bet · GG01SoU15 · 1993-03-18 00:00:00 — Bidrag till organisationer har inräknats iramanslaget.Föredraganden framhåller att det även fortsättningsvis kommeratt utgå statsbidrag till organisationer, dels i form avcentralt organisationsstöd, dels som projektmedel tilldrogförebyggande verksamheter.Folkhälsoarbetets inriktningI motion So306 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om alkohol, narkotika, anabola steroider ochtobak. har anslutit sig till () mål att sänka alkoholkonsumtionen från år 1980till . För att nå detta mål måste insatsernaintensifieras och ytterligare satsningar på förebyggandeåtgärder prioriteras, anför motionärerna, som anser attFolkhälsoinstitutet har en viktig uppgift när det gällerinformation och andra förebyggande åtgärder. Det är ocksåviktigt att de frivilliga, ideella organisationerna får medel såatt de kan fortsätta sitt fina, aktiva arbete.Även när det gäller narkotika är upplysning och informationviktiga förebyggande åtgärder, anförs det i motionen. Dessaåtgärder bör sättas in redan i grundskolan.Under senare tid har missbruk av anabola steroideruppmärksammats. Missbrukarna utgör ett hot mot egna och andrasliv och hälsa utan att själva inse det. Detta problem måsteuppmärksammas ytterligare och lagstiftningen ses över, anförsdet i motionen.Slutligen tar motionärerna upp frågan om rökningen.Information om tobakens skadeverkningar har sedan längebedrivits i , och i det avseendet ligger långtframme. Så är däremot inte fallet när det gäller andra åtgärderför att minska användandet av tobak, betonar motionärerna, somanser att det behövs en ny informationskampanj. Rökningen är ettproblem som berör hela samhället, och det är hög tid attregeringen kommer med förslag om hur detta problem skall kunnaminskas, anförs det vidare.I motion So475 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om vad som anförts om informationsinsatser omskydd mot sexuellt överförbara sjukdomar (yrkande 6).Motionärerna anför att kvinnorna jämfört med männen är de somutsätts för de allvarligaste komplikationerna vid sexuelltöverförbara sjukdomar (STD). Klamydiainfektion kan leda till attäggledarna löds ihop med risk för utomkvedshavandeskap ochbarnlöshet som följd. Ungefär hälften av de kvinnor somdiagnostiseras som ofruktsamma har blivit detta till följd avgenomgången klamydiainfektion. Också med tanke på risken förhivsmitta är det viktigt att sprida information om hur manskyddar sig mot sexuellt överförbara sjukdomar.I motion So268 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts omFolkhälsoinstitutets ansvar för kontakter med folkrörelser(yrkande 7). Motionärerna befarar att CAN:s verksamhet tasöver av . Motionärerna motsätter sig inte ensamordning av informationsarbetet inom drogområdet, men betonaratt det är viktigt att den folkrörelseförankring som CAN har bibehålls i informationsverksamheten.BakgrundFolkhälsoinstitutet bedriver programverksamhet inom bl.a.områdena alkohol och narkotika, hiv/aids, sex och samlevnad,oönskade graviditeter och övriga sexuellt överförbara sjukdomarsamt tobak. I proposition 1990/91:175 om vissafolkhälsofrågor anfördes att en av huvuduppgifterna förFolkhälsoinstitutet skulle bli att ta fram och tillhandahållabasfakta och informationsmaterial inom alkohol- och drogområdetför olika avnämares behov, bl.a. organisationslivet, kommuner,landsting och arbetsplatser.