bet · GG01KU30 · 1993-05-13 00:00:00 — Över hälften avdessa organ har tillkommit under åren 1991 och 1992.Flertalet av dessa organ har redovisats i kommittéberättelsen,antingen som kommittéer eller som andra organ (bilaga 4 ikommittéberättelsen). Därutöver finns några organ som endastframgår av regeringsbeslut. Denna brist på samlad redovisningförsvårar möjligheten att erhålla en tillfredsställandeöverblick över dessa organ. Utskottet vill erinra om sittuttalande i 1989/granskningsbetänkande (bet. 1989/90:KU30s. 15) om en utvidgad redovisning av departementala organ ikommittéberättelsen.Bland de myndighetsutövande organ som upptas på förteckningenkan man urskilja tre huvudtyper, nämligenorganisationskommittéer, bidragsgivande organ och organ förandra frågor.De 24 organisationskommittéerna har eller har haft iuppdrag att förbereda en omorgansation av en statlig verksamheteller ett inrättande av en ny myndighet. I detta uppdrag haringått som en myndighetsutövande uppgift att anställa visspersonal. Denna uppgift har reglerats i en av regeringenbeslutad förordning.Beträffande behovet av att inrätta sådanaorganisationskommittéer framhålls i en promemoria som upprättatsinom (se bilaga A 6.2) bl.a. att detmånga gånger har visat sig vara smidigt, billigt och i övrigtändamålsenligt att en kommitté som har fått i uppdrag attorganisera en viss verksamhet även har möjlighet att anställapersonal som verksamheten kräver. är en sådan kommitté,efter arbetet med organisationsfrågorna, det organ som har bästförutsättningar att bedöma vilka krav som ställs på innehavarnaav de olika tjänsterna i den nya organisationen.Förordningar som reglerar organisationskommittéernasbehörighet att tillsätta tjänster har kungjorts avregeringen i () men i allmänhet inågon annan författningssamling. Vanligen har kungörandet sketti Statens arbetsgivarverks författningssamling (SAVFS). Ienlighet med 5 § författningssamlingsförordningen (1976:725)skall därvid en notis införas i SFS. Av de förordningar somkungjorts för dessa organ i någon annan författningssamling änSFS har dock endast cirka hälften föranlett en notis i SFS.Detta är enligt utskottets mening givetvis intetillfredsställande. Bestämmelsen iförfattningssamlingsförordningen fyller en viktiginformationsuppgift och skall följas.Antalet bidragsgivande organ som verkat under perioden1988--1992 har uppgått till sex. För två av dessa reglerasbidragsgivningen i en förordning, för resterande fyra iregeringsbeslut, vanligen i form av regleringsbrev. Bland desenare återfinns Kooperativa rådet (I 1983:G) som numerasorterar under . Formen för reglering avKooperativa rådets verksamhet behandlades av utskottet i förraårets granskningsbetänkande (1991/92:KU30 s. 23). I stället föri regleringsbrev borde enligt utskottet regleringen ha formen avförordning. Det kan konstateras att regeringen inte följtutskottets rekommendation från . FrånCivildepartementet har uppgetts att Kooperativa rådets existensför närvarande är under diskussion. Utskottet förutsätter att,om resultatet av denna prövning skulle bli att rådet skallfortleva, verksamheten i fortsättningen kommer att regleras iform av en förordning. De övriga tre fallen utanförordningsreglering är Ledningsgruppen avseende EG:saktionsprogram mot cancer (S1990:C), Expertgruppen förarbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier (A 1990:C) samtArbetsgruppen för samordning av insatser för utsatta ungdomar(Plusgruppen) (C 1991:B). Enligt uppgifter från resp.departement skall Ledningsgruppens verksamhet omprövas senast isamband med ett eventuellt inträde i EG och Plusgruppen inomkort upphöra.Två organ har haft myndighetsutövande uppgifter av annatslag. Vad Kommittén med uppdrag att förbereda och genomföravalet till (U1992:07) har haft i uppgift framgår avnamnet. Dessa uppgifter kommer i fortsättningen att ankomma påSametingets valnämnd. Det andra organet med myndighetsutövandeuppgifter är Delegationen för utskiftning av vissa medel urförutvarande löntagarfonderna. Delegationens uppgift, som endastframgår av regeringsbeslutet, är att organisera enriskkapitalverksamhet genom att bilda och förvärva bolag.Delegationen har enligt uppgift från Näringsdepartementetslutfört sin uppgift och kommer att avvecklas.Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla vikten av attregeringen noga och kritiskt prövar behovet av att tillsättatillfälliga organ med myndighetsutövande uppgifter. I förstahand bör givetvis sådana uppgifter tilldelas befintligaförvaltningsmyndigheter. Till förmån för att tillsätta särskildaorgan har från synpunkter av huvudsakligenpraktiskt slag framförts. Utskottet vill emellertid understrykaatt dessa organ bör vara av tillfällig karaktär. Pågårverksamheten i ett av dessa organ bör på nyttövervägas om inte verksamheten bör inordnas i någon existerandeförvaltningsmyndighet. Det är vidare viktigt att äventillfälliga organ med myndighetsutövande uppgifter får entillfredsställande rättslig reglering. Det är enligt utskottetsmening godtagbart att ett bidragsgivande organ, vars verksamhetendast omfattar ett budgetår, regleras i regleringsbrev. Omverksamheten har en livslängd som överstiger ett budgetår börregleringen dock ha formen av en förordning.I övrigt föranleder inte granskningen något uttalande.8. Förvaltningsmyndigheternas internationella överenskommelserEnligt 10 kap. 3 § regeringsformen får regeringen uppdra åtförvaltningsmyndighet att ingå internationell överenskommelse ifråga där överenskommelsen ej kräver ellerUtrikesnämndens medverkan. Av 10 kap. 8 § regeringsformenframgår dock att utrikesministern skall hållas underrättad, närfråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stateller till mellanfolklig organisation uppkommer hos annanstatlig myndighet. I 13 § förordningen (1990:1070) ompubliceringen av internationella överenskommelser m.m.(SÖ-förordningen) föreskrivs att varje förvaltningsmyndighet,som med stöd av 10 kap. 3 § ingår en överenskommelse avoffentligrättslig natur med en regering, en statlig ellerkommunal myndighet i ett annat land eller med en mellanfolkligorganisation, skall föra en förteckning över gällande sådanaöverenskommelser. Ett exemplar av förteckningen skall senast den31 januari lämnas till Utrikesdepartementetsrättsavdelning.I förordningsmotiven (1990:3) hänvisades till attkonstitutionsutskottet i sitt betänkande 1988/89:KU30 framhållitatt även de internationella avtal som ingås avförvaltningsmyndigheterna borde upptas i särskild förteckning.Enligt utskottet skulle en sådan åtgärd göra det praktisktmöjligt att kontrollera både att de avtalförvaltningsmyndigheterna ingått grundat sig på bemyndigandefrån regeringen och att myndigheterna uppfyllt sin skyldighetenligt 10 kap. 8 § regeringsformen att hålla utrikesministerninformerad om frågor av betydelse för förhållandet till annanstat eller till en mellanfolklig organisation.I motiven underströks att man måste göra skillnad mellan avtalav offentligrättslig natur och avtal av privaträttslig natur.Överenskommelser av det senare slaget får, som framgår avbetänkandet (SOU 1980:23) Statligt kunnande till salu ochpropositionen (1980/81:171) om export av tjänster från statligamyndigheter och bolag m.m., betraktas som vanliga civilrättsligaavtal som sluts på kommersiella villkor och som lika gärnaskulle kunna ingås av en enskild person som av en svenskmyndighet. Överenskommelser som en förvaltningsmyndighet ingårmed stöd av 10 kap. 3 § regeringsformen däremot är avtal vilkaär bindande för riket och som i normalfallet endast regeringenfår ingå.Utskottet granskade (1991/92:KU30)förvaltningsmyndigheternas överenskommelser. Av förteckningarnaframgick att vissa myndigheter delvis missuppfattat åliggandenaenligt förordningen. Några myndigheter hade således i sinaförteckningar tagit upp även regeringsavtal medan andra intetycktes ha tagit upp samtliga de avtal som behövde tas upp.Ytterligare andra hade i sina förteckningar inte angett enligtvilket bemyndigande