bet · GG01NU23 · 1993-03-23 00:00:00 — Vissa anslag inom område 1992/93NU23ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1992/93:100 bilaga 4() littera B (bidrag till vissainternationella organisationer) punkterna 6 och 7 samt littera E(utrikeshandel och exportfrämjande) punkterna 1--3,dels -- helt eller delvis -- tio motioner från allmännamotionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen om anslag till organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete, internationellråvarulagring, och exportfrämjande verksamhet.Vidare tillstyrks förslag om anslag och bemyndiganden m.m.avseende (). Genom ett utskottsinitiativföreslås att EKN:s rörliga kredit hos Riksgäldskontoretfastställs till såvitt gäller de gamlagarantisystemen. Yrkanden i tre motioner (s; nyd; v) om ändraderiktlinjer för EKN:s garantigivning avstyrks av utskottet, somsamtidigt godkänner vad som i propositionen anförts om s.k.matchning i enstaka fall. Det redogörs för en OECD-studie avpremievillkoren i 17 medlemsländer; en slutsats som kan dras äratt EKN:s sammanvägt ligger under genomsnittet. I enreservation (s) förespråkas en översyn av riktlinjerna, som nuhar varit i kraft under . I en annan (nyd) anförsatt rådande lågkonjunktur borde motivera uppmjukade riktlinjer.Motionsyrkanden om export m.m. av alkoholdrycker (fp; c) resp.tobaksvaror (fp) avstyrks av utskottet med hänvisning till desstidigare intagna ståndpunkt i dessa frågor. Den översyn påalkoholområdet som efterlyses i en reservation (fp, c, kds)borde gå ut på att samstämmighet skall uppnås mellanVin&Sprit AB:s försäljning till utlandet och den svenskastatens internationella arbete och policy i alkoholfrågor.Såvitt gäller tobaksvaror begärs i en reservation (fp, c, kds)att etiska riktlinjer för marknadsföringen utomlands utarbetas. I proposition 1992/93:100 bilaga 4 ()framlägger regeringen -- efter föredragning av statsrådet -- förslag om anslag m.m. under tredje huvudtitelnför /94. Under här angivna rubriker föreslåsföljande:B 6. Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete (s.53)att till Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m. för /94 anvisar ettförslagsanslag på 8713000 kr.B 7. Internationell råvarulagring (s.54)att till Internationell råvarulagring för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på 2000000 kr.E 1. (s.201)att (2) till för /94anvisar ett ramanslag på 48471000 kr.E 2. Exportfrämjande verksamhet (s.206)att till Exportfrämjande verksamhet för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på 187563000 kr.E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar (s.209)att riksdagen1. medger att det av medgivna högstabetalningsansvaret för exportkreditgarantier fastställs till25000000000 kr för n-garantier och till 45000000000kr för LT-garantier,2. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form avstatsgaranti för investeringar i utlandet till ett belopp avhögst ,3. godkänner att den rörliga kredit som ställs till EKN:sförfogande hos får uppgå till 3500000000kr för de gamla garantisystemen och till för denya systemen,4. bemyndigar regeringen att medge att EKN från budgetåret1993/94 och tills vidare får uppta lån i utländsk valuta tillett motvärde av högst , varav 200000000kr för de nya systemen,5. godkänner att EKN får bevilja utländska näringsidkareexportkreditgarantier i samband med export från enligtde riktlinjer föredragande statsrådet förordat,6. godkänner vad föredragande statsrådet anfört om matchning ienstaka fall,7. till , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar, under /94 anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.Under punkt E1 bereds (1) vidare tillfälle att tadel av vad föredragande statsrådet har anfört om inrättande avett kontaktorgan benämnt vidKommerskollegium. De motioner som behandlas här är följande:1992/93:U282 av och (båda kds)såvitt gäller yrkandet (5) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingsländernas behov av frihandel.1992/93:U283 av och (båda fp)såvitt gäller yrkandet (3) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgad ochbefäst frihandel mellan och de baltiska länderna.1992/93:N217 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av organisationen av samtliga departement ochmyndigheter som har ansvar för handels-, närings- ochindustrirelaterade frågor.1992/93:N218 av m.fl. (m, fp, c, kds) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av exportkrediter.1992/93:N227 av och (båda fp)vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av marknadsföring och export avalkohol,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av marknadsföring och export avtobaksvaror.1992/93:N275 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svensk alkoholreklam utomlands.1992/93:N295 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att i GATT-förhandlingar bör verka för enhandelsorganisation baserad på miljöhänsyn.1992/93:N315 av m.fl. (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att låta -- EKN:s -- kreditramökas från 70 till 100 miljarder,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EKN bör ges nya anvisningar med bemyndigande attlåta sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl påverkatilldelningen av exportkreditgarantier som kraven påsäkerheter sänks,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utfärdande av instruktioner för EKN att tillämpakonkurrensneutralitet gentemot konkurrerandeexportkreditinstitut,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör förstärkas med internationellaföretagsledare,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att EKN tillämpar konkurrensneutralitet ochsänker kraven på självrisk.1992/93:N316 av m.fl. (v) såvitt gälleryrkandet (5) att hos regeringen begär en översyn avreglerna för exportfinansiering enligt vad i motionen anförts.1992/93:N317 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet(3) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisa exportkrediter för svenska företag. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.I budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 4) föreslås ettanslag av till organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete m.m. Merparten härav,, avser bidrag till det allmänna tull- ochhandelsavtalet (). Utskottet tillstyrker regeringensförslag.Till kostnader för internationell råvarulagring föreslås ettanslag av . Också detta förslag tillstyrks avutskottet.KommerskollegiumAnslag m.m.Kommerskollegium är central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samtvissa frågor i samband med näringsrättsliga regleringar ochinrikeshandel. Ett anslag på ca föreslåsför verksamheten under det kommande budgetåret. Utskottettillstyrker regeringens förslag om medel till är ett organ för förenkling avhandelsprocedurer. Rådet, som inrättades , drivsgemensamt av staten och näringslivet. På uppdrag av regeringenhar Statskontoret bl.a. utrett frågor om rådets verksamhet ochansvarsfördelningen vid medverkan i det internationellasamarbetet avseende förenklade handelsprocedurer ochanvändningen av s.k. (electronic data interchange).Rapporten om och handelsprocedurer (Statskontoret1992:26), som presenterades , har remissbehandlats.Regeringen förespråkar nu att upphör. Istället bör ett kontaktorgan inrättas inom meduppgift att vara forum för diskussioner och informationsutbyteom det internationella arbetet på handelsprocedurområdet. Detnya organet förutsätts överta benämningen Handelsprocedurrådet.Riksdagen bereds tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om inrättandet av nämnda kontaktorgan.Utskottet har ingen erinran mot det anförda.Myndighetsorganisationen integration med EG/EU och medvärldshandeln i övrigt inom ramen för motiverar en översynav organisationen av alla departement och myndigheter som haransvar för handels-, industri- och andra näringsrelateradefrågor, sägs