bet · GG01UU21 · 1993-03-25 00:00:00 — than 3million people, refugees, displaced persons and people trappedin besieged cities and regions are now directly affected by theconflict and dependant on external aid.She made a very dramatic, but simple, message: There is a needfor admission to safety and assistance for survival, and onthree fronts.First and foremost: the need for strengthening protection inthe region, both preventive and temporary. Although over 1million refugees have so far found sanctuary as a result of thegenerosity and hospitality of people and governments in theaffected region and outside, she has recently been extremelyconcerned about some policies which are jeopardizing the rightto seek asylum at the very borders of . Shepointed out that given her mandate as UN High Commissioner forRefugees she cannot compromise on the basic principle of"non-refoulement". Admission to safety must be given absolutepriority and cannot be subject to a negotiation on a case bycase-basis. Now I think I should add here that the HighCommissioner has been discussing with President ofCroatia this extremely important issue in the light of thedifficulties that asylum seekers are finding in crossing intoCroatia.She then pointed out that there was a continued need fortemporary protection outside the immediate region. In thiscontext she referred and appealed to governments to offertemporary protection to the former prisoners of war that are noweither being released or have been released fromBosnia-Herzegovina and allowed to enter temporarily intoCroatia. There has been a very, very good response to UNHCR'sfirst appeals on this question -- including by , which hasoffered 150 places. We can give you details later, if you needthem, on the exact numbers of prisoners waiting for resettlementand others, as far as we know, who are still in prison camps andwho would be released when these prisoners are resettled.What I would like to say though here is that there is not onlya need for governments to commit themselves to taking people butalso a need for them to be taken very, very quickly, perhaps bywaiving the usual sometimes lengthy procedures that go on whenrefugees are selected for resettlement in refugee camps. Thesepeople must be moved.Yesterday the High Commissioner and the President of theInternational gave a joint pressconference in , where they reiterated this appeal. Aslong as the prisoners are not moved out of the Karlovac camp inCroatia, it will not be possible for further prisoners to bereleased across the border. So I would like to give this strongmessage here.Finally the question of international assistance. In , atthe conference, it was decided that there would be aninter-agency mission to all parts of the former . Onthe basis of that mission's findings, the Secretary Generallaunched an appeal, a UN consolidated inter-agency programme ofaction and appeal for the former Yugoslavia.It is this thick document, which you have and which is datedthe 4th of , where the grand total of needs that can beaddressed by the UN system and the NGOs working with the UNsystem were given as . This appeal hasbeen going well in terms of response. And here I would like tosay that 's response has been extremely important. Morethan , that has contributed so farto different programmes, have been vital in the overall.You have by the way a list, which is perhaps not quite up todate. On the back page of a folder that we have distributed, anillustrated folder, we give you an idea of what differentgovernments have given.The part that concerns UNHCR itself is 282 million US dollars.And we are happy that this amount today is largely covered.However, the needs of the , the needsof and others still must be met. But what is moreimportant is that the total needs are now having to be revised,because when this appeal was launched, there were an estimated2.6 million affected persons in the area. Today they are morethan 3 million. We anticipate that for UNHCR alone, in order tocarry on its assistance programme through the untilMarch, another will be required.Obviously it is extremely difficult for UNHCR to deliver aidall the time to all the points in the area, but by combinedentrances into -- from , andBelgrade -- we are trying to cover as many of the affected townsand villages as possible.You all know about the airlift into . This has been anextremely vital component of the aid effort, but the reallylarge quantities of aid, of course, can only be transported byroad. We need more trucks. We are extremely greatful for theassistance that has given us in this respect, but more isneeded. Today we are only capable of delivering about one halfof the total food requirements in the area.Since the 30th of October the Programme has takenover the