Även när det gäller missbruk av anabola steroider bedriverFolkhälsoinstitutet informationsarbete. Utskottet har erfaritatt institutet framtagit riskinformation påområdet.Såvitt avser tobaksmissbruket är avsikten att en propositionmed förslag som tar sikte på en begränsning av tobaksmissbruketskall föreläggas senare under () är ett folkrörelseförankrat informationsorgan, som hartill uppgift att bedriva och främja saklig upplysning omverkningar av alkohol- och narkotikamissbruk liksom om vägar ochmedel att förekomma och bekämpa alkoholskador och motverkaicke-medicinskt bruk av narkotika. CAN skall i detta syfteförmedla basfakta om droger till organisationer, myndigheter,massmedia m.fl. En annan huvuduppgift för CAN är att utgöra ettserviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras arbetemed droginformation.Vid överläggningar med och har träffats en preliminäröverenskommelse, som bl.a. innebär att uppgiften att följadrogutvecklingen och att utarbeta vetenskapliga översikter börövertas av . Även CAN skall emellertid kunnavara verksamt på forskningsområdet. Detta kan ske genom attFolkhälsoinstitutet köper tjänster av CAN enligt särskildaavtal. Efter en treårsperiod bör enligt överenskommelsenansvarsfördelningen och möjligheterna att åstadkomma enytterligare samordning utvärderas.Ett motionsyrkande som motsvarar So268 yrkande 7 behandladesförra våren av utskottet i betänkandet 1991/92:SoU15 (s. 91f.). Utskottet konstaterade att det i uppgifterna förFolkhälsoinstitutet bl.a. skall ingå att arbeta genom och i närasamarbete med bl.a. frivilliga organisationer. Utskottet ansåginte att borde ta något initiativ med anledning avmotionen.Enligt vad utskottet erfarit arbetar CAN i nära samarbete medFolkhälsoinstitutet. För CAN:s verksamhet beräknas underanslaget . ett bidrag på nära /94.Utskottets bedömningUtskottet delar uppfattningen i motion So306 (s) om vikten avintensifierade insatser när det gäller information och andraförebyggande åtgärder för att förhindra missbruk. Betydelsen avsådana åtgärder har också vid ett flertal tillfällen tidigareframhållits av . Utskottet har uttalat sigom värdet av information och opinionsbildning i kampen motalkoholmissbruket (1992/93:SoU17). harpermanenta program på bl.a. områdena alkohol och narkotika samttobak. Institutet har ansvaret för att samordna samhälletsinformationsinsatser och opinionsbildande verksamhet inom dessaområden. Institutet har också engagerat sig när det gällerinsatser mot missbruket av dopningsmedel. läggerregeringen fram en proposition med förslag till tobakslag.Utskottet anser inte att det behövs någotinitiativ från sida med anledning av motion So306(s). Motionen avstyrks.Även när det gäller sexuellt överförbara sjukdomar är ökadeinformationsinsatser av stort värde, anser utskottet. Särskiltgäller detta information till unga människor. Med hänsyn tilldet arbete som bedriver på detta områdebehövs enligt utskottets mening inte något initiativ frånriksdagen med anledning av motion So475 (fp) yrkande 6.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Utskottet vidhåller sin inställning om betydelsen av deinsatser som de ideella organisationerna gör genom att informeraom riskerna med att använda droger och behovet av att förändraattityderna till droger. Med hänsyn till Folkhälsoinstitutetsansvar för kontakter med folkrörelserna och det arbete sombedrivs av CAN är syftet med motion So268 (v) yrkande 7tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Medelsanvisningen m.m.I motion So314 av m.fl. (c, s, m, fp,kds) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anslag till förfördelning av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationerm.fl., och att dessa medel i fortsättningen hanteras ochadministreras av nämndens kansli. Motionärerna anför att förförsta gången har storleken på anslaget till Samarbetsnämndeninte fixerats i belopp. Vidare anförs att beloppet nu inräknas iFolkhälsoinstitutets ramanslag och att det blir institutet, somhar att betala ut beloppet. kvarstår innebärdet, enligt motionärerna, att bidragsfördelningen måste ske itvå steg, först i och därefter iSamarbetsnämnden.BakgrundOrganisationsstöd utgår till vissa nykterhetsorganisationerför deras centrala verksamhet. Genom riksdagsbeslut (prop. 1976/77:108, KrU40, rskr. 232) uppdrogs åt ensärskild nämnd att pröva frågor rörande