det i motion 1992/93:N217 (m). Siktet bordeinriktas på att de frågor rörande handel som för närvarandebereds inom Närings- och Utrikesdepartementen sammanförs tillett handelsdepartement med som samordnandemyndighet.I propositionen anges att de övergripande mål som harbeslutats om för verksamheten inom undertreårsperioden /92--1993/94 (prop. 1990/91:100 bil. 5, bet.NU26) bör ligga fast enligt tidigare beslut. Regeringen anmälersamtidigt att de riktlinjer och övergripande mål som gäller förperioden bör utsträckas till att omfatta även budgetåret1994/95.Enligt sin instruktion (1988:570, ändrad senast 1991:845)skall , som tidigare nämnts, handlägga frågor omhandelspolitik, utrikes handel och inrikes handel, i den månfrågorna inte sköts av andra myndigheter, samt näringsrättsligaärenden i övrigt enligt särskilda bestämmelser (1§). Vidarefår kollegiet ta upp andra näringspolitiska frågor av särskildbetydelse från utrikes- eller inrikeshandelssynpunkt somhänskjuts till kollegiet för bedömande eller som kollegietannars finner särskild anledning att behandla. Det övergripandemålet för kollegiets handelspolitiska verksamhet är att medfrihandel som grundprincip bidra till att intressen ihandeln med omvärlden tas till vara. På det näringsrättsligaområdet är det kollegiets uppgift att inom sitt ansvarsområdemedverka till att utbytet av varor och tjänster sker i enlighetmed allmänna intressen.Av budgetpropositionen framgår att kollegiets roll förutsesbli förändrad i två avseenden, nämligen dels när det gäller detnäringsrättsliga området, dels vid ett svenskt medlemskap iEG/EU.Ansvaret för de näringsrättsliga frågorna aktualiserades i1992 års budgetproposition; enligt regeringens mening bordeKommerskollegium bli en renodlat handelspolitisk myndighet. nu framlagda propositionen anmäls att en intern utredarekommer att tillkallas med uppdrag att -- i samråd med berördadepartement och myndigheter -- presentera förslag med dennainriktning.Vidare har statsrådet efter bemyndigande avregeringen tillkallat en särskild utredare, ambassadörGöran , med uppgift att utreda dels organisationen och dess förhållande tillKommerskollegium, dels kollegiets framtida roll och uppgifter iett EG-medlemskapsperspektiv. I den promemoria som har bilagtsregeringens beslut anförs att en svensk anslutning till dengemensamma handelspolitiken i EG/EU kommer att få konsekvenserför hur den svenska administrationens uppgifter definieras.Dessa förhållanden torde också komma att aktualiseraorganisatoriska förändringar och ändrad ansvarsfördelning mellanolika instanser. De frågor som borde penetreras, sägs detvidare, är den nationella handelspolitiska administrationensroll och uppgifter i en medlemskapssituation vad gäller såvälformuleringen av den gemensamma handelspolitiken i EG/EU somverkställandet härav på det nationella planet. Utredarenförutsätts bl.a. göra gränsdragningar mellan kollegiets,och olika roller. Resultatet avutredarens arbete bör föreligga senast den 1 september 1993.Avsikten är att regeringen utifrån detta arbete skall framläggaförslag budgetproposition.Utskottet konstaterar att en omfattande översyn pågåreller planeras i fråga om ochUtrikesdepartementets handelsavdelning. Mot bakgrund häravfinner utskottet inte skäl till någon åtgärd medanledning av motion 1992/93:N217 (m); denna avstyrks alltså.Exportfrämjande verksamhetRiksdagen beslutade om ändrade riktlinjer förstatens roll i den exportfrämjande verksamheten vid Sverigesexportråd (prop. 1991/92:108, bet. NU23).I budgetpropositionen föreslås ett anslag av drygt 187miljoner kronor för exportfrämjande verksamhet. Merparten härav,, avser bidrag till exportråd; vissamedel står också till regeringens förfogande för särskildainsatser på det exportfrämjande området. Utskottettillstyrker regeringens förslag.ExportfinansieringRiktlinjerStatens stöd till finansiering av export sker dels genomkreditgivning, dels genom utfärdande