coordinating of all mobilisation of resources andprimary delivery of basic and supplementary food commodities inthe six republics. UNHCR will assume the principalresponsibility for arranging the secondary transport and thefinal distribution to the affected beneficiaries. This is abringing in of a very important 's agency, tohandle all of the procurement of food.Between the 1st of and the 31st of we estimatethat there is a need for 286000 metric tons of food. This willgive you an idea of the magnitude of the requirements.Finally, I will just say a word about the deployment of thepeace-keeping forces of UNPROFOR. It is impossible for UNHCR andthe other agencies to carry out this humanitarian mandate if thecommitted troups of UNPROFOR are not on the ground. Just to giveyou an example: When 40000 of the population of Jajce wasdriven out of the city, there where just 30 British soldierspresent -- and they had just arrived the previous day in thearea -- trying to give them some slight protection.The deployment of these forces is agonizingly slow. This issomething that the High Commissioner feels very stronglyabout. This is of course something that is very far from whatone will call the classic mandate of UNHCR, but if we are goingto assist people in this area, there is an absolute need forprotection of the people themselves and of the people who aretrying to deliver relief supplies to them.There are also going to be very urgent needs, in a very nearfuture, for snow-removal equipment. We already have a pledge ofa snow-removal team which will be going to airport, butthe roads in many of these areas will soon be impassable. Evenif the fighting dies down, it will become increasingly difficultto deliver supplies to the people who need them. I think thatAmbassador has given you many details from his ownpersonal visit to the area, and perhaps I do not need to go into that further.As you know, and I think I have absolutely no need to remindyou, is among the countries that has received, I meanoutside of the immediate area of the former , the mostrefugees and asylum-seekers from the region. I know that whenthe High Commissioner was here in , her voice was heard whenshe said: Keep the borders open and please continue to give atleast temporary protection to people fleeing directly from theconflict area.One of the documents that we have given you, which was alsodated the 4th of on the comprehensive approach, willgive you some suggested guidelines from UNHCR as to the basicprincipals of temporary protection. I don't think I need to gointo that in detail, but I want to repeat how strongly the HighCommissioner feels that whatever mechanisms are found, and theycan be many -- whether it is bringing people here temporarily orsuspending asylum procedures for certain groups ofasylum-seekers -- it is very important that this door willremain open. And I think that with those words I'll stop havinggone well over my alloted time.Per : Efter den här genomgången av detinternationella utrikes-och säkerhetspolitiska perspektivetfinns det, för att göra bilden fullständig, anledning att någotberöra hur händelseutvecklingen i det harkommit att påverka och hur har agerat på denflyktingpolitiska arenan.Sverige är det land som, i förhållande till sin folkmängd,hyser de allra flesta asylsökande från det forna Jugoslavien.Redan under det förra budgetåret kom drygt 40000 asylsökandefrån hit, av ca 55000 totalt. Under det tredjekvartalet , dvs. juli, , kom ca 34000asylsökande till , varav 24000 var från , dvs.85%.En närmare uppdelning på de olika delrepublikerna är inte lättatt ange, eftersom de flesta reser till på gamlajugoslaviska pass, och den statistik som Invandrarverkettillhandahåller upptar en uppdelning efter språk. Enligt ensådan uppdelning är albansktalande, talar serbokroatiskaeller makedonska, och talar andra språk, främst romanes.På Invandrarverkets förläggningar fanns det den 10 oktober77000 personer som sökt asyl. Av dessa kom 65000 från det fornaJugoslavien.En fråga som har diskuterats livligt är vilket skyddsbehov somdessa personer har och hur vår utlänningslag förhåller sig tillde skäl som åberopas. Först och främst skall det sägas att deskyddsregler som finns i vår utlänningslag tar sikte på detindividuella skyddsbehov som en sökande åberopar.Krigsflyktingar, som i större eller mindre grupper tvingas lämnasina hemområden, har inte något explicit skydd i vårlagstiftning. Hela Jugoslavienproblematiken ställer vidare enannan grundprincip i vår lagtillämpning på sin spets, nämligenden att för att kunna verkställa avvisningar skall i praktikentvå kriterier vara uppfyllda. Dels skall den sökande inte ansesha skyddsbehov här, dels skall det också vara möjligt ochförsvarligt att skicka hem vederbörande.Trots att de flesta