bet · GG01NU28 · 1993-05-13 00:00:00 — BoU18) attkrav på miljökonsekvensbeskrivningar skulle införas i lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (den s.k.naturresurslagen). Enligt förordningen (1991:738) ommiljökonsekvensbeskrivningar krävs (4 §) att enmiljökonsekvensbeskrivning skall bifogas till ansökan omkoncession enligt lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar (den s.k. ellagen).Vidare sägs att bestämmelserna i 5§ elförordningen (1982:548)-- som gäller samrådsförfarande i koncessionsärenden -- skalltillämpas även beträffande miljökonsekvensbeskrivningar. Detförskrivs också att skall införa en kungörelse ommiljökonsekvensbeskrivningen i bl.a. Post- och InrikesTidningar; i denna skall det anges att skriftliga anmärkningarmot miljökonsekvensbeskrivningen får lämnas till inom enviss angiven tid.Näringsutskottet ställde sig positivt till införandet av kravpå miljökonsekvensbeskrivningar i ett yttrande tillbostadsutskottet (1990/91:NU11y). avstyrkteutskottet en motion (mp) vari farhåga uttrycktes för att dehandläggande myndigheterna på bl.a. ellagsområdet inte skullevara lämpliga att bedöma om föreliggandemiljökonsekvensbeskrivningar vore tillräckliga. uppfattning skulle emellertid de intressen sommotionärerna ville slå vakt om bli tillgodosedda. till de fall då regeringen är tillståndsmyndighet och --oberoende av inom vilket departement som ärendet handläggs --såsom högsta instans skall bevaka att alla relevanta aspekterbeaktas.I regeringsförklaringen (RD 1992/93:2) uttaladesatt miljökonsekvenserna skall redovisas för varje beslut som germiljöpåverkan.Med hänvisning till det nu anförda finner utskottet inteatt en sådan åtgärd som begärs i motion 1992/93:N432 (v) ärerforderlig; motionen avstyrks i här berört avseende.Mottagningsplikt avseende elFör att främja småskaliga produktionsanläggningar infördes år1987 i ellagen bestämmelser om mottagningsplikt fördistributören liksom en rätt för producenten att få en prövningav ersättningens skälighet (bet. NU 1987/88:7).I två motioner har frågan om mottagningsplikt aktualiserats. Imotion 1992/93:N408 (s) sägs att dessa bestämmelser böröverföras till den nya ellagen som är under utarbetande;motionärerna påpekar att utredningsdirektiven inte tar upp dessaspörsmål. Samma motionärer anför i motion 1992/93:N409 (s) attdet finns ett behov av regler för kraftersättning till småproduktionsanläggningar. Nuvarande ordning är baserad endast pårekommendationer, konstateras det. Dessa går ut på attersättningen skall sättas i relation till råkraftstarifferna iregionen. Genom att tariffer i allt större utsträckning hållshemliga men också genom förekomsten av svårgenomskådligapaketavtal -- innefattande bindningar av olika slag mellanleverantör och distributör -- blir den verkliga kostnaden förelleveransen svår att urskilja, hävdas det. Motionärernaföreslår ett alternativt system som går ut på attavräkningspriset sätts i relation till energipriset idistributörens s.k. enkeltariff; i motionen anges vissaintervall härför.En särskild utredare (1992:04) har tillkallats för attutarbeta förslag till en ny lagstiftning på elområdet. Iuppdraget (dir. 1992:39) ingår bl.a. att överväga frågor ommottagningsplikten. Utredaren (överdirektör )väntas presentera resultatet av sitt arbete senast den 30 juni1993.Utskottet har förståelse för motionärernas synpunkter ifrågan om mottagningsplikt för elkraft men anser att riksdageninte bör föregripa utredarens arbete. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motion 1992/93:N408 (s). Också behovet avregler för kraftersättning till små kraftproducenter kommer --enligt vad utskottet har erfarit -- att övervägas i denfortsatta beredningen av den nya ellagen. Med det sagdaavstyrker utskottet även motion 1992/93:N409 (s).Uppskov med avregleringen av elmarknadenRiksdagen beslutade (prop. 1991/92:133, bet. NU30)om mål och strategier för elmarknadens reformering med syfte atten friare elmarknad med ökad konkurrens skall uppnås. För attundvika risker för konkurrenssnedvridningar är det emellertid,framhöll utskottet, önskvärt att hänsyn tas till behovet avinternationell ömsesidighet vid utvecklingen av en friareelmarknad. Något särskilt uttalande av i den frågantedde sig dock enligt utskottets uppfattning inte påkallat. Ettmotionsyrkande (s) i ämnet