bet · GG01KU28 · 1993-03-18 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1992/93:163jämte två motioner. I propositionen lämnas förslag till nyvalkretsindelning i . Förslaget innebär att länetdelas in i tre geografiskt sammanhängande valkretsar för valtill . Den nya valkretsindelningen är avsedd atttillämpas första gången vid riksdagsvalet l994. Till betänkandethar fogats en meningsyttring och ett särskilt yttrande. 1992/93:163 vari yrkas att antar det i propositionenframlagda förslaget tilllag om ändring i vallagen ((1972:620) se bilaga 1)). 1992/93:K24 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrad valkretsindelning i län.1992/93:K25 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om ändrad valkretsindelningi . ValkretsindelningenLandet är indelat i 28 valkretsar (vallagen 2 kap. 1 §). Iallt väsentligt härrör indelningen i valkretsar för val tillriksdagen från l921. I de flesta fall utgör länet en valkrets.Ett undantag från denna regel är . Inte heller utgörvalkretsarna i geografiskt sammanhängande områden.Indelningen medför att kommuner som tillhör en och sammavalkrets inte har direktkontakt eftersom angränsande kommuner imånga fall tillhör en annan valkrets.Alltsedan valkretsindelningens tillkomst har viss oenighetförelegat om det ändamålsenliga med valkretsindelningen iMalmöhus län. Kritiken har tagit fasta dels på att denuppsplittrade indelningen urholkar valhandlingens lokalaförankring, dels också på att den försvårar det partipolitiskaarbetet.Propositionens huvudsakliga innehållI proposition 1992/93:163 lämnas förslag till nyvalkretsindelning i . Länet är f.n. uppdelat i tvåvalkretsar nämligen fyrstadskretsen (, ,och Lunds kommuner) och valkrets sombestår av resten av länet (länskretsen). Förslaget innebär attlänet delas in i tre geografiskt sammanhängande valkretsar förval till . Den nya valkretsindelningen är avsedd atttillämpas första gången vid riksdagsvalet l994.BakgrundFrågan om valkretsindelningen behandlades av personvals- ochvalkretsutredningen som l977 föreslog en ny indelning i tregeografiskt sammanhängande valkretsar. kommun borde därvidutgöra en valkrets och länet i övrigt delas i en nordlig ochsydlig krets. Förslaget utreddes vidare av en särskild utredare.I departementspromemorian (Ds Ju 1980:3, Valkretsindelningen iMalmöhus län) diskuteras alternativa utformningar av de trevalkretsarna. Förslaget ledde emellertid inte till någonproposition. Även folkstyrelsekommittén behandlade frågan (SOUl987:6). I samtliga fall har förslag till ändring uteblivit medhänvisning till att en bred politisk anslutning saknats.FörslagetFrågan om en ändamålsenlig valkretsindelning i länhar i olika sammanhang aktualiserats . Den berörsbland annat av (SOU 1990:36). I den iaugusti l992 tillsatta parlamentariska beredningen om denoffentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regionalnivå (C l992:06 dir. l992:86) ingår att överväga ändrad regionaluppgiftshantering i . Även (Ju 1992:02dir. 1991:121) har möjlighet att ta upp frågan om en nyvalkretsindelning.Under år l992 har en arbetsgrupp under ledning avstatssekreteraren i och med deltagande avföreträdare för riksdagspartierna berett frågan om ändradvalkretsindelning i . De har därvid utgått från detförslag som redovisades i den särskilda utredningen från l980 omvalkretsindelningen i (Ds Ju l980:3).Enligt utredarens förslag bör länet delas in i tre valkretsar,av vilka en utgörs av kommun. Det bör vidare skapas ennordlig och en sydlig länsvalkrets. Av länets 19 återståendekommuner kan flertalet relativt oproblematiskt tillföras dennorra respektive sydliga kretsen. Vad avser Höörs, ochEslövs kommuner har emellertid utredaren vägt förekomsten avlänssamband och mellankommunala beröringspunkter mot politiskaargument. Två generella synpunkter bakom det nuvarandevalsystemet har då slagit igenom. Dels har det förelegat ettintresse av att länets mandat är relativt likvärdigt fördeladepå de tre valkretsarna. Dels är det önskvärt att respektivevalkrets tilldelas så många mandat, att även mindre partier kanerövra fasta mandat. Mot den bakgrunden har de tre nämndakommunerna förts till den norra valkretsen.Flertalet berörda remissinstanser godtog förslaget