bet · GG01UU15 · 1993-04-01 00:00:00 — Några nyaomständigheter som föranleder en omprövning av detta ställningstagande har intetillkommit.Därmed avstyrks motion U266 (nyd) yrkandena 1 och 2.Med anledning av förslaget i motion U240 (m) att utnyttja 1:setablissemang som biståndscentrum (motion U240 [m]) konstaterar utskottet attdet redan finns utbildningsinstitutioner inom biståndet (Sandö-skolan m.m.).Försvaret sköter med särskilda resurser självt utbildningen av FN-soldater. Deresurser som finns genom , och enskildaorganisationer innebär inga egentliga kostnader när de inte tas i anspråk,eftersom de i allt väsentligt ändå finns för svensk beredskap och svenskabehov.Därmed avstyrks motion U240 (m).Utskottet konstaterar med anledning av motion U231 (m) att det endast ärundantagsvis som det är lämpligt att använda sig av flyg ikatastrofsituationer. Flygtransporter av mat är ofta 10--15 gånger dyrare äntransporter på landsväg. Efterfrågan på plan av är därför begränsad.Avgörande för ett projekt av föreslagen sort bör vara om det finns kommersiellaförutsättningar för ett genomförande. Enligt utskottets mening är detprincipiellt olämpligt att använda biståndsmedel för projekt av MULAN-typ.Därmed avstyrks motion U231 (m).Utskottet har inga invändningar mot den i propositionen föreslagnamedelsramen.Därmed avstyrks motionerna U233 (v) yrkande 53 och U250 (s) yrkande 30.Katastrofbistånd till vissa ändamålVästra SaharaMotionernaEnligt yrkande 3 i motion U605 (fp) och yrkande 2 i motion U631 (v) börbiståndet till öka och delvis kanaliseras direkt till Polisario, sompå ett utmärkt sätt visat att de kan administrera och fördela den hjälp dehittills fått. Även i motion U624 (c) yrkande 3 föreslås att biståndsmedelkanaliseras direkt till Polisario.Enligt yrkande 3 i motion U631 (v) bör ekonomiskt stöd ges till PolisariosStockholmskontor.UtskottetUtskottet har under en lång följd av år, senast i betänkandet 1992/93:UU3,tagit upp frågan om . Utskottet har därvid fastslagit att fråganbör betraktas som ett oavslutat kolonialt problem och att områdets framtidmåste avgöras i enlighet med befolkningens fritt uttalade önskemål. Utskottetser det därför som mycket angeläget att den planerade folkomröstningen kangenomföras på ett fritt och demokratiskt sätt, att identifieringen av deröstberättigade sker på det sätt som FN beslutar och att parterna avhåller sigfrån fortsatta stridigheter och till fullo samarbetar med FN. FN måste gestillräckliga resurser och starkt stöd så att organisationen med auktoritet kanhävda fredsplanen. Provokationer mot FN och fredsplanen måste fördömas.Stödet till Polisarios läger i i kanaliseras genom enskilda,svenska organisationer, huvudsakligen Rädda barnen. Rädda barnen har ett mycketväl fungerande samarbete med motparten, sahariska Röda halvmånen. Ureffektivitetssynpunkt är detta enligt UD:s och SIDA:s bedömning det bästasättet att hantera stödet. Ett direktbistånd skulle ställa ytterligare krav påSIDA avseende genomförande, kontroll och uppföljning, utan att garantier skullekunna ges för att stödet förbättras eller utvidgas.När det gäller förslaget om ekonomiskt stöd till Polisarios Stockholmskontorkonstaterar utskottet att svenskt bistånd primärt är avsett för verksamhet iutlandet. Enligt gällande principer används biståndsmedel icke för utländskagruppers informationsverksamhet i Sverige.Därmed avstyrks motion U605 (fp) yrkande 3, motion U624 (c) yrkande 3 ochmotion U631 (v) yrkandena 2 och 3 och motion U624 (c) yrkande 3.AfghanistanMotionenI motion U637 (m, fp, c, kds, v) anges att det utifrån de allmänna målen försvenskt bistånd finns mycket starka skäl att ge svenskt bistånd tillAfghanistan. bör bygga upp ett långsiktigt biståndssamarbete medAfghanistan, vilket tills vidare exempelvis kan ges via enskilda organisationer(yrkande 2). Bistånd bör även kanaliseras genom FN, bl.a. för flyktingar(yrkande 