bet · GG01JoU15 · 1993-05-04 00:00:00 — Yrkanden härom framförsi motionerna Jo64(-) yrkande8, Jo70(s) yrkande4,Jo71(v) yrkande7, Jo76 yrkande3, Jo78 yrkande2, Jo309yrkande3 och Jo310 yrkande1. Yrkanden om regionalpolitiskaåtgärder inom vissa län finns i motionerna Jo303(s, Jämtlandslän) och Jo308(s, ) yrkande3.I motion Jo64 (-) begärs förslag till ett framtida stöd tillplanering och byggande av skogsvägar (yrkande13). Motsvarandeyrkanden återfinns i motionerna Jo66(m) yrkande3, Jo72(s),Jo75(kds), Jo309(s) yrkande4 och Jo310(s) yrkande2.Enligt motion Jo64 (-) yrkande9 bör avslåförslaget att skogsägaren skall stå för avkalkningskostnaderna, och i motion Jo77(c) yrkas att riksdagenbör göra ett uttalande om ökade skogskalkningsförsök i främstden sydsvenska skogen (yrkande2). I motion Jo308(s) begärsuttalande om försök med skogsmarkskalkning i (yrkande2).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att skogsbruket enligt gällandeskogspolitik i princip skall vara självfinansierat. De krav somställs i skogsvårdslagen skall således tillgodoses utan statligtstöd. Endast i fall där det är ett samhällsintresse att få tillstånd en skogsvård som går utöver vad som anses som skäliga kravpå den enskilde skogsägaren skall statligt ekonomiskt stöd kunnages. Omfattningen av det statliga stödet har varierat kraftigtunder det . Finansieringen av stödet har i allthögre grad skett med skogsvårdsavgiftsmedel. De allra senasteåren har denna finansiering kommit att gälla alla bidrag tillskogsbruket. Sedan skogsvårdsavgiften avskaffats bortfaller denfinansieringskällan.Utskottet delar jordbruksministerns mening att i huvudsak alltgenerellt statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket böravskaffas. Utskottet biträder således jordbruksministernsställningstagande att inte föreslå ett återinförande av ett stödför planering av skogsvägar. Behovet av optimal planering avskogsvägnätets utbyggnad bör enligt utskottets mening vara av såstort intresse för skogsägarna att dessa även i fortsättningenutnyttjar skogsvårdsstyrelsernas kompetens på området.Som framhålls i propositionen förekommer det även merindirekta ekonomiska stöd till skogsbruket, såsom tillberedskapsarbeten i skogsbruket och till regionalpolitisktmotiverade åtgärder. Utskottet delar jordbruksministernsuppfattning att insatser i skogsbruket ofta är effektiva somsysselsättningsskapande åtgärder. De genererar framtidasysselsättning och inkomster.I det sammanhanget bör noteras att arbetsmarknadsministern iårets kompletteringsproposition (prop. 1992/93:150 bil.8,s.55) föreslår att 90miljoner kronor ställs till AMSförfogande för bidrag om högst till arbeten medskogsbilvägar som avslutas senast den 31december 1994. Ipropositionen anförs att ett statligt bidrag till skogsbilvägarskapar sysselsättning till en förhållandevis låg kostnad i gles-och skogsbygder. AMS skall enligt förslaget samråda medSkogsstyrelsen och så långt möjligt utnyttja detplaneringsunderlag och den administrativa erfarenhet, vad gällerstöd till skogsbilvägar, som skogsvårdsmyndigheten besitter.Arbetskraften skall anvisas eller godkännas avarbetsförmedlingen. Kompletteringspropositionen i denna delbereds i arbetsmarknadsutskottet.Genom de sysselsättningspolitiska åtgärder som sålundaföreslås i kompletteringspropositionen finner utskottet attsyftet med de motioner under detta avsnitt vari begärsmedelsförstärkning för skogsvägbyggande och regionalpolitisktstöd kommer att i väsentlig mån bli tillgodosett. Med hänvisninghärtill avstyrks motionerna Jo64 yrkande13, Jo66 yrkande3,Jo72, Jo75, Jo308 yrkande3, Jo309 yrkande4 och Jo310yrkande2.Utskottet avstyrker, i anslutning till vad utskottet anfört omatt skogsbruket i princip skall vara självfinansierat, även demotioner som innehåller yrkanden om ordinarie satsningar på stödåt skogsbruket i form av regionalpolitiskt betingat stöd.Riksdagen bör således avslå motionerna Jo64 yrkande8, Jo70yrkande4, Jo71 yrkande7, Jo76 yrkande3, Jo78 yrkande2,Jo303, Jo309 