somändå skulle ha kommit till stånd. Den tekniska lösning man valt i propositionenkan dessutom innebära konkurrensproblem. De problem man pekar på innebär enligtmotionärerna att det behövs en lagrådsgranskning av lagförslaget.Förslaget avvisas därmed i föreliggande skick.Motionärerna vill i stället satsa på rekryteringsstöd i enlighet med deförslag som redovisats i den tidigare framställningen.Ny demokrati avvisar i motion A18 förslaget om ett generelltanställningsstöd. Sannolikt kommer förslaget om det genomförs att leda tillminskade kostnader för företag som ändå är framgångsrika och kan nyanställa.Förslaget saknar dessutom inriktning mot de unga arbetssökande.Vänsterpartiet har uppfattat att regeringen med sitt förslag om ettgenerellt anställningsstöd vill stimulera till anställningar på den ordinariearbetsmarknaden. Denna typ av stöd är enligt billiga eller rentav självfinansierande.Det kan emellertid resas en del invändningar av teknisk och administrativnatur mot utformningen av det föreslagna systemet, menar motionärerna. Ettgenerellt system baserat på sänkning av arbetsgivaravgiften kommer attsubventionera företag som ändå skulle nyanställa. En annan konstruktion avstödet skulle kunna bli mer verkningsfullt. Exempelvis kunde stödet ta hänsyntill enbart enskilda anställningar och inte ett genomsnittligt antal anställdamånadsvis. vill starkt förorda införandet av ett marginelltsysselsättningsstöd.Utskottets överväganden om GASMed anledning av förslaget om GAS har som tidigare nämnts utskottet inhämtatsocialförsäkringsutskottets och Lagrådets yttranden.Socialförsäkringsutskottet pekar i sitt yttrande på en rad allvarliga problemsom kan uppstå med den tekniska lösning som regeringen valt i sitt lagförslag.Dessutom anser socialförsäkringsutskottet att det inte kan acceptera attsocialförsäkringsavgifterna används för en stödform vars effekter i form avminskade avgifter är okända. föreslår attarbetsmarknadsutskottet tillstyrker motionerna A16 och A18 i berörda delar ochavstyrker propositionen i denna del. Även motion A17 bör avstyrkas i aktuelldel. Företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna,och Kristdemokratiska samhällspartiet förordar i en avvikandemening att regeringens förslag med viss ändring bör tillstyrkas.På utskottets begäran har Lagrådet granskat lagförslaget (bilaga 2).Lagrådet påtalar bl.a. att förslaget inte har varit föremål för sedvanligremissbehandling. Inte heller har synpunkter över förslaget inhämtats vid någonhearing och det har endast kortfattat kommenterats i propositionen. Lagrådetfortsätter:På det bristfälliga underlag som sålunda föreligger saknar Lagrådet möjlighetatt avgöra om lagförslaget är ägnat att tillgodose de angivna syftena.Överhuvudtaget är det svårt att på det föreliggande materialet bedöma vilkakonsekvenser de olika lagreglerna får. Med hänsyn härtill och till den kortatid som stått till förfogande har Lagrådet fått avstå från den ingåendegranskning som förslaget hade förtjänat. Med beaktande av de synpunkter somriksdagsutskotten anfört har Lagrådet gjort en huvudsakligen teknisk översyn avlagförslagen.Lagrådet anför vidare:Med hänsyn till att förslaget dock kan få en positiv effekt påsysselsättningen och till att lagen om generellt anställningsstöd endast skalltillämpas vill Lagrådet inte motsätta sig att lagstiftningengenomförs.För egen del vill utskottet anföra följande.Många arbetsgivare vågar inte nyanställa. erfarenheter avsvårigheterna att anpassa verksamheten till sämre tider bidrar sannolikt tilldetta. Övertidsuttaget är mycket stort som alltfler blirlångtidsarbetslösa. Detta är inte bara ett socialt problem, det försvårar ocksååtergången till en fungerande arbetsmarknad.Syftet med GAS är att konstruera ett system som är så enkelt och lättfattligtsom möjligt. Förslaget skall ses som ett led i strävan att påbörja enomläggning av politiken i riktning mot marknadsmässiga, "riktiga", arbeten.Det generella anställningsstödet skall enligt förslaget lämnas genom attarbetsgivaren i fråga gör ett avdrag från arbetsgivaravgiften. Avdraget skalldärefter minska influtna folkpensionsavgifter.De invändningar som kan riktas mot denna typ av åtgärd måste enligtutskottets uppfattning vägas mot de fördelar som kan nås genom stödet. Genomett stöd av den typ som föreslås kan anställningar komma till stånd som annarsinte skulle ha skett.Utskottet