3). Enligt yrkande 4 bör uttala sitt stöd för FN:s appell ominsatser för minröjning och verka för att FN kraftigt ökar det ekonomiskastödet för minröjning.UtskottetUtskottet har (senast i bet. 1990/91:UU15) i anledning avliknande yrkanden haft anledning konstatera att behovet av bistånd tillafghanska flyktingar är mycket stort.Denna bedömning har inte ändrats.Den optimism som skapades i samband med den kommunistiska regeringens fall iapril 1992 förbyttes snabbt i sin motsats då krigshandlingar mellan olikagrupper inom den tidigare motståndsrörelsen trappades upp. Den för närvaranderådande situationen får anses vara mycket instabil.Utskottet konstaterar att regeringen i årets budgetproposition framhåller attinsatser av återuppbyggnadskaraktär har skett och kommer att ske i Afghanistan.Det svenska biståndet, som främst bestått av katastrofhjälp, har tidigarehuvudsakligen gått till FN:s hjälpverksamhet till förmån för (Unoca, FN:s koordinatör för ) och till (), som arbetar med hälso- och sjukvårdsutbildning samtåteruppbyggnad av jordbruket inom Afghanistan.I årets budgetproposition sägs att ett fortsatt behov av bistånd avkatastrof- och återuppbyggnadskaraktär förutses i avvaktan på en varaktig fred.Vissa förändringar jämfört med tidigare föreslås dock. En jämnare fördelningmellan FN-organen och i landet verksamma enskilda organisationer eftersträvas.Ett ökat stöd till FN ställer emellertid, enligt regeringens uppfattning, kravpå en klarare rollfördelning mellan FN-organen.Regeringen menar vidare att stödet till SAK:s verksamhet, vilken hittillsfinansierats över katastrofanslaget, successivt bör föras över till anslagetför enskilda organisationer. Förslaget innebär inte att SAK inte skall kunnaanvändas som kanal för akuta insatser av katastrofkaraktär. Föreslagnaförändringar förutses ske i samråd med SAK.Utskottet, som önskar upprepa sin tidigare framförda uppfattning ombetydelsen av fortsatt bistånd för att söka lindra nöden bland flyktingarna,har inga invändningar mot de i propositionen föreslagna åtgärderna.Enligt vissa uppgifter uppskattar man att det finns över tio miljoner minor iAfghanistan. I ett interpellationssvar i den 18 februari 1993redovisade utrikesminister deltagande iminröjningsprogrammet i nämnda land. Av svaret framgick att Unoca underinnevarande budgetår erhållit för minröjningsarbeten iAfghanistan. Under /91 hade Unoca också erhållit ett lika stortbelopp.Med det ovan anförda får utskottet anse yrkandena 2--4 i motion U637 (m, fp,c, kds, v) besvarade.KurdistanMotionenEnligt yrkande 1 i motion U639 (s) bör bidra med katastrofbiståndtill irakiska . Hjälpinsatserna bör ske direkt till kurderna och intevia Bagdad.I motion U646 (c, m, fp, kds, v), yrkande 7, framhålls nödvändigheten avfortsatt direkt utländskt bistånd och expertrådgivning till irakiska Kurdistan.UtskottetUtskottet noterar att den humanitära FN-plan för och , inkl.gränsområdena, som upprättades har erhållit omfattande svenskt stöd.Medel har huvudsakligen lämnats till UNHCR, WFP och . Mycket viktigt harockså det stöd varit som avsatt för FN-styrkan i . Dess existensutgör i princip en förutsättning för att olika FN-organ, NGO m.fl., skall kunnaarbeta i landet. Den har också fungerat som skydd för den inhemskabefolkningen.Eftersom huvuddelen av det svenska biståndet kanaliserats genom multilateralaorganisationer är det mycket svårt att avgöra hur mycket som direkt kommitkurderna till godo. Det bedöms emellertid vara fråga om betydande belopp. Äventill andra delar av har stöd lämnats. Behovet är alltjämt stort, och FN:sprogram fortsätter att spela en viktig roll.Det avtal om verksamheten FN nu har med går ut den 31 mars1993, och inom ramen för det lämnade så sent som till insatser i irakiska . Under föregående budgetåruppgick det svenska stödet till området till ca . Bistånd harfrämst gått till rena katastrofinsatser, t.ex. mat, bränsle, transporter