bet · GG01SoU19 · 1993-04-20 00:00:00 — Avvecklingsprocessen skall, enligt motionärerna, varaavslutad /99 och genomföras med högt ställdaanspråk på kvalitet i enlighet med intentionerna ipropositionen.I motion So29 av () begärs etttillkännagivande till regeringen med samma innebörd som motionSo19.I motion So20 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen beslutar att avvecklingen av de gamla vårdhemmen skallvara slutförd när LSS skall träda i kraft (yrkande 10). Motionärerna konstaterar att trots den nyalagen kommer det att finnas möjlighet till tvångsinskrivningarpå särskilda sjukhus och vårdhem. Motionärerna anser attsärskilda sjukhus och vårdhem omgående skall avvecklas.I motion So25 av och (bådas) yrkas att som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lagen bör införas samtidigtsom omsorgsverksamheten blir en angelägenhet (yrkande3). Motionärerna anser det olyckligt att lagen skall träda ikraft medan omsorgsverksamheten blir en kommunalangelägenhet först . fårlandstingen ett ansvar för en del av personkretsen och för endel av rättigheterna enligt den nya lagen såvitt inteöverenskoms om annat med kommunerna.Utskottets bedömningUtskottet delar i huvudsak förslaget i propositionenbeträffande vårdhem och specialsjukhusen. Utskottet instämmer iatt något slutdatum för avvecklingen av vårdhemmen ochspecialsjukhusen inte nu bör anges. Utskottet anser att störreinstitutioner bör avvecklas.I vissa fall kan dock, enligt utskottets mening, ett litetvälfungerande vårdhem för dem som bor där utgöra en väl så godvårdmiljö som ett gruppboende. Vårdbehov är individuella och detär viktigt att alla vårdbedömningar utgår från den enskildeindividens behov. Huvudmännen bör därför utifrån varje vårdhemsförutsättningar kunna ta ställning tillfrågan om nedläggning eller fortsatt drift. Vad utskottet nuanfört bör med avslag på motionerna So18 (s) yrkande 5, So19 (s)yrkande 2, So20 (v) yrkande 10 och So29 (fp) ges regeringen tillkänna.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att enövergångstid behövs för att föra över landstingens nuvarandeomsorgsverksamhet till kommunerna. Utskottet konstaterar att detenligt förslaget till införandelag finns möjligheter förkommuner och landsting att komma överens om en snabbareöverföring av verksamheten där så är lämpligt. Tre landsting harenligt uppgift redan fört över sin omsorgsverksamhet tillkommunerna. Utskottet avstyrker motion So25 (s) yrkande 3.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om införandeav lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.Habilitering och rehabiliteringPropositionenI propositionen föreslås att sjukvårdhuvudmännen genom enändring i hälso- och sjukvårdslagen (HSL) åläggs att ansvara förhabilitering och rehabilitering.Föredraganden framhåller att åtgärder behöver vidtas för attsäkra enskildas tillgång till habilitering och rehabiliteringoch för att utjämna skillnaderna mellan habiliterings- ochrehabiliteringsverksamheterna över landet och när det gällertillgången till kvalificerat stöd för olika grupper avfunktionshindrade.Sjukvårdshuvudmannen åläggs genom ett tillägg till hälso- ochsjukvårdslagen att tillgodose behovet av habilitering ochrehabilitering. Detta innebär dock inte att huvudmannen i allasituationer behöver vara anordnare av verksamheten. Isituationer där enskildas allsidiga behov inte kan erbjudas inomramen för huvumannens verksamhet kan huvudmannen tillgodosebehovet t.ex. genom samverkan med annan sjukvårdshuvudman ellerannan anordnare av viss habiliterings- ochrehabiliteringsverksamhet.För att påskynda utvecklingen av habiliterings- ochrehabiliteringsverksamheterna och minska ojämnheterna i landetoch mellan olika grupper av funktionshindrade föreslås etttidsbegränsat statligt stimulansbidrag. Under en fyraårsperiodföreslås avsättas för detta ändamål.Bidraget föreslås fördelas både generellt och för specifikaändamål. Bl.a. föreslås att det generella bidraget skall kunnaanvändas för att utveckla verksamheter vid