yrkande3 och Jo310 yrkande1.Utskottet ansluter sig vidare till vad som förordas i denskogspolitiska propositionen om kalkningsverksamheten. Utskottetbiträder således jordbruksministerns förslag att skogsägarnaskall bidra till kalkningskostnaden . Därmed avstyrksmotion Jo64 yrkande9.Med hänsyn till de olika uppfattningar som finns om resultatenav en skogsmarkskalkning finner utskottet regeringens förslag omatt försöksverksamheten fortsätter i ökande omfattningvälavvägt. Därmed avstyrks motionerna Jo77 yrkande2 och Jo308yrkande2.Sammanfattningsvis anser utskottet att bör godkännavad i propositionen anförts om grunderna för statligt ekonomisktstöd till skogsbruket (avsnitten4.1 och7).Bevarande av den biologiska mångfaldenPropositionenFör att stärka skyddet av den biologiska mångfalden avsättsytterligare skogsmark som reservat. Avsättningstakten höjs iförhållande till dagsläget.Det bör inte uteslutas att en nivå i storleksordningen avden produktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsen kan varanödvändig att uppnå.För ytterligare reservatsavsättningar bör avsättas55miljoner kronor. Huvuddelen av de samlade resurserna förinrättande av reservat m.m., 190445000kr, kommer attanvändas för skogsreservat.Jordbruksministern framhåller att de åtgärder som behövs föratt bevara den biologiska mångfalden inte kan begränsas tillenskilda bestånd eller ens fastigheter utan måste utgå frånkunskaper om hela landskapsavsnitt. Med den ordning somförordats kan man också ge verksamheten en annan tidsdimensionän vad som är normalt. Genom att skydda olika områden underskilda tidsperioder är det möjligt att avstå frånför både staten och markägaren dyrbara reservatsavsättningar somannars hade tett sig nödvändiga. Sådana tidsbegränsade skydd kanåstadkommas genom civilrättsliga avtal mellan markägaren ochstaten, t.ex. för att överhålla avverkningsmognabestånd och på så vis öka andelen gammal skog i landskapet. Närdet gäller de stora markägarna bör detta oftast kunna ske utannågra kostnader för staten genom frivilliga insatser av det slagsom DomänAB har redovisat i sitt remissvar. I andra fall kandet bli aktuellt att förordna om reservat utan attägareförhållandet ändras och med en varierad grad avinskränkningar. I ytterligare andra fall kan långtgåendeinskränkningar genom reservatsavsättningar inte undvikas omskyddssyftet skall nås.Miljömålet skall således tillgodoses genom en kombination avökade reservatsavsättningar och en skärpt tillämpning avnaturvårdshänsynen. För att bevara den biologiska mångfaldenkrävs enligt jordbruksministerns mening att en relativt storandel av skogen består av äldre bestånd samt att äldrelövträdsdominerade bestånd finns väl spridda över landet.Enligt propositionen är det uppenbart att ambitionernabeträffande reservatsbildningar måste höjas. Även i ett läge därskogsbruksmetoderna förändras i miljövänlig riktning är detnödvändigt att åstadkomma nya reservat i högre takt än i dag.Denna ökning bör i första hand orienteras till södra ochmellersta samt till norra kustland.Det är ytterst angeläget att utvecklingen av den biologiskamångfalden i skogen nu noga följs upp. Myndigheterna måste ha engod bild av tillståndet för de växt- och djurarter som naturligthör hemma i skogen för att kunna tillämpa de olika styr- ochstimulansåtgärder som står till buds. Mot denna bakgrund börNaturvårdsverket och ges i uppdrag attfortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens effekter på denbiologiska mångfalden och följa upp hur reservatsavsättningarnaoch de olika åtgärderna i skogsbruket bidrar till att uppfyllamiljömålet.Senare, när praktiska erfarenheter av den nya skogspolitikenhar vunnits, kan det vara lämpligt att formulera ett riktvärdeför reservatsbildningarna på lång sikt. Det bör härvid inteuteslutas att en nivå i storleksordningen av den produktivaskogsmarken nedanför skogsodlingsgränsen kan vara nödvändig attuppnå. I uppdraget till myndigheterna bör ingå att bedömningarskall göras av hur omfattande