ochhälso- och sjukvård. Även mera långsiktiga återuppbyggnadsprojekt har dockerhållit stöd.Enligt utskottets uppfattning får situationen för civilbefolkningen i ,då inte minst för kurderna, betraktas som fortsatt allvarlig. Enligt vadutskottet erfarit förutses att ytterligare svenska insatser kommer att bliaktuella under kommande budgetår om inte förhållandena i regionen normaliseras.Utskottet utgår från att regeringen noga fortsätter att följa frågan om denirakiska civilbefolkningens situation.Med det ovan anförda får utskottet anse motion U639 (s) yrkande 1 och motionU646 (c, m, fp, kds, v) yrkande 7 besvarade.KambodjaMotionenI motion U645 (v), yrkande 6, yrkas att bistånd ges till en kommande valdregering i att bygga upp sin försvarsmakt.UtskottetBl.a. till följd av aktiva insatser av FN nåddes eninternationell fredsöverenskommelse för . En FN-operation, UNTAC(United Nations Transitional Authority in ; 16 000 soldater och 5 000civila), har inletts med syftet att leda landet fram mot allmänna val till enkonstituerande församling . Situationen har dock komplicerats avatt det av FN övervakade samarbetet inom landets högsta nationella råd (SNC)brutit samman genom att en av de fyra parterna, de röda khmererna (PDK), vägraratt delta i och obstruerat fas två av den pågående fredsprocessen (avväpningoch demobilisering). Därmed har samtliga FN-insatser i landet, inkl.rehabiliterings- och återuppbyggnadsoperationer, försvårats.Den 30 november 1992 antog en resolution, nr 792, i vilkenslås fast att som den politiska dialogen med PDK förs vidare skallUNTAC:s valförberedelser slutföras. beslut innefattar ävenvissa restriktioner mot dem som inte efterkommer fredsplanens militärabestämmelser, och den hotar uttryckligen med sanktionsåtgärder mot PDK.I enlighet med säkerhetsrådets resolution förefaller UNTAC-operationen attframskrida i snabb takt. En vallag har kungjorts och provisorisk registreringav politiska partier tillsammans med väljarregistrering har påbörjats.Flyktingrepatrieringen, vilken avsett totalt 350000 flyktingar, har i alltväsentligt nu genomförts.FN:s säkerhetsråd har sedermera, i resolution nr 810 av ,fastslagit att valen till den konstituerande församlingen skall hållas den23--27 maj 1993.Sverige har på olika sätt stött fredsprocessen i , främst genomfinansiering och personal till UNTAC men också genom omfattande såvälmultilateralt som bilateralt bistånd. har uttryckt sitt starkapolitiska stöd för FN och signatärmakterna i deras strävan att genomförafredsplanen, vars syfte är att bereda vägen för en demokratisering av landet.Den har förklarat att den kommer att se positivt på enförlängd FN-insats, om detta skulle visa sig vara nödvändigt för fredsplanensgenomförande.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är uppmuntrande attFN-appellen om medel för omedelbar rehabilitering och återuppbyggnad avKambodja rönt ett så positivt gensvar från världssamfundets sida. Denbegränsade mottagningskapaciteten utgör emellertid ett problem.Utskottet delar också regeringens uppfattning att den påfallande fattigdomenoch de mycket stora hjälpbehoven i motiverar ett fortsatt kraftigtsvenskt stöd. En betydande del därav bör, liksom , gå till humanitärainsatser och kanaliseras genom FN och enskilda organisationer.I propositionen framhålls att en koncentration till ett mindre antalinstanser bör eftersträvas. Vidare nämns ett antal sektorer som kan varalämpliga för stöd från svensk sida. Regeringen menar att ett fortsattsammanlagt stöd om bör planeras för budgetåret1993/94 och finansieras under anslagsposten Katastrofer och återuppbyggnad m.m.Sverige bör också, enligt regeringens uppfattning, avisera en fortsattberedskap att delta i en internationell stödgrupp för inom IMF ochverka för att en sådan bildas.Utskottet har inga invändningar mot regeringens uppfattningar på dessapunkter.Motionärerna yrkar, som