bet · GG01SfU19 · 1993-05-18 00:00:00 — Detta ändamål bör också framgåav lagtexten i registerlagen.UtskottetI motion Sf32 yrkande 3 anses att sjukförsäkringsregister inteskall få användas i rehabiliteringsverksamhet.Mot bakgrund av att endast kortfattade uppgifter behöver förasin i registret och att möjligheterna att använda uppgifterna somsökbegrepp har begränsats, anser i sittyttrande att sjukförsäkringsregister skall få användas vidrehabiliteringsärenden på det sätt som föreslås i propositionen.Socialförsäkringsutskottet vill för egen del framhålla att denden nya rehabiliteringslagstiftningen innebär attförsäkringskassorna skall arbeta på ett mer aktivt sätt äntidigare som ett led i syftet att motverka långa sjukskrivningaroch förtidspensioneringar. Det är angeläget att intentionernabakom den nya lagstiftningen realiseras. För att underlättaförsäkringskassornas rehabiliteringsarbete är det viktigt attsjukförsäkringsregister får användas vid deras handläggning avdessa ärenden. En användning av registren vid denna verksamhetkommer även att medföra effektivitetsvinster.Uppgifter i rehabiliteringsärenden kan emellertid varakänsliga. Hänsynen till den personliga integriteten har dockbeaktats i propositionen. De uppgifter som får registreras idessa ärenden har begränsats. Enligt propositionen behöverendast kortfattade uppgifter vad gällerrehabiliteringsåtgärderna anges i registret. Vidare föreslås ipropositionen att uppgifter i rehabiliteringsärenden fåranvändas som sökbegrepp endast i sådana ärenden samt föruppföljning och utvärdering av verksamhet ochför framställning av statistik över den verksamheten.Med hänsyn till de begränsningar som gjorts urintegritetssynpunkt, anser utskottet att propositionens förslagom en användning av sjukförsäkringsregister även i ärenden omrehabilitering kan tillstyrkas. Motion Sf32 yrkande 3 avstyrksdärför.I motion Sf31 yrkande 2 anses att registerändamålen börutvidgas till att omfatta behov avuppgifter.I propositionen har anförts att frågan om möjligheten att --på ett eller annat sätt -- förse medinformation från de lokala sjukförsäkringsregistren och därmedsammanhängande integritetsfrågor ytterligare bör övervägas.Frågan bör på nytt aktualiseras i samband med beredningen avutredningens förslag i slutbetänkandet. Konstitutionsutskottethar i sitt yttrande funnit att härvid föreligger inte anledningatt nu utvidga registerändamålen på sätt som yrkas i motionen.Socialförsäkringsutskottet delar konstitutionsutskottetsuppfattning. Enligt utskottets mening bör sålunda fråganytterligare övervägas och beredningen av utredningensslutbetänkande avvaktas. Utskottet anser därför attregisterändamålen inte nu bör utvidgas på sätt som yrkas imotion Sf31 yrkande 2, varför denna motion avstyrks.RegisterinnehållPropositionenI lagförslaget finns i 8--10 §§ bestämmelser om vilka personerregister får innehålla uppgifter om.Enligt 8 § får ett sjukförsäkringsregister innehålla uppgifterom den som är försäkrad enligt lagen om allmän försäkring ochsom genom inskrivning i tillhör eller hartillhört lokalkontoret. Särskild bestämmelse ges försjukförsäkringsregistret över sjömän.Från denna huvudregel görs i 9 § undantag i fråga om sådanafall då ett lokalkontor gett ett annat lokalkontor i uppdrag atthandlägga ett ärende. När handläggningen är avslutad skall dockuppgifterna, för att skydda den personliga integriteten, tasbort ur registret och föras över till det lokalkontor tillvilket personen hör. För tillsynen, uppföljningen ochutvärderingen av verksamheten hos det kontor som utförtuppdraget bör dock enligt propositionen vissa basuppgifter omuppdragsärendet finnas kvar i det kontorets register.Ett sjukförsäkringsregister får även enligt 10 § lagförslagetinnehålla uppgifter om den som i andra fall än som avses i 8 och9 §§ förekommer eller har förekommit i ärenden hos den som förregistret. Enligt specialmotiveringen är bestämmelsen tillämpligpå vissa arbetsskadeärenden och på ärenden beträffandeförsäkrade