bet · GG01FiU30 · 1993-05-27 00:00:00 — Utredningen om statens stöd förbostadsfinansieringen redovisade i sitt slutbetänkande (SOU 1992:47) ettförslag till statligt stöd till bosparande. I de motioner som behandlas härpekas på ytterligare lösningar.Finansutskottet föreslår sålunda att det bör ankomma på regeringen attnärmare överväga hur ett nytt statligt premierat bosparsystem bör utformas ochdärefter underställa ett förslag i frågan. Vad utskottet här anförtmed anledning av motionerna Fi93 (nyd) yrkande 87, Fi601 (s), Fi602 (v), Fi603(nyd) och Fi604 (fp) bör som sin mening ge till känna för regeringen.ArbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitikens inriktningI propositionen (bil. 8, s. 1--9) framhålls att denrådande situationen på arbetsmarknaden är den största prövningsom svensk samhällsekonomi stått inför . Dearbetsmarknadspolitiska förslag som redovisas i propositionen ären offensiv för upprustning och förnyelse på bred front.Tillsammans med åtgärder som föreslagits i budgetpropositionenerbjuds totalt 400000 personer arbete eller utbildning.Upprustningen omfattar flera samhällssektorer alltifrånaffärsverkens nyinvesteringar till utbyggd utbildning inom detordinarie utbildningsväsendet.Arbetsmarknadspolitiken skall i första hand inriktas på atthjälpa dem som riskerar att bli permanent utslagna. För att geså många som möjligt tillfälle till utbildning måstekostnadsutvecklingen brytas. Den mer kostsammaarbetsmarknadsutbildningen får stå tillbaka för en kraftigexpansion av det reguljära utbildningsväsendet. Resurserna skallanvändas så effektivt att så många personer som möjligt får delav dem. Ungdomspraktik och arbetslivsutveckling är exempel pååtgärder som genom sin administrativa enkelhet ger möjlighettill arbetsmarknadspolitiska insatser av större omfattning.I propositionen understryks att arbetsmarknadspolitiken inteensam kan klara krisen på arbetsmarknaden. De av regeringenvidtagna åtgärderna berör därför en rad politikområden ochomfattar sådana insatser som infrastrukturprojekt,länstrafikinvesteringar och statliga byggnadsinvesteringar,ROT-insatser samt åtgärder på utbildningsområdet.Arbetsmarknadspolitikens inriktning tas upp i tre motioner. socialdemokratiska motionen Fi120 yrkande 3 förordas attden ekonomiska politiken läggs om och att kraftfulla åtgärdervidtas för att få i gång produktion, investeringar ochsysselsättning. För att understödja en utveckling mot tillväxtmåste de arbetsmarknadspolitiska insatserna öka i ett förstaskede av omläggningen. Målet är att halveraarbetslösheten och redan nästa budgetår minska den till 5%.Motionärerna vill på olika sätt stödja näringlivets utveckling,genomföra ROT-program, avdela resurser till trafikverken,tidigarelägga infrastrukturinvesteringar samt ge kommunernamöjlighet att övergångsvis behålla övertalig personal.Det är enligt motionärernas mening oacceptabelt att mer ochmer av de arbetsmarknadspolitiska resurserna flyttas över frånåtgärder med hög kvalitet till åtgärder med låg kvalitet, såsomungdomspraktik och arbetslivsutveckling. I stället för att ökaantalet ungdomspraktikplatser bör man ge ungdomarna riktigajobb. Det kan bl.a. åstadkommas med ett rekryteringsstöd.Motionärerna vill också avdela ytterligare resurser tillutbildningsområdet -- till arbetsmarknadsutbildning,folkbildning och grundläggande högskoleutbildning.Vänsterpartiet framhåller i motionerna Fi94 yrkande2 ochFi117 yrkandena 1 och 2 att kampen mot arbetslösheten måstevara det övergripande målet för den ekonomiska politiken.Partiet förordar satsningar på infrastruktur och ROT-program,tidigareläggning av statliga industribeställningar samtsatsningar inom energi- och miljöteknik. Näringspolitiskainitiativ för underleverantörer ger en bas för industriellexpansion, och exportstödjande initiativ för mindre ochmedelstora företag ger impulser till nya satsningar, framhållermotionärerna.Vänsterpartiet kritiserar den inriktning avarbetsmarknadspolitiken som regeringen valt eftersom den innebäratt åtgärder som har införts som sistahandsåtgärder nu förordasi stor skala som ordinarie insatser. är det enligtpartiets uppfattning billigare och ger dessutom väsentligtstörre sysselsättningseffekt att satsa på traditionellaarbetsmarknadspolitiska insatser som arbetsmarknadsutbildning,rekryteringsstöd och beredskapsarbete.Arbetsmarknadsutskottet förordar i sitt yttrande (AU8y)att arbetsmarknadspolitiken ges en inriktning som överensstämmermed förslagen i motion Fi120(s) yrkande3.