f.d. jugoslaver inte kvalificerar sig förskydd här i landet har det inte varit möjligt att, med hänsyntill osäkerheten i området, skicka tillbaka dem. Resultatet harför vår rättstillämpning blivit av ickebeslutsfattande för dessa människor. Det har varit fråga ompersoner från direkt krigs-eller våldsdrabbade områden ochpersoner från i första hand Kosovo.Det är svårt att närmare ange hur många av de 65000asylsökande från f.d. -- som fanns påInvandrarverkets flyktingförläggningar -- somkommer från direkt krigsdrabbade områden, men Invandrarverkethar bedömt att det rör sig om mellan 5000 och 10000.Bland Kosovoalbanerna har en stor majoritet anfört att deriskerar inkallelse till krigstjänstgöring som asylskäl, ochinnan och har kunnat skaffafram information om hur det förhåller sig med dessa inkallelseroch den lagstiftning som åberopas, har man ansett att man böravstå från avvisningsbeslut. En tidigare tillämpadundantagslagstiftning i Restjugoslavien, som skulle utsättainkallade Kosovoalbaner för särskilt hård behandling, upphävdesi maj . Några fall av lagföring enligt de här lagarna ärdock inte kända, och beslutsfattare på och iUtlänningsnämnden förefaller nu vara ganska klara över att någonsådan risk inte föreligger.Detta innebär att , , har börjatfatta beslut. , har 7000personer fått sina beslut. 6000 av dessa innebar avvisning ochhar i nästan samtliga fall överklagats till har ännu inte kunnat avgöra några störreärendemängder, men i några pilotfall har man kunnat konstateraatt det förhållandet att någon har avvikit från inkallelse tillkrigstjänstgöring inte har ansetts kunna grunda någon asylrätt iSverige.Något som har varit aktuellt för svensk del, som från UNHCR nämnde, är att UNHCR vid två tillfällenhar vädjat om att länder skall ta emot bosniska krigsfångar somhar suttit i läger i . En första appellomfattade 1500 fångar som skulle släppas ut ur lägren ochnärmast dumpas på den kroatiska sidan av gränsen. Den appellenbesvarade avvaktande negativt, med hänvisning till detstora antal asylsökande som finns i . När UNHCRpreciserade appellen genom att göra en förteckning över vilka avde här personerna som hade någon anknytning till , fannman ett antal som hade sådan. De har tagits om hand inom ramenför flyktingkvoten till . En nästa appell, som avsågdrygt 3000 personer i samma situation, har överlämnats tillInvandrarverket, som fick ettregeringsbeslut om att det inom ramen för den årligt fastlagdaflyktingkvoten är möjligt att ta emot personer av den härkategorin. Som svar på appellen har aviserat avser att ta emot 150 personer jämte deras anhöriga.I har visumfrågan, i förhållande till de fornadelrepublikerna, debatterats. De särskilda erkännandena avKroatien och har åtföljts av viseringsfrihet förmedborgarna där. I samband med upptagandet avBosnien-Hercegovina i FN-familjen fattades inte motsvarandebeslut. Ända fram till rådde därmed formellviseringsfrihet med och , genom särskiltbeslut, och med , med stöd av att det fornaJugoslavien hade ingått ett viseringsfrihetsavtal med ,som tillämpades i praktiken ända fram till . Detsenare avtalet suspenderades genom ett regeringsbeslut den 8oktober, och i samband med det utfärdades ett ensidigt svensktviseringsfrihetsavtal med Bosnien.Viseringsplikten för restjugoslaverna har i praktikeninneburit en stark nedgång av antalet asylsökande från f.d.Jugoslavien. Veckosiffrorna, vad gäller antalet asylsökande, varföre beslutet ca 2000. beslutet var det ca 700 somsökte asyl här. De därpå följande veckorna har antaletasylsökande stabiliserats och är nu mellan 600 och 700 pervecka.Jag vill säga några ord om roll i det internationellaflyktingpolitiska arbetet. Kriget i det harlett till ett omfattande internationellt samarbete, som harberörts utförligt av flera talare och kommenterats på olika sättunder dagen. nämnde den särskilda konferensi som, bl.a. på svenskt initiativ, kom tillför att man skulle diskutera den flyktingpolitiska aspekten påJugoslavienkrisen. Stor enighet nåddes vid den här konferensenom att principerna för stater borde vara att inrikta sitt stödtill närområdet, och att de som har flytt inbördeskriget iförsta hand är betjänta av tillfälligt skydd i de länder som dehar flytt till. De skall inte heller behöva komma in iasylprövningssystemet, som ofta är tungrott och administrativtelaborerat i många av de västeuropeiska länderna.Jag vill också säga några ord om det flyktingrättsliga arbetetsom har skett som en följd av konferensen i i somras.Inom ramen för , om flyktingars rättsligaställning, finns ett regelverk för de fall då enstat beslutar att asylbehov inte längre föreligger. Det haralltså funnits ett formellt utrymme i förtillfälligt skydd. Det har dock i praktiken tillämpats i väldigtfå fall. Den tradition som har utvecklats med stöd avGenèvekonventionen