avstyrktes därför av utskottet ochavslogs av . Utskottet erinrade om attnyssnämnda utredare -- med uppgift att utarbeta förslag till nylagstiftning på elområdet -- enligt sina direktiv bl.a. skallöverväga de villkor som bör gälla för nya koncessioner, inkl.utlandsförbindelserna. Utskottet anförde att det vore naturligtatt frågan om ömsesidighet därvid också beaktades.Riksdagen bör besluta att avregleringen skjuts upp bl.a. tilldess att erfarenheterna från avregleringen från andra länder harutvärderats och risken för försämrad säkerhet i elsystemetundanröjts, anförs det i motion 1992/93:A423 (v).Utskottet anser nu -- liksom -- att det ärangeläget att frågan om internationell ömsesidighet får sinbelysning i det sammanhang som utskottet har förutskickat. Somhar framgått i det föregående väntas utredaren lägga framresultatet av sitt arbete . Någonanledning för att i detta skede påkalla någonriksdagens åtgärd ter sig inte motiverat. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion 1992/93:A423 (v) i här aktuell del.Statens ansvar för anställda inom ABRiksdagen beslutade på förslag av densocialdemokratiska regeringen (prop. 1990/91:87, bet. NU38) attdåvarande skulle ombildas tillaktiebolag /92. Affärsverksformen framstårinte längre som ändamålsenlig för konkurrensutsattaverksamhet, anfördes det i propositionen. Det hänvisades tillatt de svenska och utländska elmarknaderna genomgår enstrukturomvandling. Konkurrensen mellan företag och mellanenergiformer och energisystem ökar. Mot denna bakgrund ansågregeringen att borde ges möjlighet att utveckla sinkonkurrensutsatta verksamhet genom ombildning till aktiebolag.Utskottet, som instämde i bedömningen, ansåg emellertid attregeringen borde återkomma med ett klarläggande av frågan ivilka fall bör höras innan viktigare beslut avseendeVattenfall kan fattas.Hösten 1991 beslutade (prop. 1991/92:49, bet. NU10)på förslag av den borgerliga regeringen att riktlinjer förverksamheten vid inte skulle behöva underställasriksdagen. I propositionen sades att bolaget under enövergångsperiod borde kvarstå som ett statligt helägt bolag.Vattenfall borde emellertid så långt som möjligt verka undersamma förutsättningar som gäller för privatägda företag. Somägare har staten ett ansvar för att företaget kan fortsätta attutvecklas på en konkurrensutsatt marknad. Det betonadesemellertid att det är en uppgift för bolagets styrelse attutforma mål och stategier för verksamhet. Motioner(s; v) med krav på att även fortsättningsvisskulle stå under överinseende följdes upp i enreservation (s) med instämmande i en meningsyttring (v).Samtidigt beslutade att bemyndiga regeringen att säljastatens aktier m.m. i 34 angivna företag, däribland statensvattenfallsverk (efter ombildning till aktiebolag).Vattenfall AB har beslutat om enomorganisation av bolagets vattenkraftsverksamhet, innebäranderelativt omfattande rationaliseringar. Syftet är att mötaeffekterna av den skärpta konkurrens som följer av avregleringenav elmarknaden. Den nya organisationen, som infördes den 1januari 1993, innebär att all vattenkraftsverksamhet inomkoncernen samlas till en division med huvudkontor i . Måletför divisionen är att totalkostnaderna skall sänkas ochproduktiviteten ökas. Det förutses kunna uppnås genom sänktadrift- och underhållskostnader och minskad kapitalbindning. Enkonsekvens av rationaliseringen är att en övertalighetuppkommer; enligt preliminära bedömningar beräknas omkring 220av sammanlagt 1000 arbetstillfällen i försvinna.Vattenfall hänvisar till att vattenkraftsproduktionenunder senare tid har inneburit minskad arbetsvolym av följandeskäl. Några nya vattenkraftverk kommer inte att byggas under denärmaste åren, som reinvesteringsprogrammet i stortsett har halverats jämfört med tidigare. Vidare skallunderhållet optimeras; detta kommer i många fall innebära ett itiden utglesat eller minskat underhåll. Driften effektiviserasgenom ändrade ansvars- och organisationsprinciper. Slutligen harhuvudansvaret för stamnätet överförts till ianslutning till bolagiseringen av Vattenfall.I samband med sitt beslut utfäste sig att sökamildra effekterna dels för de personer som förutses bliövertaliga, dels för de orter som berörs. Sålunda har enprojektorganisation uppgift att finna vad sombetecknas vara en extern resp. en intern