exempelvis syn- ochhörselcentraler. Bidraget för specifika ändamål föreslås ävenkunna lämnas för att bygga upp och utveckla verksamheter sominte har direkt anknytning till hälso- och sjukvården utan t.ex.verksamheter som handikapporganisationerna bedriver för sinagrupper och verksamheter som bedrivs i enskild eller liknanderegi med inriktning på personer med olika funktionshinder ochderas familjer.Riksdagen föreslås ta del av vad som anförts i propositionenom habilitering och rehabilitering.MotionenI motion So423 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om förbättradundervisning i punktskrift. Motionären anser att möjligheternaatt lära sig punktskrift har försämrats jämfört med 1960- och70-talen och att resurserna är för små och splittrade. Enligtmotionären måste undervisningen koncentreras och någon instansmåste ha ett samlande ansvar för att en effektiv undervisning ipunktskrift tillhandahålls.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget till ändring i hälso- ochsjukvårdslagen varigenom sjukvårdshuvudmännens ansvar förhabilitering och rehabilitering tydliggörs.Det föreslagna statsbidraget för att förstärka insatserna förhabilitering och rehabilitering skall bl.a. kunna användas föratt utveckla verksamheterna vid syn- och hörselcentralerna ochför stöd till handikapporganisationernas verksamhet för olikahandikappgrupper.Motion So423 (fp) får därmed anses i huvudsak tillgodosedd.Motionen avstyrks och propositionen föreslås i denna del läggastill handlingarna.HjälpmedelsförsörjningenPropositionenI propositionen föreslås ett tillägg till hälso- ochsjukvårdslagen för att klargöra att sjukvårdshuvudmännen har enskyldighet att tillhandahålla hjälpmedel för funktionshindrade ideras dagliga livsföring och hjälpmedel för vård och behandling.Samtidigt anförs att den ansvarsfördelning som följde avÄdelreformen ligger fast. Det åligger därmed kommunerna att inomdet område som de har ett hälso- och sjukvårdsansvar försvara för att den enskilde får sina hjälpmedelsbehovtillgodosedda.Föredraganden anför att prövat frågan omregleringen av hjälpmedelsförsörjningen bör utformas som enskyldighet för huvudmännen att tillhandahålla hjälpmedel ellersom en rättighet för enskilda att erhålla hjälpmedel.Utredningen har valt att föreslå en reglering i form av enskyldighetsbestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (HSL).Utredningen har bl.a. pekat på de svårigheter som skulle uppståatt avgränsa vilka hjälpmedel som skulle omfattas av enrättighetslag. Föredraganden delar uppfattningen att enbestämmelse bör tas in i HSL.Inom delar av hjälpmedelsverksamheten förekommer i dagväntetider som inte, enligt föredraganden, kan uppfattas somrimliga. Mot bakgrund av detta avser föredraganden att föreslåregeringen att uppdra åt att i samråd medLandstingsförbundet, ochHandikappinstitutet göra en utredning om de praktiska ochekonomiska förutsättningarna för en hjälpmedelsgaranti, enligtvilken den enskilde inte skall behöva vänta mer än en vissangiven tid för att få ett hjälpmedel.I propositionen föreslås också att ett tidsbegränsatstimulansbidrag införs för att påskynda utvecklingen avhjälpmedelsförsörjningen för grupper med mer omfattande ochkomplicerade hjälpmedelsbehov. Stimulansbidraget, 100 miljonerkronor , föreslås administreras ochfördelas av Handikappinstitutet.Riksdagen föreslås ta del av vad som anförts i propositionen idenna del.MotionenI motion So20 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en hjälpmedelslagenligt vad i motionen anförts om hjälpmedel efterfunktionshindrades behov (yrkande 1). Motionärerna anför atthjälpmedel är en av de avgörande stödinsatserna för att personermed funktionshinder skall kunna leva ett oberoende liv. Denenskilde måste därför garanteras den rätt till hjälpmedel somhan anser sig behöva. Motionärerna anför att detta kan ske genomen paragraf i den föreslagna rättighetslagen eller genom ensärskild hjälpmedelslag. Lagen föreslås bli tvingande förhjälpmedelsordinatörerna att på ett bättre sätt än skaffasig kunskaper om nya hjälpmedel.