vill dock understryka att stödet måste bli av kortvarig natur pådet sätt det skall finansieras. Om åtgärden skall fortsätta efter 1994 fårprövas i särskild ordning.Utskottet har beaktat kritiken mot förslagets tekniska utformning. Vissa avbristerna i konstruktionen skulle kunna motverkas med en annan utformning avlagtexten. Sålunda skulle avdraget från arbetsgivaravgifterna kunna beräknas påde enskilda nyanställdas lönesummor i stället för på ett genomsnitt avföretagets totala lönesumma. Vidare anser utskottet att stödet bör begränsastill att gälla nyanställda som sysselsätts i Sverige.Utskottet menar att anställningen bör ha en viss varaktighet, förslagsvisminst . Genom en sådan föreskrift kommer man tillrätta medsäsongssvängningar som förekommer i vissa branscher.Vad slutligen angår frågan om stöd skall kunna utgå till nystartade företaggör utskottet den bedömningen att verksamheter som startats efter den 30september 1993 inte bör komma i fråga för att beviljas detta stöd.Mot bakgrund av Lagrådets erinringar och de ändringar som utskottet ovanföreslagit bör lagförslaget konstrueras på ett annat sätt.Utskottet lägger i bilaga 3 fram förslag till lagtext med den avutskottet förordade lydelsen.Med sådana ändringar anser sig utskottet kunna tillstyrka att ett generelltanställningsstöd införs. Motionerna A16 och A17 får med det anförda ansestillgodosedda i berörda delar. Motion A18 avstyrks i aktuell del.FörfattningskommentarerI anslutning till det framlagda lagförslaget vill utskottet särskilt peka påföljande.Utskottet delar regeringens uppfattning att ett generellt anställningsstödför arbetsgivare bör införas. Avsikten är att uppmuntra tidigareläggning avanställningar för att minska antalet arbetslösa samt att minska behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är även angeläget att arbetsgivarnauppmuntras att ersätta övertidsarbete med nyanställningar.Stödet bör dock, såsom socialförsäkringsutskottet anfört, inte användas föratt stödja etablerandet av nya företag eller att inom befintliga företag startanya verksamhetsgrenar. Synpunkter på detta har också framförts i motion A16.Vidare anser arbetsmarknadsutskottet att stödet bör begränsas till att avsenyanställningar som gäller tills vidare eller avser . På detsättet reduceras de problem som enligt socialförsäkringsutskottet och Lagrådetföljer av att regeringens förslag bygger på antalet anställda och därmedjämställda som finns vid varje månadsskifte jämfört september/. förhindras attsäsongsvariationer i sysselsättningen ger rätt till stöd. Effekterna vidsäsongsvariationer har även påtalats i motionerna A16 och A17. Vidare delararbetsmarknadsutskottet socialförsäkringsutskottets uppfattning att stödet börbegränsas till anställningar som avser sysselsättning i Sverige.För att undvika tillämpningssvårigheter anser arbetsmarknadsutskottet att denavgörande tidpunkten bör vara när en anställning tillträtts och inte näranställningsavtalet ingåtts. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attutskottet i det avgivna betänkandet AU4 tillstyrkt en ny regel i lagenom anställningsskydd som skall gälla från . Denna bestämmelseinnebär att arbetsgivaren är skyldig att lämna arbetstagaren viss informationom anställningen, bl.a. om anställningsformen. Om det är en tidsbegränsadanställning skall slutdagen anges eller de förutsättningar som gäller för attanställningen skall upphöra.Denna uppgiftsskyldighet bör kunna bidra till att det redan från början kanklaras ut om anställningen är av den arten att arbetsgivaren skall ha rätt tillanställningsstöd med hänsyn till de ovan angivna tidsmässiga begränsningarna.Den teknik som arbetsmarknadsutskottet förordar går ut på att knyta avdragettill de enskilda nyanställda personerna. Detta är också i enlighet med vad somanförs i den avvikande meningen i socialförsäkringsutskottets yttrande och imotion anser att man bör sträva efter att reglerna skallvara lätta att tillämpa och förstå för arbetsgivarna och svåra attkringgå. De skall också vara så tydliga att de enkelt kan kontrolleras vid enrevision. Med de utgångspunkter utskottet ovan förordat kan detta också lättaretillgodoses.Arbetsmarknadsutskottet lägger fram ett eget förslag till lag om generelltanställningsstöd som i sina huvuddrag ser ut på följande sätt. Förslaget hardärvid anpassats till de formuleringar Lagrådet förordat.Utgångspunkten är som