av garantier för krediter.En garanti utgör en försäkring som skyddar företag mot förlusterav vissa slag vid exportaffärer eller investeringar i utlandet.Exportkreditnämnden () har till uppgift att främja svenskexport genom att utfärda garantier.Riksdagen beslutade om ändrade riktlinjer förstatlig medverkan vid finansiering av export m.m. (prop.1989/90:44, bet. Ändringarna kan sammanfattas i följandetre punkter.Garantigivningen, som sker inom ett n-system (n står förnormal) och ett LT-system (LT står för Long Term), skall numeravara självbärande; LT-systemet . Enligt tidigareriktlinjer vägdes risken för utebliven betalning motexportaffärens samhällsnytta. Den nya inriktningen innebär förLT-systemet att en bedömning görs i två steg. Först prövas omrisken är acceptabel. Endast om så befinns vara fallet prövas iett andra steg om den svenska samhällsnyttan främjas genomaffären. Bedömningen av samhällsnyttan skall göras med hänsyntill i vilken utsträckning som den aktuella garantin kan bidratill vissa svenska industripolitiska mål, t.ex.kompetensuppbyggnad i landet. För det andra skall -- inom ramenför de begränsningar som har uppställts för garantigivningen --samtliga villkor i samband med en garanti utformas med beaktandeav vad som erbjuds i exportföretagens viktigastekonkurrentländer. Slutligen bör i internationellasammanhang verka för att skillnaden i konkurrensförutsättningarför svenska företag jämfört med företag i andra länderundanröjs.Förslag i tre motioner går ut på att de antagna riktlinjernaför den statliga garantigivningen skall ändras i vissaavseenden.Ett exportfinansieringssystem som är rättvist efterlyses imotion 1992/93:N317 (s). Motionärerna, som i första hand tarfasta på förhållandena i , anför att näringslivet ivåra viktigaste konkurrentländer erhåller ett mer omfattandestatligt och regionalt stöd än det svenska.I motion 1992/93:N315 (nyd) krävs att sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl skall påverka garantigivningen, attkraven på säkerhet och självrisk skall sänkas samt att premiernaskall sättas så att de motsvarar de villkor somkonkurrentländernas garantiinstitut tillhandahåller. Enligtmotionärernas uppfattning bör rådande lågkonjunktur motiveramindre strikta riktlinjer för EKN:s verksamhet än de somfastställdes sedan.En översyn av reglerna för exportfinansiering syftande tillförslag som innebär att svenska företags satsningar på projekt iÖsteuropa underlättas begärs i motion 1992/93:N316 (v).I propositionen anför regeringen att det bör ankomma på EKNatt avgöra när svenska företag skall erbjudas samma villkor somkonkurrentföretagens garantiinstitut erbjuder. Detta skall skeinom ramen för de begränsningar som har uppställts förgarantigivningen, dvs. att verksamheten skall gå ihop på sikt.Regeringen begär godkännande i fråga om sin syn pås.k. Innebörden av denna term är att ett landsgarantiinstitut vid sin bedömning -- t.ex. när det gällerpremienivån eller garantivillkoren i övrigt -- tar ett annatlands policy som utgångspunkt. Matchning bör, menar regeringen,bli aktuell endast i enstaka fall när särskilda skäl och ettsvensk samhällsintresse bedöms föreligga.Genom den s.k. consensus-överenskommelsen inom organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () har de deltagandestaterna -- däribland -- åtagit sig att tillämpaenhetliga regler för statsstödda exportkrediter. Arbetet i OECDsyftar dels till framtagande av material som skall möjliggörajämförelser mellan garantiinstituten i medlemsländerna, delstill harmonisering när det gäller premiesättningen. En rapporthärom avses bli behandlad av ministerråd.En studie av premievillkoren i 17 av medlemsländerna --däribland -- har genomförts inom . Häravframgår att EKN:s är relativt låga när det gällergarantier för export till länder med låg risknivå (t.ex.OECD-länder), relativt höga när det gäller länder med högrisknivå (t.ex. ) och på ungefär samma nivå som