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med regeringen ochHandikapputredningen att en rättighetslagstiftning förhjälpmedel skulle innebära gränsdragningsproblem. Utskottettillstyrker därmed förslaget att rätten till hjälpmedel reglerasgenom en skyldighetsbestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen. Meddet anförda avstyrks motion So20 (v) yrkande 1.Utskottet föreslår att vad som anförts i propositionen i dennadel läggs till handlingarna.Små och mindre kända handikappgrupperPropositionenStödet till personer som ingår i små och mindre kändahandikappgrupper bör, enligt propositionen, byggas ut, utvecklasoch samordnas. Inriktningen bör vara att tillskapa ett flexibeltoch dynamiskt system av olika kunskapscentra, nätverk ochresurspersoner på riks- och regionnivå, som skall svara för attdessa grupper får tillgång till kvalificerat stöd- ochspecialistresurser. Utvecklingen av stödet bör ske i olikaformer och av olika anordnare. Preliminärt bedöms omkring 25miljoner kronor behöva användas för utvecklingsinsatser.Medlen föreslås fördelas av efter ansökan.Medel för att stimulera utvecklingen av detta utökadesamhällsstöd till små och mindre kända handikappgrupper börenligt propositionen lämnas ur det särskilda tidsbegränsadestatliga stimulansbidrag som föreslås inrättas förutvecklingsinsatser inom habiliteringen och rehabiliteringen.Socialstyrelsen bör, enligt propositionen, åläggas ett ansvarför uppföljnings- och informationsinsatser för små och mindrekända handikappgrupper. Styrelsen bör vidare ges i uppdrag attbygga upp, utveckla och administrera en särskild kunskapsbankför små och mindre kända handikappgrupper. Särskilda medelföreslås anvisas för dessa uppgifter.Socialstyrelsen har i en rapport till regeringen redovisatsina bedömningar och förslag om hur insatserna bör utformas. Avstyrelsens material framgår att antalet små grupper som kan habehov av olika kompletterande stöd och specialinsatser är många.För närvarande rör det sig om ett hundratal grupper, men antaletökar hela tiden.Riksdagen föreslås ta del av vad som anförts i propositionen idenna del.MotionenI motion So21 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till personer som stammar. Motionärenpekar på att i propositionen föreslås att stödet till personersom ingår i små och mindre kända handikappgrupper bör byggas ut,utvecklas och samordnas. En grupp som bör komma i fråga är,enligt motionären, personer som stammar. Bristen på informationom behandlingsmetoder för personer som stammar och bristen pålogopeder leder till stora brister i kunskapen om stamning hosden medicinska personalen på barnavårdscentralen och inom övrigsjukvård liksom bland lärare.Motionären anför att det bör uppdras åt attför denna grupp skapa ett system av olika nätverk,kunskapscentra och resurspersoner på riks- och regionnivå, somskall svara för att även denna grupp får tillgång tillkvalificerade stöd- och specialistresurser, som komplement tilldet som erbjuds lokalt och regionalt. bör ävenfå i uppdrag att bygga upp och utveckla en särskild kunskapsbankför denna grupp.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattning att insatserna förpersoner med talstörningar behöver utvecklas. I propositionenföreslås, som tidigare redovisats, att sjukvårdshuvudmännensansvar för habilitering och rehabilitering tydliggörs genom etttillägg i hälso- och sjukvårdslagen. Vidare föreslås ettstatligt stimulansbidrag för att utveckla habiliterings- ochrehabiliteringsverksamheten. I propositionen föreslås också attstödet till små och mindre kända handikappgrupper byggs ut ochatt får ansvar för uppföljnings- ochinformationsinsatser. Motion So21 (s) får med det anförda ansestillgodosedd. Utskottet föreslår att vad somanförts i propositionen i denna del läggs till handlingarna.Stöd till föräldrar med funktionshindrade barnPropositionenI propositionen föreslås att föräldrar till barn i åldern 0till som omfattas av lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade skall ha rätt per barnoch år.Tillfällig föräldrapenning i form av s.k. kontaktdagar kanenligt nuvarande regler utges till föräldrar till barn som fyllt4 år t.o.m. det kalenderår under vilket barnet fyller ,när föräldrar avstår från förvärvsarbete i samband medföräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskolaeller fritidsverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilketbarnet deltar. För sådana kontaktdagar utges ersättning per barn och år.I propositionen föreslås också att tillfällig föräldrapenningskall utges till förälder som, utan att barnet följer med,besöker en medverka i behandling av ettsjukt eller funktionshindrat barn eller för att lära sig mer ombarnets funktionshinder eller deltar i en kurs som anordnas avsjukvårdshuvudman i samma syfte.Handikapputredningen har framhållit att det kan vara av stortvärde att föräldrar till funktionshindrade barn kan delta iflera sammanhang utan att barnet är med. Det kan gälla vidkurser som syftar till att ge föräldrarna psykosocialt stöd isin svåra föräldraroll. Det kan också gälla vid läkarbesök ellervid föräldrars besök för att medverka i behandling av barneteller för att lära sig barnets funktionshinder eller sjukdom.Vidare föreslås att föräldrar till barn som fyllt 16 men inte21 år och som omfattas av den föreslagna lagen skall ha rätttill tillfällig föräldrapenning om föräldern behöver avstå frånförvärvsarbete i samband med sjukdom hos barnet. Om barnet harfyllt och går i särskola eller specialutbildning för svårtrörelsehindrade elever skall tillfällig föräldrapenning kunnalämnas till utgången av vårterminen det kalenderår då barnetfyller . Föredraganden framhåller i propositionen attbehovet av stöd i form av en förlängd rätt till tillfälligföräldrapenning är odiskutabelt och att ett tillgodoseende avdetta behov inte bör anstå i avvaktan på t.ex. en mer generellöversyn av åldersgränser i socialförsäkringen.De nya reglerna i föräldraförsäkringen föreslås träda i kraftden . Förslaget innebär att ytterligare 9,5miljoner kronor bör anvisas till föräldraförsäkringen /94.MotionenI motion So27 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om höjd åldersgräns förtillfällig föräldrapenning (yrkande 1) och att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet att se över åldersgränsen i den allmännaförsäkringen (yrkande 2). Motionärerna konstaterar attHandikapputredningen i sitt slutbetänkande föreslagit en höjningav den övre åldersgränsen för rätt till tillfälligföräldrapenning. Betänkandet är föremål förremiss. Trots att remisstiden inte gått ut har regeringen valtatt lägga ett förslag om höjd åldersgräns för vård av svårtsjuka och handikappde barn. Motionärerna tycker att detta äruppseendeväckande och konstaterar att förslaget innebär attföräldrar föreslås få rätt till tillfällig föräldrapenning förvård av pensionär med handikappersättning. Förslaget innebärockså att åldersgränsen som generellt gäller i denallmänna försäkringen ruckas på. Den som är funktionshindrad harnaturligtvis större behov än andra av hjälp och stöd i sambandmed sjukdom. Behovet kan emellertid inte anses upphöra vid vissålder. Motionärerna anser att det borde vara möjligt att geextra stöd inom ramen för assistansersättningen.Motionärerna anser dock att det kan finnas skäl att se övernuvarande 16-årsgräns i försäkringen.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialutskottet har inhämtat socialförsäkringsutskottetsyttrande över propositionen och motionerna i de delar sompropositionen och motionerna berör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde.Socialförsäkringsutskottet anför beträffande kontaktdagarnaatt lagstiftningen varit svårtolkad och alltför snäv för atttäcka inkomstförlusten med annan tillfällig föräldrapenning än iform av kontaktdagar i olika situationer när föräldrar tillfunktionshindrade barn får information och bibringas färdigheterför att ge barnet en riktig omvårdnad. Utskottet anser