som är under 16 år.I 11--15 §§ lagförslaget anges vilka uppgifter som får finnasi ett sjukförsäkringsregister i fråga om personer som avses i8--10 §§.För det första måste enligt propositionen vissa allmännauppgifter finnas i sjukförsäkringsregistren. Dessa anges i 11 §lagförslaget och utgörs av personnummer, namn, adress,telefonnummer, medborgarskap, folkbokföringsfastighet,folkbokföringsort, sjukpenninggrundande inkomst, årsarbetstidoch karenstid.För handläggningen av sjukersättningsärenden behövs utöver deallmänna ärendeuppgifterna vissa andra uppgifter i registren.Dessa anges under tio punkter i 12 § lagförslaget.Utöver de uppgifter som angavs i utredningens förslag har ipropositionen föreslagits att arbetsgivarens personnummer ellerorganisationsnummer skall få antecknas i registret och vidareatt uppgift om anledning till att ett ersättningsärendeavslutats skall få anges i registret.I ärenden om rehabilitering får enligt propositionen registerdessutom innehålla vissa ytterligare uppgifter. Dessa angesunder tre punkter i 13 § lagförslaget.Vad gäller uppgifter om arten av föreslagna, planerade ellervidtagna rehabiliteringsåtgärder anförs i propositionen attdessa uppgifter är av stor betydelse för försäkringskassornasrehabiliteringsverksamhet, men att de emellertid är känsliga.Det framhålls dock som tidigare nämnts att vad som behöverantecknas i ett register endast är kortfattade uppgifter. Bl.a.får enligt specialmotiveringen antecknas vem som har ansvaretför en åtgärd, t.ex. länsarbetsnämnden. Olika slag av medicinskabehandlingsåtgärder får inte antecknas, utan det är tillräckligtatt ange "medicinsk behandling". Den närmare informationen omåtgärderna får hämtas ur handlingarna i ärendet.I 14 § lagförslaget anges under fem punkter vad som fårantecknas i ett register utöver de uppgifter som har räknats uppi 11--13 §§.Enligt 15 § gäller viktiga inskränkningar vid anteckning i ettregister av uppgifter som får anges enligt 11--14 §§. Enanteckning får sålunda inte innehålla uppgifter om vissakänsliga förhållanden. Syftet med inskränkningarna är enligtspecialmotiveringen att hindra att sådana förhållanden framgårav ett register.Sådana känsliga förhållanden som avses är att den somuppgiften avser misstänks eller har dömts för brott, avtjänareller har avtjänat straff, undergår eller har undergått annanpåföljd för brott eller är eller har varit föremål för annattvångsingripande för vård eller omsorg. Andra känsligaförhållanden som anges i paragrafen är diagnos ochsjukdomsorsak, omdömen eller annan värderande upplysning i frågaom den registrerade. Inskränkningarna enligt paragrafen gällerinte uppgift som antecknats med stöd av 14 § punkt 4, dvs.uppgift om och domstols avgörande såvittavser utgången och de bestämmelser som har tillämpats samtförekomsten av överklagande av sådant avgörande.Uppgifter om diagnos och sjukdomsorsakI utredningens betänkande om lokala sjukförsäkringsregisteranfördes att måste känna till diagnosen ellersjukdomsorsaken för att bedöma om sjukdom föreligger.Uppgifterna hämtas i första hand från den försäkran försjukpenning som den försäkrade skrivit under resp. det intygeller utlåtande läkaren utfärdat. I enstaka fall kan uppgifternabehöva kompletteras. Uppgifterna är enligt utredningen även avbetydelse vid bedömningen av arbetsförmågan.Om försäkringskassorna i fortsättningen skall kunna uppfyllakravet på produktivitetsökning som de fullgör sina nyauppgifter måste de enligt utredningen ha tillgång till ettteknikstöd som medger att de vid handläggningen avsjukpenningärenden i regel inte behöver ta framsjukförsäkringsakter. Utredningen hade förståelse för attmänniskor kan bli oroliga om så känsliga uppgifter som diagnosoch sjukskrivningsperioder finns samlade i ett dataregister. Härville dock utredningen framhålla att i den mån man begränsaråtkomsten till uppgifterna i ett lokalt dataregister och likasåbegränsar möjligheterna att lämna ut uppgifter ur registret påADB-medium kan uppgifterna