övrigagarantiinstituts när det gäller länder med risknivåer mellandessa ytterligheter. Det kan emellertid konstateras attspridningen av premiernas storlek är mycket stor och attprinciperna för premiesättningen i hög grad skiljer sig mellaninstituten. En slutsats som kan dras är att enskilda svenskaföretag ofta -- beroende på förutsättningarna i det enskildafallet -- kan hävda att EKN är dyrare jämfört med institut inågot enskilt konkurrentland som EKN:s premiersammanvägt ligger under genomsnittet.För att underlätta export till länder i harregeringen i budgetpropositionen föreslagit att en särskildgarantiram om skall inrättas för export m.m.till de baltiska staterna och -- under vissa villkor -- tillRyssland. Förslaget innebär dels att dessa stater öppnas förgarantigivning, dels att ramen är reserverad för export tilldem. har i ett yttrande (1992/93:NU7y) tillutrikesutskottet tillstyrkt förslaget. Utrikesutskottetbehandlar detta förslag i betänkande 1992/93:UU16.Utskottet ser ingen anledning till ändrad uppfattning närdet gäller riktlinjerna för exportkreditgarantigivningen. Vidaregodtar utskottet vad som i propositionen har anförts ommatchning i enstaka fall.Såvitt gäller de aktuella yrkandena i motion 1992/93:N315(nyd) vill utskottet anföra följande. Om kraven på säkerhetsänks eller om villkoren i övrigt modifieras på ett sådant sättatt det inte kan förväntas att garantiverksamheten går ihop,innebär detta att statsmakterna de facto förutser att exportenmåste subventioneras och därmed finansieras över statsbudgeten.Utskottet, som inte finner att ett sådant system står iöverensstämmelse med garantiverksamhetens grundidé, avstyrkermotionen liksom även motionerna 1992/93:N316 (v) och1992/93:N317 (s), alla i här aktuell del.EKN:s organisationEKN:s styrelse består -- efter en utvidgning av antalet den 1juli 1992 -- av tretton ledamöter. Därav är sju representanterför (Finans-, Utrikes- ochNäringsdepartementen), tre representanter förnäringslivsorganisationer (, och ) och en representant förden fackliga rörelsen ().Resterande ledamöter är styrelsens ordförande och nämndensgeneraldirektör.En alltför hög andel av består avstatstjänstemän, anser upphovsmännen till motion 1992/93:N315(nyd). Styrelsen borde förstärkas med internationellaföretagsledare. Motionärerna efterlyser en översyn som skall gåut på att organisationen görs mer säljinriktad ochföretagsvänlig.Enligt utskottets mening är styrelsens sammansättning välägnad att motsvara kravet på kunskap om förhållandena inomnäringslivet. Det är, menar utskottet, rimligt att det istyrelsen ingår företrädare för mot bakgrundav det stora engagemang som EKN ikläder sig å statens vägnar.Vidare bör erinras om att styrelsen behandlar ansökningar frånenskilda företag; risken för jäv gör det därmed mindre lämpligtatt i styrelsen ta in representanter av det slag sommotionärerna kräver. Med hänvisning till det sagda avstyrkerutskottet motion 1992/93:N315 (nyd) i här berört avseende.Anslag m.m.Regeringen begär medgivande att det högstabetalningsansvaret för garantier fastställs till 25 miljarderkronor för n-garantier och till förLT-garantier, vilket innebär oförändrade ramar jämfört medinnevarande budgetår.I den nyssnämnda partimotionen från Ny demokrati,1992/93:N315, begärs liberalare regler förexportkreditgarantigivningen. I linje härmed anser motionärernaatt kreditramarna behöver ökas från sammanlagt 70 till 100miljarder kronor.Utan något preciserat belopp framförs i motion 1992/93:N218(m, fp, c, kds) önskemål om ytterligare medel förexportkreditgarantier. Motionärerna, som särskilt tar uppförhållandena i , anser att sådant statligt stöd i höggrad bidrar till vidmakthållande och skapande av "riktiga"arbetstillfällen.Enligt uppgift har kreditgarantiramarna underinnevarande budgetår utnyttjats i relativt begränsad omfattning.Inför framläggandet av budgetproposition bedömderegeringen därför att utökade ramar inte var påkallade. Underden