att detär värdefullt att dessa problem nu får en lösning genom ettväsentligt utökat antal kontaktdagar. Utskottet föreslår attsocialutskottet tillstyrker bifall till propositionen i dennadel.Socialförsäkringsutskottet delar Handikapputredningensuppfattning att det är av stort värde att föräldrar tillfunktionshindrade barn kan delta i flera sammanhang utan attbarnet är med. Utskottet anser det värdefullt att förslagen idenna del kan leda till lagstiftning. börsåledes, enligt socialförsäkringsutskottet, tillstyrkapropositionen även i denna del.Socialförsäkringsutskottet delar uppfattningen i propositionenatt föräldrar till denna klart urskiljbara grupp barn medfunktionshinder har ett odiskutabelt behov av det stöd somrätten till tillfällig föräldrapenning innebär.Socialförsäkringsutskottet föreslår därför att socialutskottettillstyrker förslaget i propositionen om höjd åldersgräns förtillfällig föräldrapenning och avstyrker bifall till motion So27(s) yrkande 1.Vad gäller yrkandet i samma motion om att en översyn bör skeav 16-årsgränsen inom den allmänna försäkringen ansersocialförsäkringsutskottet att en sådan översyn är angelägen ochatt som sin mening skall ge regeringen detta tillkänna. Utskottet föreslår således att socialutskottettillstyrker motion So27 yrkande 2.Socialutskottets bedömningUtskottet delar inställningen i propositionen att antaletkontaktdagar för föräldrar till funktionshindrade barn bör ökastill och tillstyrker därmed propositionensförslag i denna del.Utskottet tillstyrker också förslaget i propositionen atttillfällig föräldrapenning skall utges till förälder som, utanatt barnet följer med, besöker en medverka ibehandlingen av sjukt eller funktionshindrat barn eller för attlära sig mer om barnets funktionshinder eller deltar i en kurssom anordnas av sjukvårdshuvudmannen i samma syfte.Utskottet delar socialförsäkringsutskottets inställning ifråga om förslag till höjd åldersgräns för tillfälligföräldrapenning vid vård av sjukt barn som omfattas av LSS ochtillstyrker därför förslaget i denna del och avstyrker motionSo27 (s) yrkande 1.Utskottet delar också socialförsäkringsutskottets inställningnär det gäller frågan om en översyn av 16-årsgränsen inom denallmänna försäkringen. Utskottet föreslår sålunda med anledningav motion So27 (s) yrkande 2 att som sin mening gerregeringen till känna att en översyn bör ske av 16-årsgränseninom den allmänna försäkringen.Utskottet tillstyrker propositionens förslag till ändringar ilagen om allmän försäkring. Utskottet tillstyrker även denföreslagna ökade medelstilldelningen till Bidrag tillföräldraförsäkringen.TolktjänstPropositionenGenom en överenskommelse mellan staten och Landstingsförbundetom vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. (prop.1980/81:187 bil. 2) åtog sig sjukvårdshuvudmännen att, inomramen för ersättningen till sjukvårdshuvudmännen förtillhandahållande av hjälpmedel för handikappade(hjälpmedelsersättningen), successivt bygga upp en samordnadtolktjänst för döva, dövblinda m.fl. samt svara för kostnadernaför denna. ingår denna ersättning i den allmännasjukvårdsersättningen. Vägledande för uppbyggnaden har varitHandikappinstitutets rekommendationer om samordnadtolktjänst för döva, dövblinda m.fl. Sådan service finns isamtliga landsting samt i de landstingsfria kommunerna visar att bristen på tolkar är stor . Utredningen föreslår därför en reglering av tolktjänsten.I propositionen föreslås ett tillägg i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) för att klargöra att landstingen haren skyldighet att organisera, finansiera och tillhandahållatolktjänst för vardagstolkning till döva, dövblinda, vuxendövaoch hörselskadade.Föredraganden anför att det finns anledning att även ta uppfrågan om taltjänst för talskadade. Landstingen har genom enöverenskommelse mellan staten och omhjälpmedelsersättningen åtagit sig att successivt byggaupp en taltjänst för personer med röst-, tal- ochspråksvårigheter. Överenskommelsen i fråga träffades utifrån