statsbidrag till sådanaorganisationer. Denna nämnd -- -- består av femledamöter samt personliga ersättare.Samarbetsnämndens verksamhet regleras av förordningen(1977:486) om statsbidrag till organisationer som bedrivernykterhetsarbete. Regeringen utser ordförande medan övriga, avnykterhetsorganisationerna nominerade ledamöter, konstituerarsig i särskild ordning.Organisationsstödet har tidigare (t.o.m. /92)beräknats under anslaget . Bidrag till organisationer(punkten 5). Anslaget avsåg medel dels till ,dels till . Fr.o.m. /93 disponeras medlenav och inräknas i anslaget till institutet(numera G 4.) För /93 beräknades ca 17,8 miljonerkronor till och ca tillNykterhetsrörelsens landsförbund. I årets budgetproposition harbeloppen inte specificerats.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen till (G 4), vilken intemött någon erinran i form av motionsyrkanden.Utskottet förutsätter att medel till förfördelning av bidrag till organisationer som bedrivernykterhetsarbete och till landsförbundkommer att utgå även fortsättningsvis och att anslagen intekommer att urholkas på ett sådant sätt att organisationernasviktiga arbete försvåras. Utskottet utgår från att regeringenfortlöpande överväger formerna för att fördela och betala utbidragen till nykterhetsorganisationerna. Mot bakgrund av detsagda finner utskottet inte anledning att ta något initiativ medanledning av motion So314 (c, s, m, fp, kds). Motionen avstyrks.Läkemedelsverket (G 6), som inrättades , är encentral myndighet vars övergripande mål är att svara för tillsynoch kontroll av läkemedel och läkemedelsnära produkter m.m.Samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m.m. skall täckasmed avgifter.Verkets arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1990:434) med instruktion för Läkemedelsverket.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit riksdagenatt godkänna den övergripande målsättningen för verksamheteninom ansvarsområde. Enligt propositionen skallde övergripande målen för verksamheten varaatt i syfte att tillgodose behovet av säkra och effektivaläkemedel av god kvalitet pröva inkomna ansökningar omgodkännande av läkemedel, varvid läkemedel av högt medicinsktoch samhällsekonomiskt värde skall ges prioritet,att verka för att dessa läkemedel används på ettändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt ochatt främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnäraprodukter.Följande verksamhetsmål skall enligt föredraganden gälla förden kommande treårsperioden. skall prioriteraen verksamhet som är inriktad på trygghet och säkerhet förhälso- och sjukvårdens och den enskildes räkning somden utgör en effektiv och rättvisande produktkontroll ochkvalitetssäkring för industrin. skall därvidsärskilt utveckla verksamhetsformerna när det gäller ansökningarom godkännande av läkemedel, kliniska prövningar samtsäkerhetsuppföljning.Ett mål bör enligt föredraganden vara att under budgetåret1993/94 minska handläggningstiden för nya kemiska substanser,vilket är en prioriterad uppgift för verket, så attprimärutredningarna rörande nya kemiska substanser utförs . När det gäller ansökningar om kliniska prövningarprimärhandlägger verket inom den stipuleradetiden . Föredraganden anser, i likhet medLäkemedelsverket, att alla ansökningar om kliniska prövningarunder planeringsperioden skall , vilketöverensstämmer med EG:s krav.Det påpekas i propositionen att verket bedriver enefterfrågestyrd verksamhet där det krävs en effektiv ochrationell anpassning till rådande efterfrågan.Verksamhetsvolymen kan vara svår att bedöma på förhand. Det ärviktigt att resurserna utnyttjas på ett sådant sätt atthandläggningstiderna kan hållas så korta som möjligt, sägs detvidare. Avnämarna av verkets tjänster är till största delenläkemedelsföretagen och andra inte statliga myndigheter. Därförbör enligt föredraganden undantag