överenskommelsen ingåtts eller hade inteangett rätt bemyndigande. Vissa myndigheter hade i stället förförteckningar sänt in avtalstexter och annat material som intevar relevant. Granskningen visade således en rad brister iförvaltningsmyndigheternas förteckningar över internationellaöverenskommelser och även när det gällde inlämnandet avförteckningar till rättsavdelning.Utskottet framhöll att det ankommer på regeringen att se tillatt förteckningarna på ett bättre sätt än dittills redovisadeomfattningen och inriktningen av de internationellaöverenskommelserna på myndighetsnivå. Utskottet noterade dockmed tillfredsställelse att det inom redanvidtagits en rad åtgärder för att förbättra redovisningen.Utrikesdepartementet redovisade attförteckningar kommit in från 20 myndigheter. Enligtdepartementets redovisning har därefter den 25februari 1992--inkommit redovisningar från 31myndigheter. inkom redovisningarfrån 51 myndigheter. 35 av dessa myndigheter redovisadeförteckningarna inom den stadgade tiden. En kortfattadredovisning av myndigheternas internationella överenskommelserges i bilaga A 7.1.Utskottets övervägandenVissa brister i fråga om förvaltningsmyndigheternasförteckningar som utskottet påtalade vid förra årets granskningförekommer även . En stor del av förteckningarna harredovisats . I vissa fall saknas uppgift ombemyndigande. förekommer i något fall att avtal isin helhet lämnats i stället för förteckningar. I vissa falltorde de redovisade avtalen inte vara offentligrättsligaöverenskommelser utan av privaträttslig natur. Det kan inteheller bortses ifrån att antalet myndigheter som redovisatförteckningar är förhållandevis litet, vilket kan innebära attsamtliga offentligrättsliga internationella avtal som ingåtts påmyndighetsnivå inte har redovisats.Vid förra årets granskning underströk utskottet att detankommer på regeringen att se till att förteckningarna på bättresätt redovisar omfattningen och inriktningen av deinternationella överenskommelserna på myndighetsnivå. Utskottetnoterade därvid med tillfredsställelse att det inomregeringskansliet redan vidtagits en rad åtgärder för attförbättra redovisningen.Utskottet konstaterar att sådana åtgärder ävenfortsättningsvis vidtagits. Således har idecember 1992 gett ut en ny upplaga av promemorian "Riktlinjerför handläggningen av ärenden om internationellaöverenskommelser". I promemorian finns numera ett avsnitt omförvaltningsmyndigheternas internationella avtal till vägledningför myndigheternas arbete med att upprätta förteckningar (s. 14f.). Promemorian innehåller också en mall för förteckningarenligt SÖ-förordningen. Samtliga myndigheter som tidigare lämnatförteckningar har tillställts promemorian. Vidare har UDuppmanat övriga departement att se till att även andraförvaltningsmyndigheter som kan vara berörda får exemplar avpromemorian.Det är av stor vikt att myndigheternas internationella avtalredovisas på ett fullständigt, enhetligt och överskådligt sätt.Utskottet förutsätter därför att arbetet med att förbättramyndigheternas redovisningar fortsätter till dess den nyaordningen med redovisning av förteckningar fått genomslag hosalla förvaltningsmyndigheter. Något uttalande därutöver frånutskottets sida är inte påkallat.9. skrivelsera) Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen m.m. (skr. 1992/93:15)InledningTill utskottet hänvisas regeringens årliga skrivelse med enredogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen. Redogörelsen avser fr.o.m. /91 sammaperiod som budgetåret, dvs. perioden --den 30 juni.Den nu aktuella redogörelsen (skr. 1992/93:15) har, efterregeringens beslut , överlämnats . Skrivelsen har inte föranlettnågon motion.I riksdagsordningen (5 kap. 13 § RO) anges att riksdagensbeslut med anledning av proposition samt annat beslut, varomregeringen skall underrättas, meddelas regeringen genomskrivelse. Den sätts upp av kammarkansliet och undertecknas avtalmannen. Utskott som har berett ärendet skall få del avkammarens beslut i ärendet (tilläggsbestämmelsen 5.13.1).Riksdagsskrivelserna innehåller en hänvisning tillutskottsbetänkandet i ärendet samt en anmälan om hur riksdagenhar ställt sig till utskottets hemställan.En redovisning av historik samt uppgifter omregeringsskrivelsens utformning m.m. finnsi 1989/granskningsbetänkande (1989/90:KU30 s. 24 f.). Ibetänkande 1990/91:KU43 avseende regeringens skrivelse medredogörelse för behandlingen av skrivelser, lämnadeutskottet synpunkter om en något ändrad utformning avregeringsskrivelsen. Dessa synpunkter beaktades vid utformningenav förra årets skrivelse (1991/92:15). Utskottet ansåg vidbehandlingen av den skrivelsen (1991/92:KU30 s. 32) att den nyautformningen gjort redogörelsen mer lättillgänglig. Utskottetansåg vidare att det inte kunde anses föreligganågot behov av en förändrad utformning av redogörelsen. Sedanytterligare erfarenheter vunnits av den nya utformningen kundedet finnas anledning att på nytt överväga denna fråga.Som ovan angivits i avsnitt 6 lämnade revisorer iförslag 1991/92:19 en rad förslag som rördenormgivningsprocessen. Vad gällde regeringens skrivelse tillriksdagen med redovisning för behandlingen av riksdagensskrivelser konstaterades att kan begära att dennaanvänds för att informera om den ytterligarenormgivning som beslut har lett till i form avförordningar samt myndighets- eller kommunala föreskrifter.Skrivelsen behövde då också utvecklas innehållsmässigt.Utskottet ansåg att bemyndiganderegistret utgjorde en godgrund för undersökningar av hur dessa normgivningsbemyndigandentillämpas. Förteckningen ansågs dock kunna förbättras, ochrevisorernas påpekanden var enligt utskottet väl värda attbeakta. Såsom anförts i en motion kunde enligt utskottet ensystematisering av normgivningsbemyndigandena få ett störrevärde om den kopplades till en återrapportering från regeringenom hur bemyndigandena använts. Frågor om förbättringar av det nunämnda slaget borde enligt utskottet behandlas i utskottetsgranskningsbetänkanden, och något särskilt ställningstagandefrån sida i frågorna ansågs därför inte påkallat.I årets skrivelse med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser anges att en redogörelse för arbetet medregelreformering och delegering lämnats i budgetpropositionernaunder åren 1986--1991 och att regeringen i detta sammanhangvill lämna en aktuell redovisning av regelbeståndetoch registreringen av reglerna.Regelbeståndet och regelregistreringenI regeringens skrivelse lämnas uppgifter om antaletförfattningar i () och antaletmyndighetsregler hos myndigheterna under regeringen. Dennaredovisning grundar sig på uppgifter om författningarna i SFSoch antalet regelrubriker i myndigheternas årligaregelförteckningar. Vidare lämnas vissa uppgifter om antaletgällande avtal på det statliga kollektivavtalsområdet samtredovisas vissa överväganden kring en kommunalregelregistrering. Slutligen redogörs något för arbetet med ettgemensamt system för databaser ochJustitiedepartementets dataregister i rättsdatasystemet, dets.k. Rixlex-systemet.Lagar och förordningarAv redogörelsen framgår att antalet gällandegrundförfattningar är 3418, varav 1127lagar. Antalet jämfört med motsvarande siffra den 1 december1990 har minskat med 159 författningar. Då 61 s.k.tillkännagivanden inte ingår i årets siffra, blir den reellaminskningen 98, varav närmare tre fjärdedelar lagar. Enligtskrivelsen fortsätter alltså den långsiktiga minskningen iantalet lagar och förordningar, även om minskningstakten avtar.Antalet kungjorda grund- eller ändringsförfattningar i SFSunder är 887. I skrivelsen jämförs dennasiffra med antalet under samma perioder (1092) och år1990 (769) och anförs att den höga takten i regelreformeringensåledes fortsätter.I redogörelsen lämnas en sammanställning över fördelningen pådepartementsområdena och på av de gällandegrundförfattningarna i SFS. MyndighetsreglerAntalet regelrubriker i regelförteckningar hos myndigheterunder regeringen uppgick enligtredogörelsen till ca 12500. Detta innebär en