framgått ovan, att bistånd bör ges till en kommande,vald regering i för att bygga upp landets försvarsmakt. Yrkandetfår förmodas vara föranlett av omsorgen om en framtida demokrati, tillkommenunder besvärliga omständigheter.Frågan om aggressionshot mot demokratier är principiellt betydelsefull.Utskottet har i andra sammanhang givit uttryck för uppfattningen att yttre ochinre säkerhet utgör viktiga förutsättningar för en demokratisk utveckling.Sverige har i praktisk handling visat detta genom att hörsamma de baltiskastaternas önskemål om stöd i strävan att säkra sitt nationella oberoende.Utskottet är emellertid av uppfattningen att situationen i ärfundamentalt annorlunda. Fredsplanen stadgar om uppsamling i läger, avväpningsamt demobilisering av de väpnade styrkorna. För en förutsebar framtid har istället världssamfundet, genom FN:s ställningstaganden och åtgärder, ipraktiken påtagit sig ett betydande ansvar. Detta ansvar torde ej upphöradirekt i och med att ett demokratiskt val kunnat genomföras. Enligt utskottetsförmenande vore det mot denna bakgrund principiellt olämpligt av ett enskiltland att lämna föreslaget bistånd.Därmed avstyrks motion U645 (v) yrkande 6.Särskilda miljöinsatserMotionernaI motion U233 (v), yrkande 56, framhålls att regeringen vill sänka anslagetför särskilda miljöinsatser, vilket är oacceptabelt efter de utfästelser somgjorts i . Motionärerna föreslår ett anslag på 265 miljoner kronor.I motion U250 (s), yrkande 17, föreslås för särskildabilaterala miljöinsatser (mer än regeringen). Det påpekasatt SIDA trycker på att miljöaspekterna integreras i allt bistånd och att enkapacitetsuppbyggnad i mottagarländerna sker med satsning bl.a. påmiljöplanering.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medelsram.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 56 och motion U250 (s) yrkande 17.Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationerPropositionenMed anledning av tillkännagivande (bet. 1991/92:UU15, rskr. 210)om redovisning av fördelningen av anslagna biståndsmedel till folkrörelser ochandra enskilda organisationer anförs i propositionen att det inom SIDA pågårett arbete med ett förbättrat redovisningssystem, vilket skall möjliggöra attuppgifter om fördelning av bidrag till organisationer, deras fördelning påländer och regioner m.m. skall kunna tas fram på ett enklare sätt. Därutöverbedrivs ett utvecklingsarbete, med deltagande av ,biståndsmyndigheterna och , för att få fram en bild avfördelningen av biståndet på olika ändamål och till olika sektorer. Det ärregeringens uppfattning att dessa åtgärder successivt skall tillmötesgåberättigade krav på förbättrat informationsunderlag.I propositionen föreslås att anslagsposten Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer prioriteras och att nuvarande medelsram på 875miljoner kronor bibehålls.MotionernaI motion U217 (fp), yrkande 1, sägs att bör ge ökat stöd tillorganisationer för ursprungsbefolkningar.I motion U233 (v), yrkande 6, sägs beträffande World Youth of , attdetta är ett ungdomsutbyte som, enligt , framför allt skallinriktas på mindre kommuner på landsbygden för att där öka biståndsviljan,eftersom invandrarfientligheten är större där. Enligt motionärer är dettapositivt från perspektiv, och det ger nydemokraterna vatten påderas kvarn.I motion U233 (v), yrkande 54, föreslås att till Bistånd genomenskilda organisationer anvisar utöver vad regeringenföreslagit eller således . Motionärerna framhåller attorganisationernas ansökningar vida överstigit tillgängligamedel. Denna utveckling förutsätts fortsätta enligt SIDA.I motion U234 (nyd) förs ett resonemang om fördelningen av biståndsmedel inomC 2-anslaget. Motionärerna föreslår att det landramsbaserade biståndetsuccessivt avvecklas. De menar att resurserna bör koncentreras på samarbete medBaltikum, Öst- och . Bistånd bör ges med ett omfattande katastrof-och