behoven långsiktigt kommer attvara.MotionernaI två motioner framförs förslag om hur stora arealer som böravsättas för att nå målet om artbevarande. Enligt motionJo65(nyd) bör reservatsbildningen på lång sikt nå en högstanivå av av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen (yrkande1), medan enligt motion Jo70(s)minst 5--av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen bör skyddas i reservat (yrkande2).I motion Jo71 yrkande 4 begärs förslag om hur skogar närastörre tätorter skall skyddas från konventionellt skogsbruk somminskar natur- och rekreationsvärdet.I motion Jo73 (kds) betonas behovet att utarbeta långsiktigamodeller för att finansiera tillräckliga reservatsavsättningar isyfte att bevara naturligt förekommande djur- och växtarter ilivskraftiga bestånd (yrkande2).Enligt motion Jo81 (s) bör redovisaden nya skogspolitikens uppfyllande av miljömålet (yrkande14).I första hand bör enligt motion Jo65 (nyd) statens markinnehavutnyttjas för reservatsbildningen (yrkande2). Statens skogarbör erbjudas som ersättningsmark för mark avsedd förreservatsavsättning (yrkande3). bör genomföras engrundlig och tillförlitlig inventering av värdefulla naturvårds-och kulturminnesvårdsobjekt på statens hela skogsmarksinnehav(yrkande4).Enligt motion Jo67 (s) bör i "" erbjudasatt genomföra ett försök med kommersiell naturvårdsförvaltning(yrkande1). Vidare yrkar motionärerna att avsatta medel förreservatsbildningar även bör innehålla en driftsdel både förnaturvårdsförvaltning och ökad tillgänglighet för det rörligafriluftslivet (yrkande2).I motion Jo71 (v) yrkande 2 begärs inrättandet av ennationalpark i Lundsneset--Tresticklan före den 1juli 1994.I motion Jo306 (c, s, fp) begärs att anslår medelför en snabb inventering av på (yrkande1) och att hos regeringen begär förslag tillhur ett ekonomiskt naturanpassat skogsbruk där skall kunnabedrivas (yrkande2).Utskottets övervägandenSkogspolitiska kommittén uppdrog åt en gruppvetenskapsmän att analysera behovet av arealavsättning för attnå det av fastställda miljömålet om bevarande av denbiologiska mångfalden. Forskargruppen framhöll i en promemoria1992-08-28 att i stort sett alla befintliga arealer av äldrenaturskogsliknande bestånd behöver säkerställas i form avreservat om skogsbruket inte förändras i förhållande till denutformning det har haft under . Det skulleinnebära en kraftig ökning av reservatsarealen upp tillca15% av skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsen. Underförutsättning att dagens skogsbruksmetoder förändras så attskogsbruket mer efterliknar de naturliga störningsregimerskogsbestånd och landskap har utsatts för skullereservatsbehovet mer än halveras.Utskottet har i den föregående framställningen förordat attskogspolitiken skall bedrivas med hänsyn till skogens naturligastörningsregimer. Därmed bör kravet på avsättningar avnaturreservat kunna anpassas. Utskottet ansluter sig alltså tillförslaget i propositionen att ochSkogsstyrelsen ges i uppdrag att fortlöpande utvärdera den nyaskogspolitikens effekter.Utskottet förutsätter därvid att regeringen återkommer tillriksdagen med redovisning för hur den nya skogspolitikenuppfyller miljömålet. Därmed torde syftet med motion Jo81yrkande14 vara tillgodosett, och någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida behövs inte.I det sammanhanget kan det även vara aktuellt att som föreslåsi motion Jo73 (yrkande2), långsiktiga modeller utarbetas föratt finansiera tillräckliga reservatsavsättningar. Någotsärskilt riksdagsuttalande erfordras inte.Senare, när praktiska erfarenheter vunnits av den nyaskogspolitiken, kan det vara lämpligt att formulera ettriktvärde för reservatsbildningen på lång sikt. Somjordbruksministern framhåller kan det inte uteslutas att en nivåi storleksordningen av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen kan vara nödvändig att avsätta. Att i daggöra en närmare bestämning är knappast meningsfullt. Riksdagenbör alltså med avslag på motionerna Jo65 yrkande1 och