tillämpas frånbruttoredovisningsprincipen och således ävenfortsättningsvis tilldelas ett anslag på statsbudgeten med ettformellt belopp om 1000kr. Föredraganden anser attLäkemedelsverket uppfyller kraven för att få en treårigbudgetram för perioden /94 -- 1995/96. Planeringsramenuppgår enligt propositionen totalt till 344200000kr.Det anges vidare att avgifterna inte skall behöva höjas underplaneringsperioden.I propositionen föreslås att till Läkemedelsverketför /94 anvisar ett anslag på 1000kr.Utskottets bedömningUtskottet föreslår att godkänner den övergripandemålsättning för verksamheten inom Läkemedelsverketsansvarsområde som regeringen föreslagit.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.Rättsmedicinalverket (G 7)() är central förvaltningsmyndighetför rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk ochrättsserologisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inteskall handläggas av någon annan statlig myndighet. RMV skallsärskilt svara för rättspsykiatriska undersökningar i brottmåloch läkarintyg som avses i 7 § lagen (1991:2041) om särskildpersonutredning i brottmål m.m., rättsmedicinska obduktioner ochandra rättsmedicinska undersökningar samt rättsmedicinskmedverkan i övrigt på begäran av domstol, länsstyrelse, allmänåklagare eller polismyndighet.Vidare skall RMV utföra rättskemiska och rättsserologiskaundersökningar samt lämna information inom sitt ansvarsområdetill andra myndigheter och enskilda. Verket skall också bedrivainternationellt samarbete inom sitt ansvarsområde samt svara förutvecklingsarbete och stöd åt forskning av betydelse förverksamheten.I propositionen anges att för /94 skallföljande övergripande mål gälla för RMV, nämligen att denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten skall bidra till attbeslutsunderlaget inom rättsväsendet är av hög kvalitet och kanföreligga inom lagstadgad tid. Vidare skall de rättsmedicinska,rättskemiska och rättsserologiska undersökningsverksamheternamedverka till att goda förutsättningar för rättssäkerhet ocheffektivitet skapas inom rättsväsendet. RMV skall bidra tillsamhällets brottsförebyggande verksamhet genom att prioriteraarbetet med att informera om de erfarenheter som har vunnitsinom de rättsmedicinska, rättskemiska och rättspsykiatriskaverksamheterna.I budgetpropositionen föreslås dels att tillRättsmedicinalverket för /94 anvisar ettramanslag på , dels att skall ta del avvad som anförts om en avveckling av den rättsmedicinskaavdelningen i Uppsala.I motion 1992/93:So482 av m.fl. (fp, s, m, c,kds) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om i . (Motionärerna avser uppenbarligen den rättsmedicinskaavdelningen i .) I motionen anförs att denkostnadsbesparing som en avveckling i skulle medföratorde uppgå till högst några få . En nedläggningskulle däremot vara mycket negativ för rättssäkerheten.Brottsligheten ökar i , och det är därför, enligtmotionärerna, av stor betydelse för polisen att ha tillgång rättsmedicinsk närservice. Detta gäller även för de övrigaregionerna som tillhör upptagningsområdet. En nedläggning skulleockså vara till stor skada för forskning och undervisning iämnet rättsmedicin i enligt motionärerna.I propositionen anges att den rättsmedicinska avdelningeni bör avvecklas före . Såvitt gällerden rättsmedicinska verksamheten anförs att de ändrade reglersom gäller har medfört att s.k. enkladödsorsaksundersökningar inte längre utförs vid derättsmedicinska avdelningarna. Vissa härigenom frigjordaresurser har kunnat användas till att förbättra servicen tillpolis- och åklagarmyndigheter.Trots dessa åtgärder har RMV enligt propositionen enalltför stor rättsmedicinsk undersökningskapacitet i förhållandetill behovet av kvalificerade rättsmedicinska undersökningar.Behovet bedöms kunna tillgodoses med färre rättsmedicinskaundersökningsavdelningar än vad som finns . Denrättsmedicinska avdelningen i bör därför enligtpropositionen avvecklas före . Det kortaavståndet mellan och innebär att ärenden frånUppsala rättsläkardistrikt i stor utsträckning kan hanteras avden rättsmedicinska avdelningen i . En avveckling avden rättsmedicinska avdelningen i bedöms inte medföranågra större olägenheter för verksamhetens bedrivande.