har för de allra flesta stater varit den har givit asyl och därmed bosättningsrätt i de länder somflyktingar har kommit till.FN:s flyktingkommissarie har dock, mot bakgrund avJugoslavienfrågan, inlett ett legalt utvecklingsarbete kring dehär frågorna om tillfälligt skydd. Som nämnde finns detuttalanden om på vilka grunder länder kan utveckla system föratt ge tillfälligt skydd, så att folk som söker asyl frånJugoslavien inte skall behöva tynga asylprövningssystemen i deolika länderna. Arbetet hos flyktingkommissarien fortsätter i eninformell arbetsgrupp, där svenska representanter ingår, iGenève.Ett visst beredningsarbete har pågått iregeringskansliet för att se vilka regelsystem som behöverskapas för att skall kunna ge tillfälligt skydd åtpersoner som måste lämna krigsdrabbade områden. Den här fråganär inte färdigberedd och något regeringsförslag är ännu inte isikte.Härom veckan lämnade en särskild utredare, överdirektören iInvandrarverket , ett förslag tillKulturdepartementet om hur skulle kunna sätta upp enlegal skyddsanordning, ett vistelseskydd, införmassflyktssituationer. Det förslaget gäller inte baraJugoslavienkrisen, utan även t.ex. situationen i fornaSovjetunionen, hungersnöd och miljökatastrofer. Förslaget äröverlämnat till kulturministern. Det bereds , och det kommermed stor sannolikhet att remitteras inom kort.Det finns en informell europeisk arbetsgrupp, ledd av ,som arbetar med frågan om hur man kan utveckla ett rättsligtinstrument för att gemensamt bättre skall kunnahantera massflyktssituationer. Den här frågan har kommit uppinom , där det finns en särskild mekanism som kallasför Wienprocessen, eftersom det startade med enministerkonferens i om öst--väst-migration.Frågan har också kommit upp inom ramen för de informellakonsultationer som är löst knutna till UNHCR när det gällermigrationspolitiska frågor.Utmaningen i arbetet med att finna en europeisk mekanism förmassflyktssituationer är främst att finna en folkrättsligmekanism som gör det möjligt för stater att gemensamt deklareraatt en massflyktssituation är för handen och att vissa åtagandenfrån stater därmed träder i kraft. Det är på samma sättnödvändigt för de här staterna att gemensamt kunna bedöma attsituationen har utvecklats så, att skydd inte längre behöverges. Däri ligger den, så att säga, legala utmaningen idet här arbetet.Det är uppenbart att det här arbetet, som jag nu talar om, ärså pass långsiktigt att det inte kan läggas till grund för någraåtgärder som man kommer att kunna vidta med anledning avJugoslavienkrisen, men jag nämner det ändå för fullständighetensskull. Då har jag pekat på de viktigaste områdena där vi arbetarmed flykting-och migrationspolitiskt arbete ute i Europa.Daniel Tarschys: Tack, Per . Vi har tillfälleatt ställa frågor, och jag skulle vilja be er om att geprioritet för eventuella frågor till , som jag vet ärtvungen att gå härifrån ganska snart.Göran Lennmarker: Herr ordförande! Jag skulle vilja ställaen fråga till , väl medveten om att han har varit iKroatien och inte i Bosnien. Det har förekommit uppgifter om attden etniska utrensningen skulle inneburit betydligt grymmareinslag, t.o.m. direkta avrättningar av t.ex. muslimer. Det harfunnits tidningsuppgifter om sådant i . Jag har intesett bekräftat att det skulle ha förekommit i någon betydandeskala. Har någon kommentar till detta?Hans Corell: Man får vara försiktig när man uttalar sig isådana här frågor. Vi har inte varit i Bosnien . Jag är idet här läget jämställd med de flesta andra som tar del avinformation som kommer därifrån. Vi har grundat oss närmast pårapportörerna Mazowiecki och , på generalsekreterarensrapportering, på rapportering från Watch och annat.Den information vi har är så pass oroande att oavsett om mankan belägga varje enskilt fall som påstås ha förekommit måsteden samlade rapporteringen tolkas så, att någonting förfärligtpågår. Det måste göras någonting åt det. Det måste utkrävasansvar hos de människor som begår de här gärningarna, oavsett påvilken nivå ansvaret ligger.Inger : Vi kommer in på ansvarsfrågan och frågan omden särskilda domstolen. Du sade att en sådan domstol går attinrätta om den politiska viljan finns. Finns den politiskaviljan ?Hans Corell: Den frågan får ställas till dem som geruttryck för denna vilja. Jag kan bara konstatera att det påhögsta politiska nivå vid ett flertal tillfällen gjortskraftfulla uttalanden till förmån för att man skall utkräva ettpersonligt ansvar. Vårt mandat när vi reste till -- ochjag utgår från att detsamma gäller när vi skall besöka Bosnien-- var att undersöka möjligheterna till att utkräva ettpersonligt ansvar. Det måste finnas en koppling mellan dessa.Vi rapportörer -- jag vill understryka att jag inte kan uttalamig på någon annans vägnar -- anser att det måste