lösning. Förhandlingarenligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet pågår.Den externa lösningen går ut på att skall bidratill att nya arbetstillfällen skapas på de orter som berörs avomorganisationen. Härvid görs en åtskillnad mellan de värstdrabbade orterna -- bl.a. där har svarat för en storandel av sysselsättningen på orten -- och de som inte i lika höggrad berörs. Enligt den utredning som har låtit görakommer fem kommuner att drabbas särskilt, nämligen iNorrbottens län, och i ,i samt i län.Det sammanlagda sysselsättningsbortfallet utgör en väsentlig delav den totala arbetsstyrkan i resp. kommun. Av de nu nämndakommunerna är -- med orterna --den kommun som kommer att förlora i särklass flestarbetstillfällen. Ursprungligen beräknades att 105 personerskulle bli övertaliga; de senaste beräkningarna tyder på attantalet stannar vid hälften. Enligt bedömning kommerde nämnda kommunerna att behöva de största insatserna. Bland deåtgärder som övervägs är omlokalisering av verksamhet inom andradelar av till berörda orter, direkta stödinsatser förföretagsetableringar och medverkan till lokalisering av företagtill resp. kommun. räknar med att programmet kommeratt sträcka sig . Vad gäller de övrigakommunerna har för avsikt att avsätta medel förenstaka mindre projekt och för stimulans till en fortsattprojektutveckling.Den interna lösningen avser genomförandet av etttrygghetsprogram under beteckningen REKA (Resurs- ochkompetensanpassning). Det innebär ett paket av åtgärder av olikaslag. De insatser som diskuteras är följande. Avgångsersättningskall utbetalas dels när och en anställd, som hararbetat i företaget, är överens om att denanställde bör lämna företaget, dels vid ny anställning i ettannat företag när den anställde slutar på egen begäran. Vidareskall löneutfyllnad kunna utbetalas; detta innebär enengångsutbetalning av skillnaden mellan den lön den anställdehar i och den eventuellt lägre lön som gäller vid enannan tjänst inom koncernen. För att möjliggöra sådanaomplaceringar kommer att kraftigt begränsaexternrekryteringen. Vidare kan sådan utbildning som bedöms ledatill ny sysselsättning bekostas av . Den som bytertjänsteställe inom kan erhålla bidrag för täckande avrese- och flyttkostnader. För att stimulera anställda att startaegen verksamhet kan bidrag av olika slag lämnas. Förtida pensionkan ges till den som är eller äldre. Utöver dessa nunämnda åtgärder kan sådana insatser förekomma som bedömslämpliga i varje enskilt fall och utifrån lokalaförutsättningar. Enligt nuvarande bedömning torde hälften av denuppkomna övertaligheten kunna genom frivillig avgång ochtidigare pensionering.I fyra motioner har frågan tagits upp om statens ansvar såsomägare till för de anställda vid bolaget som berörsav organisationsförändringarna.Många statliga företag -- däribland -- har förskogslänen inneburit såväl viktiga arbetstillfällen sommöjligheter till industriell utveckling, anförs iSocialdemokraternas partimotion 1992/93:A267 (s). Den avregeringen förordade privatiseringen av statlig egendom kommeratt få allvarliga regionalpolitiska effekter, anförs det. Redannu innebär avkastningskraven på att hela bygderödeläggs till följd av uppsägningar. Motionärerna pekar påsituationen i kommun som ett exempel. De anser attregeringen måste ta sitt ägaransvar genom att se till att orteroch regioner som drabbas av uppsägningar inom gesförutsättning till fortsatt eller ny sysselsättning. Ettuttalande av om statens ägaransvar för anställda inomVattenfall begärs sålunda.Även i motion 1992/93:A473 (s) berörs , men enbart med avseende på effekterna förJokkmokks kommun. Motionärerna anför att motivet förpersonalminskningen är ett förväntat beslut i omavreglering av elmarknaden. Vidare hävdas att orsaken är ettökat avkastningskrav från ägaren; bolaget närmar sig nu alltmerden vinstmaximering som styr privata företag. Motionärernabegär ett uttalande från sida om statens ansvar förde anställda i inom kommun.Också i motion 1992/93:A216 (fp) är det effekterna förJokkmokks kommun som påtalas. Motionären kräver att enarbetsgrupp tillsätts som med statliga medel aktivt skall arbetaför att skapa nya arbetstillfällen och underlätta nyaverksamheter inom främst orterna ikommunen.Regeringen bör vidta åtgärder för att sysselsättningen inteskall minska i de Norrlandskommuner som berörs av avregleringenav elmarknaden och omorganisationen inom , heter det imotion 1992/93:A423 (v). Vidare efterlyses särskilda insatsernär det gäller och kommuner.