återuppbyggnadsbistånd och genom fortsatt bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer. Folkrörelsebiståndet kan, säger de, bli ännubättre om folkrörelsernas ekonomiska engagemang fördjupas. De föreslår därföratt man inför principen 70--30 i stället för 80--20 i ekonomisk fördelningmellan staten och organisationerna. Folkrörelsernas andel ökar -- statensminskar.I motion U244 (kds, m) föreslås att biståndet genom folkrörelser och andraenskilda organisationer bör öka inom ramen för tidigare beslut om bistånd tillu-länderna. Motionärerna framhåller att det är i den informella sektorn sominnovationsförmågan och dynamiken finns. Frivilligorganisationerna, inkl.kyrkan och missionen, når befolkningen och kan påverka utvecklingen på bynivå.De är därför väl lämpade att främja och delta i den demokratiska utvecklingen.I motion U256 (s) yrkande 1 framhålls ungdomars och ungdomsorganisationersbetydelse i biståndsverksamheten. Ungdomar tillhör inte de prioriteradebiståndsgrupperna. En naturlig utveckling av en satsning på demokratibiståndborde vara att skapa möjligheter för olika ungdomsorganisationer i tredjevärlden att utvecklas. Det vore, enligt motionärerna, rimligt att SIDA harnågra som arbetar med ungdomsperspektivet. Ungdomsorganisationer skulle kunnaverka i biståndsarbetet om det funnes ungdomskonsulter. Motionärerna menarvidare (yrkande 2) att stödet till olika ungdomsinitiativ borde ses över så attde svenska ungdomsorganisationernas vilja att göra insatser kan tillvaratas.I motion U259 (fp, m, c, kds, nyd), yrkas att som sin mening skallge regeringen till känna vad i motionen anförts om befolkningsfrågan och ombehovet av familjeplanering i världen (yrkande 1). Vidare föreslås (yrkande 2)att , , skallanvisas för nästa budgetår.I motion U273 (s), yrkande 2, föreslås att regeringen bör ta initiativ tillinformationsinsatser och seminarier för att bland svenska hjälporganisationeröka kunskaper och kontakt med EG:s biståndsverksamhet. Stöd bör också lämnasför att etablera kontakt med frivilliga hjälporganisationer inom EG och derasorgan för samverkan.I motion U282 (kds), yrkande 3, framhålls att ett sätt att påskyndademokratiseringsprocessen är att stödja de frivilliga organisationernas arbeteoch att också försöka bygga upp sådana organisationer i u-länderna.Folkrörelser och enskilda organisationer kan spela en mycket stor roll iländernas demokratiseringsarbete. Frivilligorganisationerna är väl lämpade attfrämja demokratimålet genom att de når befolkningen och därför kan påverkautvecklingen på bynivå. Det bör, enligt motionärerna, finnas heltäckande planerför vad frivilliga organisationer vill och kan göra för ett land.I motion U623 (v), yrkande 3, krävs att de kyrkliga och andra grupper iSydafrika som arbetar för att stoppa våldet och åstadkomma fred måste få stödfrån Sverige.UtskottetUtskottet konstaterar, att anslagsposten ökade betydligt för innevarandebudgetår, + jämfört med /92. Trotsövergripande besparingskrav föreslås i propositionen bibehållen medelsram, dvs.875 miljoner kronor, för /94. Utskottet har ingen erinran motden föreslagna medelsramen.Därmed avstyrks motion U233 (v) yrkande 54.Utskottet har under en följd av år betonat sin positiva syn på biståndetgenom folkrörelser och enskilda organisationer. Senast gjordes detta ibetänkandet 1991/92:UU15.Av propositionen framgår att det i anslagsposten Bistånd genom folkrörelseroch andra enskilda organisationer ingår medel avseende direktstöd tillkvinnoorganisationer. Regeringen framhåller också betydelsen av ökat stöd tillinnovativa insatser bl.a. på folkbildningsområdet och fördjupade kontaktermellan kulturer och befolkningsgrupper. Därvid betonas ungdomens särskilda rollsom bärare av information och engagemang. I propositionen understryks också attungdomens intresse och delaktighet i förlängningen utgör en förutsättning fören fortsatt bred och engagerad uppslutning