Jo70yrkande2 godkänna vad som förordats i propositionen ombevarande av den biologiska mångfalden (avsnitt8).Utskottet erinrar om att redan enligt nu gällande bestämmelserskall skogsbruket ta särskild hänsyn vid avverkning och andraskogsbruksåtgärder i tätortsnära områden och områden avbetydelse för rekreation och friluftsliv. Någon särskildriksdagens åtgärd med anledning av motion Jo71 yrkande4erfordras alltå inte.Med anledning av förslagen i motion Jo65 om utnyttjande avstatens markinnehav för reservatsbildning m.m. får utskotteterinra om att ombildats tillett bolag, DomänAB. Enligt vad utskottet erfarit är Domänsfastighetsinnehav inom det aktuella området Norrlands kustlandoch begränsat. Förutom de reservat som bildats ärdet sällsynt med skog av urskogsliknande karaktär på dessamarker. Bolagiseringen regleras i ett särskilt avtal mellansvenska staten och DomänAB. Enligt detta skall DomänABmedverka till bildande av reservat på annan mark än Domäns genomatt erbjuda kompensationsmark. För denna skall bolaget hamarknadmässig ersättning. I övrigt gäller -- vid sidan avreservat som särskilt undantagits och som reglerats särskilt --att Domän och fråntillträdesdagen skall utföra en gemensam inventering av hurnaturskyddet skall ordnas.Vad utskottet anfört synes i väsentlig utsträckning ägnat atttillgodose syftet med motion Jo65 yrkandena2--4. Någonytterligare åtgärd påkallas alltså ej.Dalafjällen har stått under beskydd sedan den tiddå hade ansvaret för våra nationalparker.Fortfarande har DomänAB ansvaret för skötseln av fjällen.Detta ansvar upphör enligt avtalet med staten efter enfyraårsperiod. Därefter kommer fortfarande atttillhöra staten. Frågan om finansieringen av skötseln av fjällenliksom av andra områden som skall bli kvar i den statligaförvaltningen kommer då att aktualiseras. Utskottet utgår frånatt regeringen låter utreda hur den framtida skötselnav fjällen skall administreras. Därmed avstyrks motion Jo67 iden mån den ej blivit tillgodosedd.Utskottet erinrar om att Tresticklan upptagits iNaturvårdsverkets nationalparksplan för . Enligt planenförutsätts dock att regleringen av sjön upphör ellerändras på ett sätt som kan accepteras från naturvårdssynpunkt. Iavvaktan på den fortsatta beredningen avstyrks motion Jo71yrkande2.Mittlandsområdet på är enligt Naturvårdsverketsrapport 3771 av riksintresse på grund av sin fauna, flora,kulturmark, odlingsbygd och ädellövskog. ärlandets största ädellövskogsområde med en mosaik avskogsbestånd, lundar, ängar och rikkärr. Det torde åvila denaturvårdande och skogsvårdande myndigheterna att tillsammansmed markägarna finna lämpliga metoder att vårda och brukaområdet i enlighet med principerna för skogsvården och natur-och kulturvården. Något särskilt riksdagsuttalande bör motionJo306 inte föranleda.SkogsvårdsmyndighetenPropositionenDet behövs även i fortsättningen statliga myndighetsfunktionersom för ut och verkställer skogspolitiken. Förändringar av denregionala organisationen bör avvakta ställningstagandena tillRegionberedningens pågående arbete.Skogspolitiken berör en mycket stor del av landareal,240000 brukningsenheter och ett avsevärt större antalskogsägare som skiljer sig åt i fråga om bakgrund, utbildning,tradition och ålder. Därtill kommer att skogsbruk ochskogspolitik har kommit att bli en angelägenhet för allt flermänniskor utanför kretsen skogsägare. Den nya skogspolitikenmarkerar detta faktum ytterligare. Den förstärker dessutomkravet på en förtroendefull och nära kontakt mellan staten ochalla som verkar i skogsbruket. Med hänsyn till detta anserjordbruksministern att det även i fortsättningen behövs statligamyndighetsfunktioner som för ut och förankrar skogspolitikendirekt hos skogsägarna och i förtroendefullt samarbete med dem.I det sammanhanget är en lokalt förankrad organisation avavgörande betydelse.Skogsvårdsorganisationens ökade sektorsansvar förmiljöfrågorna kommer att förändra sammansättningen avarbetsuppgifterna. Det kommer också att förstärka behovet