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande(1992/93:AU5y; bilaga 3) att arbetet på att få fram alternativaarbetstillfällen i de av neddragningarna berörda orterna harsatts i gång och resulterat i ett principprogram för de hårdastdrabbade kommunerna. Vidare påpekar utskottet att medel avsättsäven för att starta enstaka mindre projekt i övriga berördakommuner. Mot denna bakgrund anser arbetsmarknadsutskottet attförslagen i motionerna är tillgodosedda och inte bör föranledanågon åtgärd. I en avvikande mening (s) -- tillvilken suppleanten från ansluter sig -- anförssammanfattningsvis att rationaliseringar inom statliga verk,myndigheter och bolag inte får medföra att målet om en regionalbalans går förlorad.Näringsutskottet konstaterar inledningsvis att en radbeslut har fattats av som gäller ochelmarknaden. Förslaget rörande ombildning av affärsverket tillett bolag lades fram av den socialdemokratiska regeringen.Utskottet vill erinra om att skälet härför uppgavs vara attbolagsformen skulle vara mer ändamålsenlig i den merkonkurrensutsatta miljö som förutsågs komma att varaverksamt inom. Av detta skäl ansågs det sålunda av vikt attVattenfall inte skulle behöva inhämta godkännandebeträffande riktlinjer för verksamheten. Vidare vill utskottetpåminna om att var enig i sitt beslut om mål ochstrategier för elmarknadens reformering (RD 1991/92:124).I de aktuella motionerna begärs att staten skall ta vad sombetecknas som ett ägaransvar för effekterna avrationaliseringen. Formellt sett innefattar begreppet ägaransvarinte någon skyldighet för ett bolag eller dess ägare attombesörja att personer som har sagts upp på grund av arbetsbristeller att orter eller kommuner som berörs blir kompenserade försysselsättningsbortfallet. En annan sak är givetvis detmoraliska ansvar som ett bolag bör känna i fråga om effekternaav ett rationaliseringsbeslut. Ett bolags främsta ansvar är attverksamheten skall drivas på effektivast möjliga sätt. Statensansvar är generellt, nämligen att vidta ändamålsenliga regional-och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vidare vill utskottet kommentera vad som i flera av motionernaanförs om kravet på avkastning som en av orsakerna till behovetav rationaliseringar.Våren 1988 beslutade (prop. 1987/88:87, bet. NU 41)om ny ekonomisk styrning av m.m.Beslutet innebar bl.a. att förräntningskravet höjdes. Ipropositionen angavs att förräntningskravet bör utformas så attdet bl.a. medger jämförbarhet med andra företag när det gällerlönsamhet, effektivitet m.m. samt att det stämmer med de kravsom riktas mot annan industriell verksamhet med motsvaranderisk. Ett nominellt förräntningskrav om på justerat egetkapital efter skatt preciserades. Vidare angavs att höjdalönsamhetskrav bör mötas med en ökad effektivitet inomverksamheten; en viss höjning av elpriset bedömdes dock varaoundviklig.Som har nämnts i det föregående anslöt sig hösten1991 till regeringens förslag om att beslut som rör verksamheteni bolaget inte skall underställas . I propositionenbetonades att det är en uppgift för bolagets styrelse attutforma mål och strategier för verksamhet. Enligtinhämtad uppgift har styrelsen -- med utgångspunkt i vad somgäller för kraftföretag som är noterade på fondbörsliksom för svenska industriföretag i övrigt -- ställt ettlångsiktigt lönsamhetskrav som uppgår till på justerateget kapital efter skatt. En ytterligare utgångspunkt har variten beräknad inflation på 4%.I flera av motionerna nämns vidare som ett motiv för attstaten skulle ha ett särskilt ansvar för de berörda kommunernaatt det svenska samhället i sin helhet under en följd av år hardragit nytta av den vattenkraft som har levererats från deberörda Norrlandskommunerna. Utskottet vill här erinra om deomfattande medel som statsmakterna sedan början av 1900-talethar ställt till förfogande för investeringar ivattenkraftsproduktionen.Såsom har framgått har uttalat sin avsikt attkompensera det sysselsättningsbortfall som väntas uppkomma tillföljd av omorganisationen genom åtgärder som kompletterar destatliga regional- och arbetsmarknadspolitiska insatserna.