minskning med ca2000 jämfört med det antal som redovisades den 1 september1990. Minskningen anges huvudsakligen bero på en omfattanderegelgenomgång i samband med att ochUniversitets- och högskoleämbetet lades ned. I redogörelsenlämnas en sammanställning över antalet regelrubriker perdepartementsområde. Statliga kollektivavtalCentrala avtal, dvs. avtal mellan ochde statsanställdas huvudorganisationer, uppgick den 1 september1992 till ca 85. Till dessa avtal ansluter ett stort antallokala avtal, vilka torde uppgå till ca 2000. Kommunernas och landstingens föreskrifterI förslaget (1991/92:19) rörande normgivningsprocessenföreslog revisorer bl.a. att det skulle införas enskyldighet för kommuner och landsting att kungöra och publicerasina föreskrifter i egna kommunala författningssamlingar.Konstitutionsutskottet anförde (1992/93:KU1) att frågan ompublicering av kommunernas och landstingens föreskrifter bordeövervägas närmare. Detta gav regeringen till känna.I nu aktuell skrivelse uppges att det, i samband medöverlämnandet av en lagrådsremiss med förslagtill en ny ordningslag, övervägts att i sammanhanget föreskrivaen skyldighet för kommuner att hålla sig med egnaförfattningssamlingar och att kungöra sina författningar i dessaför att författningarna skulle vara giltiga. Frågan bedömdesdock enligt lagrådsremissen ha en sådan vidd att den bordeövervägas i ett annat sammanhang. Lagrådsremissens förslaginnebar dock att en regelreformering av ett ansenligtantal ordningsföreskrifter skulle genomföras. Regelregistreringsarbetet hos riksdag och regeringI skrivelsen informeras om att ochJustitiedepartementet samarbetar om att få till stånd en meraheltäckande och tillgänglig regelregistrering. Avsikten är attde register över författningssamlingar som myndigheterna läggerupp med stöd av ADB skall samordnas med Rixlex, detgemensamma systemet för databaser ochJustitiedepartementets dataregister i rättsdatasystemet, somväntas bli klart år 1993.Årets redogörelse i övrigtUtskottet har, som föregående år, berett övrigariksdagsutskott tillfälle att yttra sig över de delar avskrivelsen som har samband med resp. utskotts beredningsområde.Finansutskottet, skatteutskottet, utrikesutskottet ochkulturutskottet har yttrat sig (se bilagorna A 8.2--A 8.5).Skatteutskottet har anfört att det inte funnit skäl att riktanågon anmärkning mot behandlingen av de riksdagsskrivelser somutskottet givit upphov till.Utbildningsutskottet har enligt protokollsutdrag inte funnitanledning till någon erinran i ärendet och har beslutat attavstå från att yttra sig.Övriga utskott har -- genom protokollsutdrag -- förklarat sigavstå från att yttra sig över regeringsskrivelsen.Av försvarsutskottets protokollsutdrag framgår att utskottetbeslutat att en särskild bilaga om uppföljning av riksdagensbeslut skulle fogas till betänkandet 1992/93:FöU9 motsvarande enbilaga i en inom utskottets kansli upprättad promemoria.Arbetsmarknadsutskottet har beslutat att för kännedom överlämnaföredragningspromemoria jämte utdrag ur protokollet tillRiksdagens revisorer.Inom har företagits en främststatistisk genomgång av regeringsskrivelsen. Regeringsskrivelsenavser åtgärder --. Iett fåtal fall har åtgärder, genom vilka regeringen harslutbehandlat riksdagsskrivelser, tagits med i redogörelsen ävenom de vidtagits efter . Redogörelsen omfattar 523riksdagsskrivelser.Under 1991/avläts 360 riksdagsskrivelser,varav 338 till regeringen. De övriga 22 är ställda tilltalmanskonferensen (3), till fullmäktige i (3), tillriksdagens förvaltningskontor (3), till revisorer(9), till ombudsmän (1), till svenskadelegation (1), till svenska delegation (1) samttill (1).Regeringens sammanställning omfattar samtliga till regeringenställda riksdagsskrivelser /92. Av övriga redovisaderiksdagsskrivelser är 102 /och 83 fråntidigare riksdagar, s.k. äldre skrivelser. För de två senasteriksmötena gäller, departementsvis, vad som anges i bilaga A8.1, tabellerna 1 och 2. För de 83 äldre riksdagsskrivelsernagäller