vara mer skyddade mot obehörigåtkomst i ett dataregister än om läkarintyg och andra handlingarförvaras i kortlådor som står framme på lokalkontoret.För att säkra kvaliteten på innehållet i registret ansågutredningen att vad som skulle registreras när det gälldemedicinska förhållanden är den försäkrades egna uppgifter, dvs.den diagnos eller sjukdomsorsak som angivits på försäkran,läkarintyg eller läkarutlåtande. Utredningen ansåg inte att manvid handläggningen av sjukpenningärenden skall få sammanställauppgifter med utgångspunkt i diagnosen eller sjukdomsorsaken.Gallring av uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak föreslogs skeredan efter tre år.Datainspektionen anförde som ovan nämnts i sitt remissyttrandeatt uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak endast borde fåregistreras under förutsättning av att uppgifterna inte användssom sökbegrepp annat än i rehabiliteringsärenden samt förframställning av statistik som inte avslöjar enskilds identitet.Enligt propositionen är det en mycket angelägen uppgift att setill att intentionerna som ligger bakom den nyarehabiliteringslagstiftningen realiseras. Intresset av attförsäkringskassornas arbete blir så effektivt som möjligt fårdock inte leda till allvarliga inskränkningar i enskildaspersonliga integritet. Denna intressekonflikt gör sig enligtpropositionen särskilt starkt gällande i fråga omdiagnosregistrering. Enligt propositionen måste en avvägninggöras mellan å ena sidan effektivitetsvinster vad gällerarbetsmiljöuppföljning och rehabilitering och å andra sidan deolägenheter för den personliga integriteten som en registreringpå ADB-medium av så känsliga uppgifter skulle medföra. Enligtdepartementschefen skall, såsom anfördes redan ikompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil.I:3) vid en sådan avvägning hänsynen till den personligaintegriteten överväga. Utredningsförslaget bör därför enligthans mening inte realiseras på denna punkt.Uppgift om läkares eller annan intygsgivares namn ochtelefonnummerUtredningen ansåg att det vid prövningen av om den försäkradevid längre sjukfall skall få sjukpenning kunde vara av betydelseför att ha uppgift om vilken läkare ellerannan intygsgivare som har utfärdat intyg eller utlåtande.Handläggningen underlättades om dennes namn fanns i registretoch det blev också lättare att ta kontakt om telefonnummer fannsmed i registret.Om man genomförde begränsningar av möjligheten att användadessa uppgifter som sökbegrepp och dessutom en tidig gallring,var enligt utredningen en registrering av läkares namn ochtelefonnummer inte ett otillbörligt intrång i deras personligaintegritet. Denna bedömning gjordes med utgångspunkt från vadregistret i övrigt skulle få innehålla enligt utredningensförslag.Enligt propositionen innebär förslaget om attdiagnosregistrering inte skall få förekomma att behovet av attange uppgifter om läkare och annan intygsgivare i ettsjukförsäkringsregister väsentligt minskar. En registrering avnamnen innebär också en viss risk för att en enskild försäkradssjukdom eller i vart fall art av sjukdom indirekt skulle kunnaidentifieras. Av dessa skäl föreslås att utredningens förslaginte genomförs.FöretagshälsovårdstillhörighetNär det gällde behovet av uppgifter i rehabiliteringsärendenföreslog utredningen bl.a. att uppgift om den företagshälsovårdsom den försäkrade tillhör skulle få anges i registret.I propositionen anses en sådan uppgift inte vara absolutnödvändig för en effektiv ärendehandläggning hosförsäkringskassan. Även om denna typ av uppgift inte hör tilldet mest integritetskänsliga slaget av uppgifter bör den därförenligt propositionen kunna avvaras i sjukförsäkringsregistren.MotionenI motion 1992/93:Sf31 yrkande 1 av m.fl. (s) yrkasatt beslutar att uppgifter om diagnos ochsjukdomsorsak, läkares och annan intygsgivares namn ochtelefonnummer samt den företagshälsovård som den försäkradetillhör skall införas i sjukförsäkringsregistret.Motionärerna anser att med de