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker således densocialdemokratiska motionen och anser att dettaställningstagande bör ges till känna för regeringen.Vänsterpartiets förslag får enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning anses vara i huvudsak tillgodosett med det anförda.Regeringspartiernas företrädare i arbetsmarknadsutskottet hari en avvikande mening biträtt regeringens förslag tillinriktning av arbetsmarknadspolitiken.Finansutskottet har tidigare i detta betänkande behandlatregeringens och oppositionspartiernas förslag till inriktning avden ekonomiska politiken. Utskottet har i det sammanhangetavstyrkt Socialdemokraternas förslag. Arbetsmarknadspolitikeningår som en betydelsefull beståndsdel i den ekonomiskapolitiken och kan inte ses skild från denna. I konsekvens medutskottets tidigare ställningstagande -- och i motsats tillarbetsmarknadsutskottets förslag -- avstyrker finansutskottetsålunda de av Socialdemokraterna förordade riktlinjerna förarbetsmarknadspolitiken. Likaså avstyrker finansutskottetmotsvarande yrkanden i motioner.Vad finansutskottet här anfört innebär att utskottet anslutersig till de förslag till riktlinjer för arbetsmarknadspolitikensom finns redovisade i propositionen och i den avvikandemeningen till yttrande och avstyrkermotionerna Fi94(v) yrkande2, Fi117(v) yrkandena 1 och 2samt Fi120(s) yrkande3.A 1. tillstyrker propositionens förslagatt under ramanslaget /94 anvisar ytterligare utövertidigare beslut (1992/93:AU8, rskr. 204).Finansutskottet ansluter sig till detta ställningstagande(bil.8,A 1).A 2. Utredningar m.m.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker regeringens förslagatt minska det av beslutade (1992/93:AU8, rskr. 204)reservationsanslaget Utredningar m.m. med 5miljoner kronor.Även finansutskottet biträder detta förslag (bil.8,A2).B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI propositionen (bil.8, s.10--57) och i flera motionerframläggs förslag som berör medelsbehovet på anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet behandlar först deolika sakförslagen och gör därefter en samlad bedömning avmedelsbehovet på anslaget.Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingenI propositionen (bil.8, s.13--14) föreslås att högst350 av medlen under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder skall få disponeras förtillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen /94 (yrkande7).I motion Fi120 (s) avvisas förslaget att använda anslagetpå detta sätt för att finansiera personalförstärkningar inomArbetsmarknadsverket (yrkande20). Personalförstärkningarnabehövs, anser motionärerna, men dessa bör i stället finansierasöver anslaget förvaltningskostnader sombör ökas med (yrkande1).Arbetsmarknadsutskottet godtar regeringens förslag medhänsyn till att åtgärden är tillfällig. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker således den socialdemokratiska motionen.Finansutskottet gör i denna fråga ingen annan bedömning änarbetsmarknadsutskottet. biträder propositionensförslag i denna del (bil. 8, B 2 yrkande7) och avstyrkermotion Fi120 (s) yrkandena 1 och 20.Nedläggning av delar av ArbetsmarknadsverketI motion Fi93 (nyd) föreslås att (), Länsarbetsnämnderna () och ()läggs ner och att deras uppgifter förs över på resursförstärktaarbetsförmedlingar och (yrkande 37).