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet delar inställningen i propositionen att RMV har enalltför stor rättsmedicinsk undersökningskapacitet och attbesparingar bör göras. Utskottet tillstyrkerbudgetpropositionens förslag till medelsanvisning tillRättsmedicinalverket.Ett särskilt problem utgör den forskning som bedrivs vid denrättsmedicinska avdelningen i . Hur denna skallsäkerställas bör noga övervägas. Utskottet har erfarit attförhandlingar planeras mellan och regeringenrörande ett annat besparingsförslag än en avveckling av denrättsmedicinska avdelningen i i avsikt att säkerställaviss verksamhet och forskning. Utskottet utgår från attregeringen utifrån detta noga överväger hur besparingen skallske.Vad regeringen anfört om avveckling av den rättsmedicinskaavdelningen i bör därför inte föranleda något uttalandeav . Motion So482 (fp, s, m, c, kds) avstyrks.Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (G 8)() har till uppgiftatt pröva frågor om disciplinansvar och om behörighet för hälso-och sjukvårdspersonal m.m. enligt lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen). HSANskall i anmälda fall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalenhar utövat sitt yrke och genom beslut om disciplinpåföljd elleråterkallelse av legitimation m.m. ge sin bedömning av vad som ärgodtagbart eller inte inom hälso- och sjukvården samttandvården.Nämndens arbetsuppgifter och organisation framgår av lagensamt av förordningen (1988:1240) med instruktion för hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd.Regeringen har i propositionen föreslagit attgodkänna den övergripande målsättningen för verksamheten inomansvarsområdet för . Enligt propositionen skall deövergripande målen för verksamheten vara att skall medverkatill att stärka patientens säkerhet i hälso- och sjukvården samttandvården, vilket utgör en viktig del av målsättningen för helasektorn om en god hälso- och sjukvård samt tandvård för helabefolkningen. Verksamhetsmålet för myndigheten bör enligtföredraganden vara att i anmälda fall skall pröva hurhälso- och sjukvårdspersonalen har utövat sitt yrke och genombeslut om disciplinpåföljd eller återkallelse av legitimationm.m. ge sin bedömning av vad som är godtagbart eller inte inomhälso- och sjukvården samt tandvården.Resultatkravet för myndigheten bör tills vidare vara att HSANskall vinnlägga sig om en snabb och effektiv handläggning avanmälda fall samt väsentligt nedbringa dengenomsnittliga handläggningstiden för ärendena till sominte överstiger . Föredraganden anser att pågåendeinsatser för en intensivare handläggning av nämndens ärenden börvidmakthållas. Vissa förhör borde dock enligt föredragandensmening kunna förläggas till den plats där händelserna, somföranlett anmälan, har ägt rum.Vidare anges i propositionen att en omorganisation i enlighetmed förslag från Statskontoret bör genomföras. att får en förstärkt ledningsfunktion genom enheltidsanställd ordförande, varvid kanslichefsfunktionen utgår.I propositionen föreslås vidare att till /94 anvisar ett ramanslag på 14560000kr.Utskottets bedömningUtskottet föreslår att godkänner den övergripandemålsättning för verksamheten inom ansvarsområdet för somregeringen föreslagit.