enmodell för taltjänst som utvecklats inom läns landsting.Verksamheten finns endast i några få landsting.Föredraganden anför att han har för avsikt att senare återkommatill regeringen med förslag om att uppdra åt attgöra en samlad uppföljning av taltjänstens utveckling i landet.Riksdagens föreslås ta del av vad som anförts i propositionenom tolktjänst.MotionerI motion So287 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om att vuxendövtolkaranställs i tillräcklig omfattning vid landstingenstolkcentraler. Motionären konstaterar att Handikapputredningenrekommenderade att varje tolkcentral skall ha en vuxendövtolkanställd. Många landsting har tyvärr inte följtrekommendationen. Motionären anser att åtgärder behöver vidtassom stimulerar anställning och användning av utbildadevuxendövtolkar i stället för icke utbildade s.k. skrivtolkar.I motion So28 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtaltjänst för talskadade. Motionären konstaterar att ipropositionen föreslås ett tillägg i hälso- och sjukvårdslagenom en skyldighet för landstingen att organisera, finansiera ochtillhandahålla tolktjänst. I propositionen konstateras vidareatt uppbyggnaden av taltjänst för talskadade inte går i den taktsom är önskvärt. Motionären anför med anledning av detta attäven taltjänsten redan nu borde lagregleras som en skyldighetför sjukvårdshuvudmännen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget till ändring i hälso- ochsjukvårdslagen varigenom det klargörs att sjukvårdshuvudmannenhar ansvar för att organisera, finansiera och tillhandahållatolktjänst för vardagstolkning för döva, dövblinda, vuxendövaoch hörselskadade. Detta bör skapa förutsättningar för enfortsatt utveckling av tolktjänsten och en bättre anpassning avservicen till olika tolkanvändares behov. Med det anförda fårmotion So287 (s) i huvudsak anses tillgodosedd. Motionenavstyrks.Utskottet konstaterar att föredraganden i propositionen anföratt han har för avsikt att återkomma till regeringen med förslagom att uppdra åt att göra en samlad uppföljningav taltjänstens utveckling i landet. Utskottet anser attregeringens kommande ställningstagande i frågan bör avvaktas.Motion So28 (s) avstyrks därmed. Utskottet föreslår att vad somanförts i propositionen i denna del läggs till handlingarna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring ihälso- och sjukvårdslagen.Kostnadsfrågor och uppföljningPropositionenDen föreslagna nya rättighetslagen och de övrigareforminsatserna bedöms i propositionen på ett påtagligt sättkunna förbättra livsvillkoren för svårt funktionshindradepersoner. Den är därmed enligt propositionen ett uttryck för enaktiv och riktig fördelningspolitik.Totalt bedöms drygt 100000 personer komma att varaberättigade att erhålla stöd och service enligt förslaget tilllag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).Omkring 7000 personer bedöms komma att kunna erhållaassistansersättning efter ikraftträdandet.Föredraganden framhåller att det är förenat med betydandesvårigheter att bedöma personkretsens omfattning. I bedömningenav kostnaderna för reformen har antagandenom personkretsens storlek legat till grund.Den totala merkostnaden för reformförslagen har ipropositionen beräknats uppgå till räknatpå helår.I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen föreslås att enreglering gentemot kommunerna och landstingen görs som motsvararde ekonomiska konsekvenserna av reformförslaget. Regeringenavser att återkomma senare med förslag till reglering avkostnaderna.Vidare anförs att bl.a. beroende på den osäkerhet som finnsbeträffande omfattningen av personkretsen bör en särskilduppföljning göras när det gäller reformens ekonomiskakonsekvenser. Uppföljningen föreslås göras under år 1995.Socialstyrelsen bör, enligt propositionen, åläggas ansvaret.Uppföljningen föreslås göras i samverkan medRiksförsäkringsverket, ochLandstingsförbundet samt med andra berörda organ.Även i övrigt bör en samlad uppföljning och utvärdering avreformen genomföras.