Åtgärden skulle enligt motionärerna kunna leda till en besparingpå ca en halv miljard kronor.Arbetsmarknadsutskottet avvisar helt förslaget. Att tyngaregeringsarbetet med den direkta styrningen av ca 330arbetsförmedlingar kan inte anses vara en effektiv lösning.Riksdagen har behandlat ett liknande förslag från Nydemokrati och har då med samma motivering avslagit detta(1992/93:AU19, rskr. I sitt yttrande noterararbetsmarknadsutskottet även att arbetsmarknadsministern ipropositionen anmäler att han senare kommer att föreslåregeringen att lägga ut ett uppdrag att granskaArbetsmarknadsverkets effektivitet.Finansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och avstyrker motion Fi93 (nyd) yrkande 37.Utbildningsbidragens storlekDen som deltar i arbetsmarknadsutbildning får ettutbildningsbidrag som består av dels en dagpenning som lämnasför , dels ett särskilt bidrag.Riksdagen har tidigare godkänt (1992/93:AU19,rskr. 258) de förslag till riktlinjer regeringen lagt fram iårets budgetproposition i fråga om bl.a. ersättningarna inomarbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidragen. Enligtriktlinjerna skall kompensationsnivån inomarbetslöshetsförsäkringen sänkas från av tidigareinkomst och utbildningsbidragen för kassamedlemmar sänkas imotsvarande omfattning. Likaså skall nivån på högsta dagpenningsänkas.I den nu aktuella propositionen (s. 60--61) erinras om attnivån på utbildningsbidragen är kopplad till ersättningsnivåernai arbetslöshetsförsäkringen. I överensstämmelse med det tidigareriksdagsbeslutet förordas sålunda dels att utbildningsbidragetsänks så att det motsvarar en kompensationsnivå på av dentidigare inkomsten, dels att den maximala dagpenningen sänksfrån 598 till 564kr. Dagpenningen till dem som inte ärberättigade till kassaersättning sänks på motsvarande sätt från358 till 338 resp. från 253 till 239kr. De nyadagpenningbeloppen skall gälla fr.o.m. den 5juli 1993.Krontalsbeloppet för det bidrag som utgår till vissahandikappade i ungdomspraktik bör fr.o.m. samma tidpunkt sänkasfrån 504 till 475kr.I motion Fi120 motsätter sig Socialdemokraterna deföreslagna sänkningarna av utbildningsbidragen (yrkande8).Samma uppfattning ger uttryck för i motionFi117 (yrkande15).Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till de nyligenfastställda riktlinjerna och godtar med hänsyn härtill dedagpenningbelopp som regeringen har redovisat samt avstyrker debåda motionerna.I anslutning härtill tar arbetsmarknadsutskottet upp en annanfråga med anknytning till utbildningsbidraget. Detta fick sinnuvarande konstruktion , och regeringen har sedan dessbemyndigats att själv fastställa dagpenningbeloppen. Enligt detsenast lämnade bemyndigandet (prop. 1987/88:114, bet. AU18 mom.4, rskr.387) kan regeringen anpassa utbildningsbidragens nivåtill förändringar i industriarbetarlöner, dvs. enligt sammaberäkningsgrund som infördes för ersättningarna vidarbetslöshet.Enligt de fastställda riktlinjerna förarbetslöshetsersättningen skall denna metod för anpassning avutbildningsbidragen ändras. Bemyndigandet till regeringen bördärför nu förnyas, framhåller arbetsmarknadsutskottet ochföreslår att regeringen bemyndigas att anpassautbildningsbidragens nivå till de ändringar som görs avdagpenningen vid arbetslöshet.Arbetsmarknadsutskottets socialdemokratiska ledamöter har i enavvikande mening biträtt motionsyrkandena samt förordat atttidigare tillämpade beräkningsgrunder för utbildningsbidragenbehålls.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsställningstagande och avstyrker motionerna Fi117 (v) yrkande 15och Fi120 (s) yrkande 8.I enlighet med arbetsmarknadsutskottets förslag bör regeringenbemyndigas att anpassa utbildningsbidragens nivå till deförändringar som görs av ersättningen vid arbetslöshet.Utbildningsbidrag med lånedelFör närvarande finns det två olika studiestöd som direktriktar sig till arbetslösa. Det är å ena sidan utbildningsbidragsom utgår när den arbetslöse efter ansökan beviljas utbildningensom arbetsmarknadsutbildning. Det är å andra sidan särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) som kan utgå efteransökan till när den arbetslöse påeget initiativ börjar en utbildning.Som framgår av