begränsningar avregisterinnehållet som föreslås i propositionen är det risk föratt man tvingas föra ett manuellt register vid sidan av detADB-baserade registret. De integritetsskäl som anförts för attbegränsa innehållet i de föreslagna registren väger, enligtmotionärerna, inte särskilt tungt mot bakgrund av att nuvarandemanuella register utgör en betydligt större integritetsrisk änett väl skyddat datasystem. Enligt motionärerna måste en rimligavvägning göras mellan den enskildes integritet och den allmännaförsäkringens behov.Enligt motionärerna har uppgifter om diagnos utomordentligbetydelse för kassornas handläggning av sjukpenning- ochrehabiliteringsärenden. Uppgifterna behövs enligt motionen föratt de försäkrade skall kunna få en effektiv och snabb hjälptillbaka i arbete. Vidare kan försäkringskassorna viadiagnosregistrering få möjligheter att spåra särskilt frekventadiagnoser hos vissa arbetsgivare, inom vissa branscher ellerinom vissa geografiska områden. Med denna kunskap kan man tainitiativ till åtgärder för att förbättra situationen. Enligtmotionen bör därför den paragraf i lagförslaget som behandlarregisterinnehållet kompletteras på den här punkten.Det är enligt motionärerna uppenbart att handläggningen av ettförsäkringsärende underlättas av om den behandlande läkarenfinns registrerad. Enligt motionen behöver lagförslagetkompletteras även i det här avseendet. Vidare anses att uppgiftom vilken företagshälsovård som en person tillhör bör ingå isjukförsäkringsregister framför allt därför att den utgör ettviktigt underlag för åtgärder för att förbättra arbetsmiljön.UtskottetKonstitutionsutskottet har i sitt yttrande ansett attuppgifter om diagnos och sjukdomsorsak, läkares eller annanintygsgivares namn och telefonnummer samtföretagshälsovårdstillhörighet inte bör registreras.Socialförsäkringsutskottet anser att ett utbyggt lokaltdatorstöd är erforderligt för att åstadkomma en rationell ocheffektiv ärendehandläggning hos . Intresset avatt försäkringskassornas arbete blir så effektivt som möjligtfår dock inte leda till allvarliga inskränkningar i enskildaspersonliga integritet. Vad gäller frågan om diagnosregistreringmåste här, såsom anförts i propositionen, en avvägning görasmellan å ena sidan effektivitetsvinster vad gällerarbetsmiljöuppföljning och rehabilitering och å andra sidan deolägenheter för den personliga integriteten som en registreringpå ADB-medium av så känsliga uppgifter skulle medföra.Socialförsäkringsutskottet delar, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionens bedömning att vid ensådan avvägning skall hänsynen till den personliga integritetenöverväga. Uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak bör därför intefå införas i sjukförsäkringsregister.Detta innebär att behovet av att ange uppgifter om läkareeller annan intygsgivares namn och telefonnummer minskar. Såsomanförts i propositionen kan en registrering av namnen ocksåinnebära en viss risk för att en enskild försäkrads sjukdom --eller i vart fall art av sjukdom -- indirekt skulle kunnaidentifieras. Det anförda utgör enligt utskottet skäl för attuppgifterna i fråga inte skall registreras.Vad gäller uppgift om vilken företagshälsovård som denförsäkrade tillhör delar utskottet propositionens bedömning atten sådan uppgift inte är absolut nödvändig för en effektivärendehandläggning hos och att den därför börkunna avvaras i sjukförsäkringsregistren.