avsådan vidareutbildning av personal som pågår inomorganisationen. Bl.a. pågår utbildning i ekologi påhögskolenivå.Den framtida skogsvårdsorganisationen utreds även inom ramenför Regionberedningens arbete. är det därför intelämpligt att ta slutlig ställning till en ändrad regionindelningför skogsvårdsstyrelserna. Det är angeläget att man i denframtida myndighetsorganisationen på ett bättre och mereffektivt sätt får en samordning av olika statligamyndighetsuppgifter på regional nivå. Det gäller inte minst defrågor som har med de areella näringarna att göra. Det är ocksåviktigt att integrera de naturvårdsfrågor som har anknytningtill dessa näringar inom en sådan myndighet.Skogsvårdsorganisationens lokala förankring och obyråkratiskaarbetssätt är en tillgång som måste tas till vara.MotionernaI motion Jo66 (m) yrkas att skogsvårdsstyrelserna bör finnaskvar i fortsättningen och då också överta ansvaret förvåtmarksdikning samt jakt- och viltvård (yrkande4).Enligt motion Jo68 (fp) bör göra ett uttalandeom ansvarsfördelning och samverkansformer för myndigheternasnaturskyddsarbete. I avvaktan på Regionberedningens förslag börSNV svara för övergripande policyfrågor enligt Natur90och länsstyrelserna svara för läns- och kommuntäckandenaturvårdsplanering. Länsstyrelserna bör enligt motionen ocksåleda och genomföra det operativa arbetet med förhandlingar ommarkförvärv och intrångsersättningar.I följande fristående motioner framförs yrkanden ombibehållande av skogsvårdsstyrelserna i vissa län, nämligenJo301(s): , Jo302(m): medregionkontor i , Jo307 (c, fp): län ochJo308(s; yrkande1): Västmanland.Utskottets övervägandenUtskottet delar jordbruksministerns mening att det även ifortsättningen behövs statliga myndigheter som för ut ochförankrar skogspolitiken direkt hos skogsägarna och iförtroendefullt samarbete med dem. I det sammanhanget är enlokalt förankrad organisation av avgörande betydelse. Det finnsdock som jordbruksministern anför anledning att avvaktaRegionberedningens förslag i frågan.I den framtida myndighetsorganisationen är det angeläget på ett bättre och mer effektivt sätt får en samordning avolika statliga myndighetsuppgifter på regional nivå. Det gällerinte minst de frågor som har med de areella näringarna att göra.Det är också viktigt att integrera de naturvårdsfrågor som haranknytning till dessa näringar. Skogsvårdsorganisationens lokalaförankring och obyråkratiska arbetssätt är somjordbruksministern framhåller en tillgång som måste tas tillvara.Det anförda är ägnat att delvis tillgodose syftet med motionJo66 yrkande4. Däremot bör ansvaret för våtmarksdikning ochjaktfrågor ligga kvar på . Motionen avstyrksalltså.Utskottet avstyrker motionerna Jo301, Jo302, Jo307 och Jo308yrkande1 om skogsvårdsorganisationerna i vissa län.När det gäller frågan i motion Jo68 om samverkansformerna förmyndigheternas naturskyddsarbete hänvisar utskottet till att denSkogspolitiska kommittén lämnat en detaljerad redogörelse föransvarsfördelningen i sitt betänkande, s.141--143. Enligtbetänkandet fortsätter och sinaöverläggningar för att precisera ansvarsfördelningen. Utskottetförutsätter att beslut om den regionala statliga organisationenkan fattas sedan Regionberedningen slutfört sitt uppdrag.Motionen bör inte påkalla något särskilt uttalande frånriksdagens sida.Frö- och plantverksamhetenPropositionenSkogsvårdsorganisationens verksamhet med produktion avskogsfrö och skogsplantor förs över till ett aktiebolag. Fastegendom som är statens och som utnyttjas i verksamheten överförstill bolaget. Vid lämpligt tillfälle bör hela eller delar avverksamheten privatiseras.MotionernaEnligt motion Jo79 (s) bör uttala attskogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet bör behållasinom SVO och divisioneras (yrkande4), och även i motionJo81(s) avvisas bestämt förslaget om privatisering av frö- ochplantverksamheten (yrkande15).Utskottets övervägandenSom fastslås i propositionen är det redan med gällandeskogspolitik skogsägarens ansvar att vidta de