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor (G 12)för internationella adoptionsfrågor () är encentral förvaltningsmyndighet med ansvar för information,tillsyn och kontroll i frågor rörande internationellaadoptioner. Instruktion för framgår av särskild förordning(1988:1128).De övergripande målen för är enligt propositionenföljande. Verksamhetens huvudsakliga inriktning att underlättaadoptioner i av utländska barn skall fortsätta somtidigare år. skall därvid sträva efter att adoptioner sker ienlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland. NIAskall vidare medverka till att barnet får en god och trygguppväxt i . bör ge ökad tyngd åt arbetet med attfölja den internationella utvecklingen på området och därvidsamla information i frågor som rör adoption av utländska barn.Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att göra enöversyn av verksamheten med internationella adoptioner. Inomramen för denna översyn skall NIA:s roll i adoptionsverksamhetenprövas. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbetesenast den 1 oktober 1993.I propositionen föreslår regeringen att /94 till för internationellaadoptionsfrågor anvisar ett ramanslag på 5998000 kr.I motion So445 av () begärs etttillkännagivande om en genomgång av de regler som gäller vidadoption av barn födda i av utländska kvinnor.Motionären framhåller att det blir allt vanligare att gravidakvinnor från andra länder, främst , kommer till föratt här föda barnet och sedan adoptera bort det till föräldrar iSverige. Det går till så att de svenska föräldrarna åtar sig attbekosta den sjukhusvistelse som en förlossning medför mot attföräldrarna får adoptera det nyfödda barnet. På detta sättkringgås såväl polsk som svensk lag.I och för sig är det i sak inget fel på denna form avadoption, framhåller motionären. Problemet består i att en långrad juridiska frågor enligt svensk lag är olösta och måsteutredas. För det första är det hart när omöjligt att fastställavem som är det adopterade barnets fader. Inte heller ärmedborgarskapsfrågan helt klar. vistelsebegreppsätts också på sin spets om t.ex. de svenska adoptivföräldrarnaanser att förlossningskostnaderna blir för dyra. Motionärenfrågar om det då är kommunen där den utländska kvinnan föder somskall bekosta förlossningen. Vad händer om de svenskaföräldrarna inte vill adoptera barnet efter födseln? Och vadhänder om komplikationer tillstöter för kvinnan efterförlossning och genomförd adoption som tvingar henne tillsjukhusvård? Dessa frågetecken måste enligt motionären rätas utsåväl för den utländska kvinnan och de svenska föräldrarna somför det adopterade barnet.NIA och känner till ett par fallliknande de som nämns i motionen. har börjat arbeta medfrågan, men finns inget genomarbetat ställningstagande.I maj innevarande år kommer att hållaen konferens i ämnet, vid vilken sådana frågor som aktualiserasav motionären kommer att behandlas. har enligtuppgift för avsikt att kartlägga problemets omfattning inför denkommande konferensen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen till för internationellaadoptionsfrågor (G 12), vilken inte mött någon erinran i form avmotionsyrkanden.De problem som tas upp i motion So445 (m) övervägs redan avansvariga myndigheter. Utskottet förutsätter att myndigheternaföljer utvecklingen och -- om så behövs -- lämnar förslag pååtgärder. Utskottet avstyrker motion So445 (m)(G 13)() är central myndighet med uppgiftatt administrera statsbidrag till vårdartjänst samt tillverksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser i anslutning tillriksgymnasium för rörelsehindrade. Nämnden bistår medkansliresurser den särskilda nämnd, , som skall avgörafrågor om intagning til speciellt anpassad gymnasial utbildning.NV bedriver forsknings- och utvecklingsarbete.Nämndens arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1988:1126) med instruktion för Nämnden förvårdartjänst.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit riksdagenatt godkänna den övergripande målsättningen för verksamheteninom Nämndens för vårdartjänst ansvarsområde. Enligtpropositionen skall de övergripande målen för verksamheten varaoförändrade.