enligt regeringens redogörelse på motsvarande sätt vadsom framgår av bilaga A 8.1, tabell 3.Det äldsta inte slutbehandlade ärendet är (LU 1975:10, rskr. 1975:66) och gäller ersättning tillyrkesfiskare för skada genom oljeutsläpp. Av regeringsskrivelsenkan utläsas att överläggningarna inom Helsingforskommissionenoch övervägandena inom fortsätter. Vadgäller möjligheterna till ersättning för oljeskador som orsakasav okända skadevållare pågår överläggningar medFörsvarsdepartementet med syftet att finna en lösning på frågan(Ju p. 1).De 42 inte slutbehandlade riksdagsskrivelserna som, räknat perden , är äldre än fördelar sig och påtolv av departementen enligt bilaga A 8.1, tabell 4.Utskottens granskningKonstitutionsutskottet får först för egen del konstateraatt redogörelsen omfattar 37 riksdagsskrivelser till följd avkonstitutionsutskottets betänkanden, fördelade på femdepartement. Sju av skrivelserna anges inte vara slutbehandladeden . En av dessa skrivelser -- skr. 1991/92:179,1991/92:KU31, Fi p. 67 -- har i redogörelsens register felaktigtangivits som slutbehandlad. Tre av de inte slutbehandladeskrivelserna härrör från tid /riksmöte.Närmare uppgifter om de slutbehandlade riksdagsskrivelsernafinns regelmässigt. För del kan noterasföljande. Av de 15 slutbehandlade ärendena innefattar ettutfärdande av ny grundlag och utfärdande av lagar om ändring iregeringsformen och tryckfrihetsförordningen. Ytterligare ettärende avser utfärdande av lagar om ändring i regeringsformenoch tryckfrihetsförordningen samt även utfärdande av lag omändring i lagen (1988:1385) om riksbank. Två ärendenavser ändringar i riksdagsordningen. Ytterligare fyra ärendeninnefattar utfärdande av lagar eller av lagar om ändring ilagar. I tre ärenden hänvisas till utfärdade regleringsbrev, ochtvå skrivelser har lagts till handlingarna. I ett ärendehänvisas till beslut om kommittédirektiv. Vad gäller utskottetssynpunkter på utformningen av regeringens skrivelse 1990/91:15med redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen, anges att dessa beaktats vid utformningen av åretsredogörelse.I ärende hänvisas till utfärdatregleringsbrev. två ärenden innefattar delsutfärdande av lag om ändring i viss lag och bemyndigande atttillkalla en kommitté, dels överlämnande tillRiksrevisionsverket för kännedom och beaktande. Två avKulturdepartementets fyra ärenden innefattar utfärdande av lagarom ändring i lagar och ändringar i förordningar. I ett ärendeanges att regleringsbrev utfärdats och att ändring gjorts iförordningar. Det fjärde ärendet -- Ku p. 10, 1990/91:KU39,rskr. 370 -- innefattar meddelat tillstånd till att här i landet sända televisionsprogram irundradiosändning och vissa villkor samtbemyndiganden att träffa, säga upp och förlänga avtal och ävenatt inleda förhandlingar om beslutsunderlag inför en nyavtalsperiod för Radio-koncernen.För del kan noteras följande. I tre fallhänvisas till propositioner. I ett av dessa fall har ävenhänvisats till bemyndigande att tillkalla en kommitté. Treärenden innefattar utfärdande av lag om ändring i lag, och i ettärende hänvisas till utfärdat regleringsbrev. I det åttonde ochsista ärendet anges att bemyndigande givits att tillkalla enberedning och att skrivelse överlämnats till dennaberedning för övervägande.Enligt redogörelsen finns -- räknat per -- eninte slutbehandlad riksdagsskrivelse som är mer än två årgammal, nämligen Ju p. 3 (1984/85:KU4 om samhällsinformationm.m; mom. 1 om kungörandeannonsering m.m.) vilken är mer än sjuår gammal. Utskottet ansåg att det fanns skäl att göra enöversyn av reglerna om kungörandeannonsering m.m. Endepartementspromemoria som behandlar kungörandereglerna harremitterats.Finansutskottet har pekat på att i ärenden som gällert.ex. godkännande av riktlinjer för en viss verksamhet eller ettvisst politikområde varierar praxis för hur dessa beslutbehandlas av regeringen. Utskottet framhåller att det inte finnsanledning att ifrågasätta regeringens faktiska agerande medanledning av besluten.