har emellertid, enligt vad utskottet harerfarit, ärendetillströmningen till EKN ökat väsentligt. Dennaomständighet liksom beslutet att låta kronan flyta kan innebäraatt vidgade ramar bör övervägas för n- och LT-garantierna.Utskottet utgår från att regeringen i så fall återkommer i dennafråga.Med hänsyn till vad som har sagts och till att det, enligtuppgift, från näringslivets sida inte har framförts önskemål omvidgade ramar avstyrker utskottet motionerna 1992/93:N315(nyd) och 1992/93:N218 (m, fp, c, kds), den förra i nu aktuelldel.I propositionen begärs vidare att godkänner att denrörliga kredit som ställs till EKN:s förfogande hosRiksgäldskontoret får uppgå till för degamla garantisystemen och till för de nyasystemen.Under ärendets beredning i utskottet har det emellertidframkommit att det finns behov av en större kreditram såvittgäller de gamla systemen. Beslutet att låta kronan flyta harnämligen medfört att EKN:s upplåning i utländska valutor hosRiksgäldskontoret har ökat, omräknat till svenska kronor, medomkring . Den föreslagna ramen om 3,5miljarder kronor för de gamla systemen bedöms därför ha blivitotillräcklig för finansieringsbehovet under nästkommandebudgetår. För att undvika att anslaget behöver tas i anspråk börramen höjas med utöver regeringensursprungliga förslag. Enligt utskottets uppfattning börriksdagen medge en sådan ändring och godkänna att ramen fåruppgå till för /94 avseendede gamla systemen.Härutöver begärs i budgetpropositionen medgivanderörande betalningsansvar i form av statsgaranti förinvesteringar i utlandet och bemyndigande att uppta lån iutländsk valuta. Vidare begärs godkännande att EKNfår bevilja utländska näringsidkare exportkreditgarantier isamband med export från enligt de riktlinjer somföredragande statsrådet har förordat. Regeringen föreslår ocksåett formellt belopp av till anslagetExportkreditnämnden, täckande av vissa utgifter förskadeersättningar. Utskottet tillstyrker de angivnaförslagen.Miljöhänsyn i internationell handelDet allmänna tull- och handelsavtalet () är, som namnetantyder, inte någon formell organisation. Inom ramen för denpågående Uruguayrundan i förs emellertid förhandlingar ombildandet av en multilateral handelsorganisation (MTO). Syftetär att skapa en fastare och mer rationell organisation för detutvidgade och förbättrade regelverk som förväntas bli resultatetav rundan.Diskussionerna om handelsorganisationen har emellertid ialltför begränsad omfattning gällt frihandelns förenlighet medmiljömål, anförs det i motion 1992/93:N295 (-). bordedärför i GATT-förhandlingarna verka för att den tilltänktaorganisationen skall basera sin verksamhet på miljöhänsyn.Motioner rörande miljöhänsyn i internationella handelsavtalm.m. har behandlats av vid en rad tillfällen. Vid detsenaste tillfället -- -- lämnades (bet. 1991/92:NU21)en utförlig redovisning av de arbeten som bedrivsinternationellt i detta avseende.Sammanfattningsvis kan erinras om att det såväl i som iOECD pågår en teknisk genomgång av och diskussionom sambandet mellan handels- och miljöpolitik. har varitoch är starkt pådrivande i detta arbete. Syftet är att ettstörre utrymme för legitima miljöskyddsåtgärder skallåstadkommas i den internationella handeln. Ett väsentligt inslagi detta arbete är framtagande av klara regler som sålundaminimerar konflikter mellan ländernas åtaganden enligt å enasidan och å andra sidan multilaterala överenskommelser förskydd av den globala miljön.I den pågående Uruguayrundan förs inga formella förhandlingarrörande handel och miljö. Enligt vad utskottet har inhämtat kanemellertid rundans slutresolution komma att innehålla vissauttalanden om sambanden mellan miljöhänsyn och internationellhandel. Likaså övervägs att motsvarande formuleringar skall ingåi ingressen till det avtal på vilket den eventuellahandelsorganisationen skall grundas.Sverige har medverkat i två olika framställningarmed anledning av Uruguayrundan.