finnas en länkmellan dessa. Om det någonsin i historien funnits ett tillfälledå man borde ha inrättat en instans för att komma till rätta medvad som förekommit, så är det . Jag frågar mig när det annarsskulle ske.Lars Moquist: Herr ordförande! Jag vill ställa en frågatill Per rörande överklaganderätten. Vi fick höra bl.a.att 7000 personer fick besked av under tredjekvartalet 1992. Av dessa var det ungefär 1000 som fick ettpositivt besked, och 6000 som fick nej. Nästan alla de som fårnej överklagar beslutet.Jag undrar vilka bestämmelser och lagar man måste ändra om manvill göra förändringar i överklaganderätten. Det skulle antingenkunna röra sig om att helt slopa överklaganderätten eller att setill att människorna utvisas och låta överklagandet ske utifrån.Per : Herr ordförande! Rätten att överklagaförstainstansbeslut om avvisning är inskriven i utlänningslagen.Som svar på fråga vill jag säga att det som hardiskuterats har varit reglerna om s.k. omedelbar verkställighetav avvisningen. Om en person söker asyl i och hans skälbedöms vara uppenbart ogrundade så finns det, om han intevistats i landet , rätt till s.k. omedelbarverkställighet. Det innebär att man då kan, trots attvederbörande kanske lämnar in ett överklagande, verkställa enavvisning. Så fort man faktiskt vistats i landet i mer än tremånader och skälen inte kan sägas vara uppenbart ogrundade harman rätt att överklaga till högre instans. Därmed har man ocksårätt att få stanna i för att få saken prövad.Jag skulle alltså tro att det är institutet "omedelbarverkställighet" som är den rättsliga bestämmelse som skullekomma under debatt.Kristina : I have got a question to , and it's almost the same as before lunch. Iwonder about the mechanism of coordination when it comes to theWorld Food Programme, . Are there anypossibilities of a special coordinator?George : The concept of lead agency is onethat has been given to UNHCR in this situation by the SecretaryGeneral. This means to take the lead amongst the variousagencies in pushing through the programmes. The appeals that arebeing made in the name of the Secretary General are very closelycoordinated through the mechanism set up by ambassadorUnder-Secretary-General , . It is coordinating and pulling together all the variouselements, which are then included in the appeals that are beingmade to the governements.On the ground in the High Commissioner's representativehas been designated as the special envoy of the United Nation'ssystem for the humanitarian programme. This is how it all fitstogether at the moment. To answer your question as to whether atsome stage a special and different mechanism would be set up Iwould say that that is rather premature. All these things arebeing pulled together under the overall coordination of theDepartment of Humanitarian and : Jag skulle vilja återkomma till de bosniskakrigsfångarna. ställde sig i första vändan inte baraavvaktande negativt utan avvisade den begäran som kom. Vi harhär en situation som är den värsta sedan . Vitalar om överdirektörsutredningar och om Wienprocess ochinformella arbetsgrupper, men jag skulle vilja fråga om detegentligen inte finns möjlighet att ta emot fler av dessakrigsfångar. Det är en stor symbolfråga.Jag förstår av Röda korsets uttalande att människorfrån dessa läger fortfarande väntar på att komma till andraländer. Måste vi sitta och lurpassa på att andra regeringarskall göra någonting? Kan vi inte agera litet mer i de vitabussarnas anda än i informella arbetsgrupper, Wienprocesser ochöverdirektörsutredningar?Per : De beslut som har fattats om att ta emotgrupper ur denna grupp krigsfångar har inneburit att man skallgöra det inom ramen för den årliga flyktingkvoten. Det är detbesked som regeringen har givit och anvisat som den väg som gåratt gå. Den årliga flyktingkvoten är på 2000 personer.När Invandrarverket konfronterades med regeringsbeslutet omatt man kunde ta emot bosniska krigsfångar inom den här kvotenhade redan föranstaltat om en planeringtillsammans med FN:s flyktingkommissarie om ungefär 1700 avdessa personer. Att ta emot flyktingar inom ramen förflyktingkvoten utgör ett svårt politiskt prioriteringproblem.Vill man gå utöver den här kvoten har regeringen ett rentpolitiskt beslut att fatta om att utöka flyktingkvoten.Daniel Tarschys: Jag skulle vilja tillfoga att jag kännervarm sympati för det som säger, men vi har en delfotarbete att göra var och en på sitt håll inom de politiskapartierna för att möjliggöra en sådan hållning.Om det inte finns fler frågor till våra gäster tror jag tidenär kommen att avrunda det här, som jag tycker, mycket värdefullaöppna sammanträdet med utskottet. Jag vill, innan vi skiljs åt,bara säga några ord. Jag vill först tacka de experter som harvarit här och hjälpt oss att fördjupa våra kunskaper.