kring biståndet.På annat ställe i propositionen föreslås (efter samråd mellan bistånds- ochcivilministrarna) att en ungdomsutbytesverksamhet mellan och olikau-länder inleds under kommande budgetår. Enligt vad utskottet inhämtat är dettänkta ungdomsutbytesprogrammet, World Youth of , förankrat hos desvenska ungdomsorganisationerna genom . Det är även detta organ som skall ansvara för och samordnaverksamheten.Utskottet menar att frågor om hur de enskilda organisationerna skall samverka-- och med vem -- i första hand är en fråga för dem själva. Vad regeringen ochSIDA kan göra är att uppmuntra och stödja sådant samarbete. Detta sker också.Därutöver sker ett regelbundet samråd mellan och större,enskilda biståndsorganisationer inom ramen för , (), somberörs i motion U259 (fp, m, c, kds, nyd), har inlett sinverksamhet i i . Den avser att arbeta nära samman och somsysterorganisation till stiftelsen i Nederländerna.I motionen lämnas en utförlig redovisning av den holländska organisationensverksamhet. Av denna framgår bl.a. följande.Stiftelsen grundades och verkar för att få ut resurser tillfamiljeplaneringsobjekt. Vidare arbetar WPF på att bygga upp ett professionelltkunnande om befolkningsfrågor i . WPF agerar som spjutspets för attskapa medvetenhet om befolkningsfrågor i världen. Enligt motionärerna kommerWPF i att verka för att resurser kommer in ifamiljeplaneringssatsningar och till riktade satsningar som t.ex. socialamarknadsföringsprogram av preventivmedel. Ungdomssatsningar skall särskiltbetonas.Utskottet delar motionärernas uppfattning om befolkningsfrågans vikt ochbehovet av familjeplanering i världen. Vad gäller anslag till WPF är utskottetav uppfattningen att stiftelsen på sedvanligt sätt får ansöka om medel frånanslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer.Flera enskilda organisationer har redan på egen hand tagit initiativ tillökad kontakt med EG, direkt eller indirekt genom sina organisationersinternationella nätverk. De har även utarbetat informationsmaterial.Utskottet önskar framhålla att organisationerna egenfinansierar mångainsatser och att det bistånd som förmedlas genom folkrörelser och enskildaorganisationer således är av större omfattning än vad som framgår av anslagenöver statsbudgeten. Det är, som utskottet vid flera tillfällen tidigarepåpekat, väsentligt att organisationerna kan bevara sin integritet trots att del av verksamheten finansieras med statliga medel. Det är ju i många fallorganisationernas specifika egenskaper och särart som utgör grunden för derasunika kompetens.Motionerna U217 (fp) yrkande 1, U244 (kds, m), U256 (s) yrkandena 1 och 2,U259 (fp, m, c, kds, nyd) yrkande 1, U273 (s) yrkande 2, U282 (kds) yrkande 3samt U623 (v) yrkande 3 får med det ovan anförda anses besvarade.Utskottet avstyrker motion U259 (fp, m, c, kds, nyd) yrkande 2 och motionU233 (v) yrkande 6.ÖvrigtSärskilda programPropositionenAnslagsposten Särskilda program innefattar tre delposter: försöksverksamhetoch metodutveckling (FOM), ämnesinriktad verksamhet (ÄIV) samtinsatsförberedelser och resultatvärdering ().I propositionen föreslås att anslagsposten uppgår till 305 miljoner kronorför /94.MotionernaI motion U233 (v), yrkande 55, föreslås att utöverregeringens förslag anvisas för Särskilda program, dvs. 380 miljoner kronor.Angelägna verksamheter finansieras från denna anslagspost, t.ex. stödet tillbefolkningsfrågor, handikapp- och kvinnofrågor, stödet till aidsbekämpning m.m.I motion U250 (s), yrkande 35, framhålls kulturbiståndet, vilket som programblott är gammalt men som har fått gott genomslag och som fortsatt börprioriteras.UtskottetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsram och avstyrker ikonsekvens därmed motion U233 (v) yrkande 55.Kulturbiståndet ingår som en del i den ämnesinriktade verksamheten. Enligtvad som sägs i propositionen avser SIDA att prioriteraolika ÄIV-insatser.