tillvalkretsindelning.I propositionen anförs att i berörd arbetsgrupp harföreträdare för Moderata samlingspartiet, ,liberalerna, Socialdemokraterna och Ny demokratiställt sig bakom förslaget. Kristdemokratiska samhällspartiethar instämt i att förslaget är bättre än gällande ordning, ävenom alternativ finns. har förklarat att en ändringkan anstå till dess att regionberedningen avslutat sitt arbete.MotionernaI motion K24 av och () yrkasatt kommun förs över från södra till norra valkretsen.Därmed skulle enligt motionärerna de båda valkretsarna erhållapraktiskt taget lika många invånare. Sedan förslaget utarbetadesl980 har den demografiska balansen ändrats. Vidare hävdas attKävlinge kommun i gymnasieskolhänseende samarbetar medLandskrona mot tidigare med . Yrkandet har konsekvenser förmandatfördelningen så till vida att antalet mandat per valkretsjämnas ut till 10 vardera genom att ett mandat överflyttas frånden södra till den norra kretsen.I motion K25 av m. fl. (v) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag med hänvisning till attutredningsförslaget är överspelat. Reformen skulle högst kunnabli ett provisorium. Regionberedningens förslag om en nyindelning, möjligen innefattande ett nytt Skånelän, bör förstavvaktas.Utskottets bedömningKonstitutionsutskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat och i avsaknad av politisk enighet avstyrkt motionerom ändrad valkretsindelning i . Hösten l990 uttaladeutskottet att det är viktigt att frågor om ändring avvalkretsorganisation sker med bred partipolitisk uppslutning(l990/91:KU4). Vid föregående avstyrktes nya motionermed hänvisning till pågående samtal i ovan nämnda arbetsgrupp(l992/93:KU6).Utskottet konstaterar att arbetsgruppen avslutat sitt arbeteoch att beredningen resulterat i ett förslag som åtnjuter brettpolitiskt stöd. Av väsentlig betydelse är även att företrädareför berörda partier ställt sig bakom den föreslagnavalkretsindelningen. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottetpropositionens förslag. Följaktligen avstyrks motionerna K24 ochK25. beträffande ändrad valkretsindelning i länatt med bifall till proposition l992/93:163 och medavslag på motion l992/93:K25 antar det framlagda förslaget tilllag om ändring av vallagen (l972:620),men. (v)2. beträffande överföring av kommun från södra tillnorra valkretsenatt avslår motion l992/93:K24.Stockholm l993På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), (), (nyd), (), LisbethStaaf-Igelström (s), ()* och von derEsch* (m).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. *Ej närvarande vid slutjusteringen.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Bengt () anför:Det är inte angeläget att genomföra en reform som snart kanvara överspelad. Frågan om ändrad valkretsindelning i Malmöhuslän bör därför anstå till dess att regionberedningen avslutatsitt arbete om ny länsindelning. Jag får därför hemställa om attriksdagen med bifall till motion 1992/93:K25 och med avslag påproposition 1992/93:163 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts ovan.Särskilt yttrandeIngvar () anför:Förslaget till ändrad valkretsindelning i bordeses i ett helhetsperspektiv med en analys av effekterna påspridning av utjämningsmandaten över hela landet. Det framlagdaförslaget uppehåller sig nästan enbart vid möjligheten attfördela de fasta valkretsmandaten relativt lika på de treföreslagna valkretsarna. Mandatutfallet på de lokalavalkretsarna är härutöver beroende av utjämningsmandatensspridning. Inför l991 års val beslöt att ändra detjämförelsetal som ligger till grund för det förstautjämningsmandatet för i valkretsen orepresenterat parti. Detvisar att man fäster stor vikt vid utfallet avutjämningsmandatens fördelning på valkretsar.I författningsdiskussionerna har framkommit förslag om attöverväga förändringar av flera stora valkretsar. Dendiskussionen syftar till förändringar inför valet efter l994 årsriksdagsval. Vid en sådan översyn kan helhetseffekterna bättrebedömas. Det borde alltså ha funnits rationella skäl att avvaktavalkretsförändringar även i . Eftersom frågan är enkompromiss som fått relativt bred lokal förankring har jagdock inte velat förhindra den nya valkretsindelningen.