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion Sf31 yrkande 1.Utlämnande av uppgifter på ADB-mediumPropositionenI lagförslaget anges uttömmande i 17--18 §§ i vilka falluppgfter i ett lokalt sjukförsäkringsregister skall få lämnas utpå ADB-medium.Uppgifter får lämnas ut på detta medium till ett annatlokalkontor när den försäkrade genom inskrivning hosförsäkringskassa skall tillhöra det kontoret eller omuppgifterna annars behövs där i ett ärende som gäller denförsäkrade. Vidare får utlämnande ske till Riksförsäkringsverketnär det gäller uppgifter som behövs där för verkställighet avbeslut i ärenden som handläggs med stöd av de lokalasjukförsäkringsregistren, andra administrativa åtgärder isådana ärenden, uppdatering av verkets sjukförsäkringsregistersom underlag för beslut i ärenden omersättningar och förmåner som handläggs utan stöd av lokaltsjukförsäkringsregister samt verkets handläggning avyrkesskadeärenden.I övrigt får utlämnande endast ske till försäkringskassanscentralkontor och för tillsyn, uppföljningoch utvärdering av den ärendehandläggning hos försäkringskassanför vilken ett sjukförsäkringsregister får användas samt förframställning av statistik över den verksamheten.I det senare avseendet angavs i utredningens betänkande attför uppföljningen och utvärderingen samt för framställningen avstatistik fordras information ur sjukförsäkringsregistret. Iregel kan detta behov enligt utredningen tillgodoses genomuppgifter som inte kan hänföras till enskilda personer. Det kanemellertid förekomma fall då studier måste göras på material sominte är avidentifierat. För dessa fall bör enligt utredningenöppnas en möjlighet att lämna ut uppgifter isjukförsäkringsregister på ADB-medium. Utredningen ansåg dockatt av integritetsskäl borde inte ett regelmässigt utlämnandetillåtas, utan i stället borde det överlåtas på regeringen attfrån fall till fall besluta i frågan om utlämnande avuppgifterna.Datainspektionen anförde i sitt remissyttrande att man hadeförståelse för utredningens tankar att stor restriktivitet bordeiakttas vid utlämnande av uppgifter på ADB-medium från registrenoch att man därför lagt beslutanderätten på regeringen.Inspektionen ville emellertid framhålla att den föreslagnabestämmelsen endast reglerade formen för utlämnande och att detfinns en viss fara med en sådan reglering. Ett beslut avregeringen kan enligt inspektionen nämligen under vissaförutsättningar få till följd att ett s.k. statsmaktsregisterfår anses bli inrättat. Enligt inspektionen hade utredningensäkerligen inte avsett detta, varför det på vanligt sätt kommeratt krävas att mottagaren har tillstånd att hantera uppgifternamed hjälp av ADB. Enligt Datainspektionen borde de föreslagnabestämmelserna i ifrågavarande avseende utgå i avvaktan påutredningens fortsatta arbete.Enligt propositionen torde, som utredningen anfört,informationsbehovet för nu aktuell verksamhet ofta kunnatillgodoses genom avidentifierade uppgifter. Det kan emellertidförekomma att studier måste göras på material som inte äravidentifierat. I likhet med utredningen anses i propositionenatt det bör finnas en möjlighet att lämna ut uppgifter i ettlokalt sjukförsäkringsregister på ADB-medium till resp.centralkontor och till . Då registrenenligt propositionens förslag också skall få användas förcentralkontorens och tillsyn över denregisterstödda ärendehandläggningen hos lokalkontoren, börenligt propositionen överföring av uppgifter på ADB-medium ävenkunna få ske för detta ändamål.Enligt propositionen bör den av utredningen föreslagnaordningen att utlämnande på ADB-medium skulle få ske efter enbehovsprövning av regeringen för särskilda fall inte genomföras.I detta sammanhang anförs i propositionen att hänsynen till denenskilde bör bli tillgodosedd i tillräcklig utsträckning genomatt det som en följd av 7 kap. 16 § sekretesslagen ochbestämmelserna i datalagen kommer att krävas attRiksförsäkringsverket och centralkontoren har tillstånd avDatainspektionen -- om det inte följer av lag eller förordning-- att ADB-behandla uppgifterna för att utlämnande skall kunnaske. Att det i den föreslagna registerlagen tas in enbestämmelse om att utlämnande får ske på ADB-medium innebärenligt propositionen således inte i sig attRiksförsäkringsverket och centralkontoren fått sådant tillstånd.MotionenI motion 1992/93:Sf32 av m.fl. (fp, m), yrkande 1,yrkas att beslutar att uppgifter som skall överförascentralt skall vara avidentifierade då dessa skall användas förutvärdering, uppföljning och statistik i enlighet med vad imotionen anförts.Motionärernas