återväxtåtgärdersom behövs efter avverkning. harbedrivit frö- och plantproduktion under en följd av år, och dethar blivit alltmer uppenbart att det är svårt att skilja på enkommersiell verksamhet och myndighetsverksamhet i anslutningtill marknadsföringen av produkterna. Vidare tillämparregeringen numera principen att kommersiell verksamhet inteskall bedrivas i myndighetsform. Utskottet biträder med hänsynhärtill jordbruksministerns förslag attskogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet helt skiljsav från organisationens övriga verksamhet och att den samladöverförs till ett aktiebolag. Som jordbruksministern framhållerär det viktigt att verksamheten inte styckas upp utan att dendrivs vidare i samlad form. Vid lämpligt tillfälle bör den kunnaprivatiseras. Det bör ankomma på regeringen att närmare utformavillkoren för överföringen av tillgångar och skulder.Utskottet anser för sin del, till skillnad från vad som anförsi motion Jo81, att en självständig frö- och plantverksamhetmycket väl kan kombineras med den långsiktiga planering som ärnödvändig i skogsbruket. Gentemot argumentationen i motion Jo79att reformen skulle få negativa regionalpolitiska effekter villutskottet erinra om att skogsvårdsstyrelsernas nuvarandeverksamhet på området icke är subventionerad. Vissarationaliseringsåtgärder kommer dock att följa påbolagiseringen.Riksdagen bör således med avslag på motionerna Jo79 yrkande4och Jo81 yrkande15 dels godkänna vad som förordas ipropositionen om riktlinjer för överföring av fast egendom frånstaten till ett aktiebolag för produktion av skogsfrö ochskogsplantor, dels bemyndiga regeringen att genomföra ombildningav skogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet till ettaktiebolag enligt de riktlinjer som förordats och att säljaaktier eller på annat sätt minska statens ägarandel i det nyabolaget (avsnitt10).FinansieringsfrågorMotionernaEnligt motion Jo71 (v) bör besluta om ennaturvårdsavgift på produkter från skogsbruk. Avgiften tas ut såtidigt som möjligt i förädlingsprocessen när en producent haratt välja mellan jungfrulig råvara eller returmaterial(yrkande1). Enligt motion Jo79 yrkande9 bör en miljöfondinrättas för skogsbruket genom en årlig avsättning grundad påskogsbruksvärdet. I motion Jo81(s) föreslås införande av enskogsbruksavgift på 2 av det taxerade skogsbruksvärdet frånden 1januari 1994. Medlen bör enligt motionen användas förfinansieringen av vissa gemensamma insatser för skogsbruketsutveckling, forskning, skogliga inventeringar, informations- ochrådgivningskampanjer och speciella naturvårdsinsatser.Inkomsterna från denna skogsbruksavgift bör inte användas förinköp av skogsmark för gemensamma insatser förreservatsavsättningar. Huvuddelen av intäkterna bör föras för gemensamma insatser för skogsbrukets utveckling därföreträdare för branschen bör ha majoritet vid användningen avfondens resurser (yrkande16).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att skogsvårdsavgiften, som under desista åren utgick med 8 av det taxerade fastighetsvärdet,slopades den 1juli 1992. I propositionen förordarjordbruksministern att skogsvårdsorganisationensmyndighetsuppgifter i fortsättningen finansieras genom budgeten.Därvid har beräknats medel för angelägna naturvårdsuppgifter somtidigare finansierades med skogsvårdsavgiftsmedel. Detsammagäller rådgivning och information om hur ett merståndortsanpassat skogsbruk skall planeras och bedrivas.Bidragen till naturvårds- och kulturvårdsåtgärder, bidrag tillädellövskogsbruk, statens kostnader för försöksverksamheten medskogsmarkskalkning med flera bidrag och ersättningar börfinansieras över det nya anslaget (C6) Insatser förskogsbruket. I övrigt bör enligt utskottets meningfinansieringen av erforderliga skogsvårdsåtgärder i principåvila skogsnäringen.Utskottet är med hänvisning till det anförda inte berett atttillstyrka vad som i motionerna Jo71, Jo79 och Jo81 föreslås ominförande av nya avgifter för att finansiera olikaskogsvårdsåtgärder.