benämningen lämnas utbildningsbidrag som ettbidrag. Endast i ett mycket begränsat avseende omvandlasutbildningsbidragen till lån.SVUXA däremot består av en bidrags- och en lånedel. Bidragetsstorlek påverkas därvid av om den studerande är medlem i enarbetslöshetskassa och har kvalificerat sig förA-kasseersättning eller om han inte är berättigad till sådanersättning.För den som är berättigad till A-kasseersättning motsvararbidragsdelen i SVUXA av vad han skulle ha fått iutbildningsbidrag om han deltagit i arbetsmarknadsutbildning.Inkluderas även lånedelen är SVUXA efter skatt beloppsmässigtlika stort som utbildningsbidraget efter skatt. Den studerandekan avstå från att ta ut lån eller ta ut endast en del av lånet.För den som inte är berättigad till A-kasseersättning blirbidragsandelen i SVUXA väsentligt lägre. IUtbildningsdepartementets bilaga tillkompletteringspropositionen (bil.7) föreslås att dessavuxenstuderande skall få samma studiestöd som de som har rätttill ersättning från arbetslöshetskassa. Detta förslag behandlarutskottet längre fram i betänkandet i avsnittet om Studiestöd --SVUXA.I propositionen (bil. 8, s.14--18) föreslår regeringenatt även utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning ivissa fall skall ersättas av ett bidrag och ett studielån enligtsamma principer som gäller för SVUXA.De nya reglerna föreslås gällaalla ungdomar som deltar iarbetsmarknadsutbildning samtalla som har fyllt och som deltar iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet.Till det reguljära utbildningsväsendet hänförs i dettasammanhang utbildning på grundskole- och gymnasienivå inomkommunal och statlig vuxenutbildning i gymnasieskola eller påfolkhögskola. De nya reglerna skall också gälla utbildning påhögskolenivå vid universitet och högskola eller motsvarandeeftergymnasial utbildning hos andra utbildningsanordnare.Regeländringarna skall omfatta utbildning som beviljas fr.o.m.den 1juli 1993. föreslås anta ett förslag till nylag om särskilt studielån för den som genomgårarbetsmarknadsutbildning, i vilken de nya reglerna finnsintagna. Lånen avses bli finansierade med upplåning genomRiksgäldskontorets försorg. Den närmare utformningen avreglerna, i huvudsak enligt studiestödslagens bestämmelser omSVUX och SVUXA, förutsätts ankomma på regeringen.I motion Fi120 avvisar Socialdemokraterna de föreslagnaändringarna (yrkandena 19, 21 och 22). I motion Fi117motsätter sig även regeringens förslag (yrkandena14 och 16). () yrkar i motion Fi111 avslag påförslaget i vad avser konsekvenserna på rehabiliteringsområdet.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag ochförordar att det till propositionen fogade lagförslaget i dennafråga antas av . Samtliga i anslutning till dessaförslag väckta motionsyrkanden avstyrks avarbetsmarknadsutskottet som anför följande i denna fråga.När vuxna arbetslösa söker sig till utbildning inom detreguljära utbildningsväsendet på grundskole-, gymnasie- ellerhögskolenivå kan studiestöd komma att utgå antingen som heltbidrag i form av utbildningsbidrag eller som en kombination avbidrag och lån i form av särskilt vuxenstudiestöd för vuxna(SVUXA). Liksom regeringen anser arbetsmarknadsutskottet att detär skäligt att den enskilde betalar en viss del av kostnadernaför studier som leder till en allmän kompetenshöjning eftersomdet här är fråga om utbildning som den enskilde själv har attansöka om och antas till i konkurrens med andra personer.Arbetsmarknadsutskottet anser det också skäligt att deungdomar som antagits tillarbetsmarknadsutbildningens särskilt anordnade (upphandlade)kurser, dvs. till yrkesförberedande och yrkesinriktade kurser,får betala en del av studiekostnaderna liksom andra ungdomar somväljer andra studieformer och studievägar.Socialdemokraternas företrädare i arbetsmarknadsutskottet hari en avvikande mening ställt sig bakom avslagsyrkandena imotionerna Fi111 (s), Fi117 (v) och Fi120 (s).Finansutskottet kan i likhet med vad som sägs ipropositionen inte finna annat än att det måste anses