uppfattning är att det torde vara mer vanligtvid uppföljning, utvärdering och statistik att uppgifterna sominhämtas lokalt inte behöver innehålla personuppgifter. Vid defall där detta anses hindrande för Riksförsäkringsverketsverksamhet får man ansöka hos regeringen om tillåtelse att föraregister med personuppgifter. Detta skall enligt motionen ocksåtydligt motiveras och tidsbegränsas.UtskottetVad gäller utlämnande av uppgifter på ADB-medium föruppföljning, utvärdering, tillsyn och framställning av statistikhar i sitt yttrande ansett attpropositionens förslag bör tillstyrkas.Av såväl utredningen som propositionen har framgått attarbetet med uppföljning, utvärdering och framställning avstatistik i allmänhet torde kunna med avidentifieradeuppgifter, men att det kan förekomma att det måste göras studierpå material som inte är avidentifierat. Mot bakgrund härav delarsocialförsäkringsutskottet propositionens bedömning att det ävenför detta arbete -- och då även för centralkontorens ochRiksförsäkringsverkets tillsyn -- bör finnas en möjlighet attlämna ut uppgifter i sjukförsäkringsregister på ADB-medium.Motion Sf32 yrkande 1 avstyrks därför.InformationPropositionenI propositionen föreslås att skall ha enskyldighet att informera de försäkrade omsjukförsäkringsregistret. Omfattningen av informationen anges i21 § i propositionens lagförslag. Informationen skall innehållaupplysning om ändamålen med registret, de uppgifter somregistret får innehålla, de sekretess- och säkerhetsbetämmelsersom gäller för registret, rätten att få registerutdrag ochrättelse till stånd enligt datalagen samt de begränsningar ifråga om terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-medium,sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för registret.Enligt specialmotiveringen behöver informationen inte gesindividuellt till varje försäkrad utan kan ske genom t.ex.annonser, broschyrer eller anslag i lokalkontorets lokaler.Informationsskyldigheten bör enligt propositionen ligga på denregisteransvariga försäkringskassan.Utredningens förslag innehöll inte någon bestämmelse ominformation till de försäkrade. Datainspektionen ansåg i sittremissyttrande att registerlagen borde kompletteras med en sådanbestämmelse.Datalagsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 1993:10) datalag bl.a. föreslagit en underrättelseskyldighet närpersonuppgifter samlas in från en enskild. Underrättelsen skallbl.a omfatta namn och adress på den persondataansvarige.Bestämmelsen skall dock inte gälla i den mån ett fullgörande avunderrättelseskyldigheten skulle försvåra eller hindra enmyndighets verksamhet för kontroll eller annan tillsyn. Vidarehar utredningen föreslagit att behandling av personuppgifterendast får ske under vissa förutsättningar, bl.a. om denenskilde har samtyckt till behandlingen. Utredningen föreslårockså att en myndighet inte utan samtycke av den enskilde skallkunna försälja personuppgifter som behandlas annat än i enlighetmed lag, förordning eller särskilt beslut av regeringen. Innansamtycke lämnas skall enligt förslaget den enskilde ha fått delav uppgift om bl.a. namn och adress på den persondataansvarige.MotionenI motion 1992/93:Sf32 yrkande 4 av m.fl. (fp, m)yrkar motionärerna att skall besluta att i lagen skallinföras uppgift om vem som är registeransvarig i enlighet medvad som i motionen anförts. I motionen hänvisas till attDatalagsutredningens betänkande innehåller förslag om attinformation om ett dataregister skall innehålla uppgifter om vemsom för registret. Motionärerna anser att detta är en självklardel varför lagförslagets 21 § bör utökas med bestämmelse omdetta.UtskottetKonstitutionsutskottet har i sitt yttrande ansett det lämpligtatt det av den registeransvariga informationtill de försäkrade framgår att registeransvaret ligger hos dennakassa. har emellertid inte ansett att detfinns anledning att i lagen ta in en bestämmelse om detta.Socialförsäkringsutskottet delar konstitutionsutskottetsbedömning.