nämnts att avdraget knyts till de enskildanyanställdas löner. Huvudregeln är att avdrag får göras med ett belopp sommotsvarar av den del av avgiftsunderlaget enligt 2 kap. 3--5 §§socialavgiftslagen som hänför sig till dessa, dvs. lön och andra ersättningarsom under månaden utbetalats till personer som enligt den nya lagen definierassom nyanställda. I denna definition ingår även vanligaersättningsanställningar, dvs. en nyanställd som ersätter en arbetstagare somslutat. För att stödet så långt möjligt skall begränsas till nyanställningarsom innebär en utökning av antalet anställda kompletteras huvudregeln med enspärregel som bygger på antagandet att en utökning av antalet anställda ocksåleder till en ökning av den sammanlagda lönesumman. Spärregeln innebär attavdraget inte får vara större än av ökningen av lönesumman(avgiftsunderlaget) för avdragsmånaden jämfört med september 1993.Avgiftsunderlaget för avdragsmånaden måste alltså vara större än i september1993. Av huvudregeln följer dock att avdraget inte kan bli högre än 15 procentav samtliga nyanställdas löner.Förslaget syftar som nämnts bl.a. till att stimulera arbetsgivare att ersättaövertidsuttag med nyanställningar. Ett stort avgiftsunderlag för septembermånad 1993 kan förklaras av ett omfattande övertidsuttag. Avgiftsunderlaget fördenna månad kan därigenom vara större än för avdragsmånaden, trots att antaletanställda har ökat. För att arbetsgivaren ändå skall ha rätt till avdrag för denyanställda får i ett sådant fall, vid tillämpning av spärregeln,avgiftsunderlaget minskas med vad som motsvaras av ersättningför övertidsuttag som utbetalats den månaden. En förutsätning är dock att denutgivna övertidsersättning som ingår i avgiftsunderlaget tydligt framgår avlönespecifikationer eller på annat liknande sätt.I lagens 3 § föreslås en definition av begreppet nyanställd. Som framgåttovan utesluts sådana personer som arbetar i en verksamhet som påbörjats efterutgången av september 1993.Definitionen nyanställd omfattar inte den som byter anställning genom attinom gå från ett företag till ett annat inom samma koncern, ellerannars byta anställning mellan arbetsgivare mellan vilka det föreliggerintressegemenskap. Inte heller skall den anses som nyanställd som byterarbetsgivare i samband med att en verksamhet övergår till en annanarbetsgivare. Utskottsförslaget har i dessa hänseenden i princip samma innebördsom propositionen, och avsikten är att minska möjligheterna att kringgåbestämmelserna. Med dessa avgränsningar markeras också att anställningsstödetskall avse reella sysselsättningsökningar.Den nya lagkonstruktion som utskottet förordar medför dock att begränsningarmåste göras även när det gäller personer som varit anställda hos arbetsgivarenkort tid före nyanställningen. Av 3 § första stycket följer att enallmän förutsättning för stödet är att anställningen är avsedd att vara tillsvidare eller och att detta arbete skall ha påbörjats efterden . Detta medför att en anställning som är avsedd att varakortare tid än inte ger rätt till stöd även om anställningstidensenare förlängs.För tillämpning av de sålunda föreslagna reglerna bör det i normalfallet varatillräckligt att arbetsgivaren har uppgift om vilka av de personer som undermånaden erhållit lön eller annan ersättning som påbörjat sin anställning den 1oktober 1993 eller . Hur stor ersättning som utgivits till resp. anställdunder månaden ingår redan nu i det underlag som arbetsgivaren skall grunda sinuppbördsdeklaration på. För tillämpning av spärregeln bör det i regel varatillräckligt att arbetsgivaren jämför med uppgifterna på kopian avuppbördsdeklarationen för . Endast om lönesumman till denyanställda är större än skillnaden mellan de totala avgiftsunderlagen kan detbli aktuellt att räkna ut hur mycket övertidsersättning som enligtlönespecifikationer e.d. utbetalades under september 1993.Bidrag till samlingslokalerTidigare beslut om bidrag till samlingslokalerMed hänvisning bl.a. till behovet av sysselsättningsskapande åtgärder beslötriksdagen (prop. 1992/93:150, BoU9y, FiU30, rskr. 447) att anslagettill Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 tillfördes 50miljoner kronor för bidrag till allmänna samlingslokaler. Högsta tillåtnakostnad fick vara per projekt. Bidrag skulle utgå med högst65 % av arbetskraftskostnaden förutom i stödområdena där bidragsandelen skulleuppgå till högst .