somotillfredsställande att stöd med så skilda bidragsnivåer ochbestämmelser i övrigt skall kunna utgå för i princip sammautbildning. delar sålundaarbetsmarknadsutskottets bedömning och biträder propositionensförslag (bil.8, B2 yrkandena 3, 8 och 9) samt avstyrkermotionerna Fi117 (v) yrkandena 14 och 16, Fi120 (s) yrkandena19, 21 och 22 samt Fi111 (s).Samordning av utbildningsbidrag med andra förmånerI propositionen (bil.8, s.19--24) lägger regeringenfram förslag om hur utbildningsbidraget skall samordnas medvissa andra förmåner.Den som deltar i arbetsmarknadsutbildning och blir sjuk fårmed nuvarande regler uppbära sjukpenning från försäkringskassan.Sjukpenningen minskar utbildningsbidragets dagpenning medmotsvarande belopp.Regeringen föreslår nu att kursdeltagarnassjukpenninggrundande inkomst (SGI) skall förklaras vilande underutbildningstiden. Vid sjukfrånvaro skall deltagarna i ställetbehålla utbildningsbidragets dagpenning, med en karensdag vidvarje sjuktillfälle. Förslagen medför att 3 kap. 5, 10och10c §§ samt 4 kap. 14 a § lagen om allmän försäkring behöverändras.Vidare förordar regeringen ändrade regler för samordningen avandra förmåner. För periodiska ersättningar som partiellaförtidspensioner/sjukbidrag och egenlivräntor föreslåssamordning ske endast när ersättningarna är avsedda att täckasamma inkomstbortfall.Sådana dagbaserade ersättningar som föräldrapenning ochrehabiliteringsersättning skall enligt propositionen samordnasmed utbildningsbidraget på så sätt att utbildningsbidragetsdagpenning minskas med den andra förmånens belopp.I dessa delar föreläggs förslag till ändringarbeträffande lagen om allmän försäkring i 8 kap. 12§(efterlevandepension) och 22kap. 15§(rehabiliteringspenning).Privata pensionsförsäkringar skall enligt regeringen intelängre samordnas med utbildningsbidraget såvida inteförsäkringsbeloppen utgår på grund av förvärvsarbete.Vidare föreslås nya regler för hur dagpenningen skallsamordnas med avgångsvederlag eller lön under uppsägningstid.Det finns enligt propositionen inte skäl för staten att ta överarbetsgivarnas ansvar för en del av uppsägningslönen bara föratt arbetstagaren börjar en arbetsmarknadsutbildning. Dennaregel som återfinns i 13§ lagen (1982:80) om anställningsskyddföreslår regeringen skall upphöra.Därjämte föreslås att man skall slopa den regel som garanteraren kursdeltagare en dagpenning på , även omdagpenningen på grund av samordningsreglerna egentligen skallreduceras till 0 kr.Slutligen förordar regeringen att man tar bort hittillsvarandemöjligheter för kursdeltagarna att vid utbildningens början fåförskott och vid utbildningens slut få ett lån motsvarande ettvisst antal dagpenningbelopp.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker de föreslagnasamordningsreglerna.Även finansutskottet biträder regeringens här återgivnaförslag till nya samordningsregler (bil.8, B2 yrkandena 1,2, 10 och 11). bör sålunda anta de till propositionenfogade förslagen till ändringar i dels lagen (1962:381) omallmän försäkring, dels lagen (1982:80) om anställningsskydd.Särskilt bidragDen som deltar i arbetsmarknadsutbildning är förutomutbildningsbidrag berättigad till ett särskilt bidrag som skallbestrida kursavgifter, kostnader för läromedel, resekostnader,traktamente m.m.I propositionen föreslås (bil.8,s.25--30) attsjälvkostnaden höjs för de ändamål som det särskilda bidragetskall finansiera.När det gäller läromedel föreslås att kursdeltagarnasnuvarande självkostnad på i genomsnitt 100kr skallhöjas så att den motsvarar halva kostnaden förstudielitteraturen . Läromedelskostnader somunder hela studietiden inte uppgår till 300kr skall inteersättas. För vissa läromedel och hjälpmedel för handikappadekursdeltagare skall särskilda regler gälla.Kursdeltagarnas självkostnad för dagliga resor mellan bostadoch utbildningsplats skall enligt förslaget höjas från 100 till300 kr . Resor med egen bil skall ersättas med 90 öreper kilometer -- mot 80--120öre per kilometer.Rätten till särskilt bidrag för resor mellan utbildningsortenoch hemorten föreslås bli inskränkt från två hemresor per månadtill en utom för vissa unga handikappade.Vidare redovisas nya beräkningsregler för kost och logi vidinternatutbildning, t.ex. på folkhögskolor, och för bidrag tillboendekostnader för deltagare i korttidskurser utanför hemorten.Det traktamentsbelopp som gäller, per dag, föreslåsbli höjt till 109 kr.Kostnadsminskningarna genom de nu redovisade förslagen anges ipropositionen till . Huvuddelen avbesparingarna hänför sig till de ändrade reglerna förersättningar till läromedel och resor.Vänsterpartiet avvisar i motion Fi117 de föreslagnaändringarna av det särskilda bidraget (yrkande 17) och föreslåratt medlen till utbildningsbidrag räknas upp med 271 miljonerkronor (yrkande 18).I detta sammanhang behandlar utskottet endast yrkande 17. Detsenare yrkandet återkommer utskottet till i samband medprövningen av det samlade medelsbehovet på B 2-anslaget.Arbetsmarknadsutskottet godtar regeringens förslag tilländringar av det särskilda bidraget och avstyrkeravslagsyrkandet i motion Fi117(v).Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och tillstyrker propositionens förslag (bil.8,B2 yrkande 12) samt avstyrker motion Fi117(v) yrkande17.Försöksverksamhet med beredskapsarbeten, rekryteringsstöd ochavtalade inskolningsplatserEnligt gällande regler varierar bidragsnivån förberedskapsarbeten med hänsyn till vem som anordnar arbetet.Till statliga beredskapsarbeten lämnas sålunda bidrag med beloppsom motsvarar högst hela kostnaden för arbetet. Till kommunalaberedskapsarbeten inom de regionalpolitiska stödområdena lämnasbidrag med högst av lönekostnaderna. I övriga delar avlandet är bidragsandelen . Till enskilda beredskapsarbetenlämnas bidrag av lönekostnaderna.När det är fråga om beredskapsarbeten som medför investeringarlämnas tilläggsbidrag. Detta bidrag utgör högst avskillnaden mellan den godkända, totala kostnaden för arbetet ochlönekostnaderna för anvisade arbetstagare. Till kommunalaberedskapsarbeten som varvas med utbildning får bidrag lämnasmed högst av lönekostnaderna.Rekryteringsstöd lämnas som bidrag till lönekostnadernaoch får enligt nuvarande regler uppgå till högst av dessa.Vid anställning av en flykting eller invandrare som behöversvenskundervisning lämnas ett större stöd.Bidraget till avtalade inskolningsplatser utgår f.n. med60% av lönekostnaderna.I propositionen föreslår regeringen (bil.8, s.30--34)att reglerna för beredskapsarbeten, rekryteringsstöd ochavtalade inskolningsplatser skall ändras på försök underbudgetåren 1993/94 och 1994/95.Statsbidraget skall även i fortsättningen utgöra en viss andelav lönekostnaden. Nytt är däremot att bidrag skall lämnas endastför kontant bruttolön inkl. sjuklön och semesterersättning samtlagstadgade sociala avgifter. Övriga kostnader som arbetsgivarenkan ha för t.ex. administration, lunchsubventioner, skyddskläderm.m. skall inte längre vara bidragsgrundande.Nytt är också att bidragets storlek, uträknat i kronor, skallfastställas redan vid beslutstillfället och gälla för helabidragsperioden. Detta förbättrar kostnadsredovisningen ochinnebär dessutom att arbetsgivaren får stå för de löneökningarsom inträffar . Bidraget skall reducerasvid frånvaro.Nytt är även att statsbidraget för beredskapsarbeten endastskall utgå för en veckoarbetstid som minskats med fyra timmar.Den tid som på detta sätt frigörs är enligt propositionen avseddför att ge beredskapsarbetaren möjlighet att aktivt söka ettordinarie arbete.Nytt är likaså att det fastställda bidraget skall begränsasgenom att ett tak införs. Statsbidraget föreslås sålunda utgåmed högst och anställd, vilket för ettberedskapsarbete av tjänstekaraktär motsvarar en månadslön exkl.arbetsgivaravgifter på ca 15000 kr.Nytt är dessutom att enhetliga bidragsnivåer införs för allaanordnare. Bidragsnivåerna påverkas sålunda inte av om arbetetutförs i statlig, eller enskild regi.Nytt är slutligen också de bidragsnivåer som föreslås gällaför olika typer av beredskapsarbeten.