Åtgärderna är dels interna, dels externa. Till de interna hörekonomiskt stöd av olika slag och för olika ändamål till depersoner som blir friställda från hittillsvarande uppgifter inomkoncernen. De externa åtgärderna innebär insatser för attstimulera till företagande i de berörda kommunerna,huvudsakligen i de som förutses bli mest drabbade. Målet är attlika många nya arbetstillfällen som de som försvinner skallskapas i de hårdast drabbade kommunerna. har redan --tillsammans med de aktuella kommunerna -- utarbetat ettutvecklingsprogram omfattande en femårsperiod. Samtliga kommunerhar uttryckt önskemål om att själva få bereda och besluta ominsatser inom ramen för den lokala näringspolitik som bedrivs.Flera av kommunerna uppges ha långt framskridna planer på olikaprojekt.Enligt utskottets uppfattning är de av gjordautfästelserna långtgående. anser -- medinstämmande i vad som anförs i arbetsmarknadsutskottets yttrande-- att motionerna blir tillgodosedda genom de insatser frånVattenfalls sida som här har redovisats. Utskottet utgårhärutöver från att regeringen vidtar sedvanliga sysselsättnings-och regionalpolitiska åtgärder. Med det sagda avstyrks deaktuella yrkandena i motionerna 1992/93:A267 (s), 1992/93:A473(s), 1992/93:A216 (fp) och 1992/93:A423 (v).Utbyggnad av det nordiska elnätet till övriga EuropaEn sammanlänkning av de nordiska elnäten skulle möjliggöra enökad svensk export av el, sägs det i motion 1992/93:N434 (s).Motionärerna anser därför att initiativ bör tas för utbyggnad avöverföringskapacitet från dessa nät till elnäten i övrigaEuropa.Det nordiska samarbetet på eldistributionsområdet -- Nordel --har medfört ett internationellt sett omfattande utbyte avelenergi mellan de nordiska länderna. En förutsättning härförhar varit den betydande utbyggnad av överföringskapaciteten somhar genomförts.Utbyte med kontinenten kommer att möjliggöras genom pågåendeoch planerad utbyggnad av kabelförbindelserna. Ett ökatkommersiellt intresse har uppstått för störreöverföringskapacitet till kontinenten. Ett exempel härpå ärBaltic . Utvecklingen kan dessutom antasfortsätta genom den ökade ekonomiska integrationen inom EG. Idetta sammanhang bör erinras om de regler i somsyftar till att överföring av kraft mellan de avtalsslutandeländerna skall underlättas.Inom ramen för har en s.k. adhoc-grupp för nordiska elmarknadsfrågor inrättats. Gruppen skallbehandla frågan om Nordels framtid. Vidare är uppgiften attvärdera förutsättningarna för och behovet av nordiska initiativför att utveckla den nordiska elmarknaden. Slutligen skallgruppen analysera utvecklingen inom EG och i ochmed ledning därav utvärdera konsekvenserna för den nordiskaelmarknaden. Gruppens mandat sträcker sig till den 1 juli 1994.Med hänsyn till vad som har redovisats i det föregående om enstudie på nordisk basis och till vad som i övrigt har anförtsavstyrker utskottet motion 1992/93:N434 (s) i här aktuelldel.ElsäkerhetÄndring i ellagenI budgetpropositionen (bil. 13 s. 114) föreslås att riksdagenantar ett framlagt förslag till ändring i ellagen. Ändringarna,som föranleds av beslutet om en ny ordning för kontroll avelektrisk materiel, innebär i huvudsak att kravet påregistrering av sådan materiel slopas liksom den därmedsammanhängande avgiftsskyldigheten. Konkret innebär förslagetdels att 17--20 och 22§§ skall upphöra att gälla, dels vissaföljdändringar i 27, 29, 31 och 32§§. I propositionen föreslåsändringarna träda i kraft den 1 juli 1993.Till följd av oklarheterna rörande ikraftträdandehar det under ärendets beredning i utskottet blivit uppenbartatt en anpassning behövs när det gäller ikraftträdandet avändringarna i ellagen. Utskottet föreslår därför att dagenför ikraftträdande ändras till att avse den dag som regeringenbestämmer.Vidare finns behov av en följdändring utöver dem som anges ipropositionen, nämligen i 16§. Anledningen är att det även idenna paragraf återfinns en hänvisning till 22§, vilken nuskall upphävas. Utskottets förslag i denna del framgår avbilaga 2.AnslagDen inrättades , som därmedövertog uppgifter som har bedrivits inom . I dennya myndigheten ingår vidare den tidigare regionalatillsynsorganisationen, . Detövergripande målet för elsäkerhetsarbetet är att förebygga skadapå person och egendom orsakad av elektricitet. Verket har givitsi uppdrag att lägga fram förslag till utformning av det systemför elabonnentavgifter som beslutade om (prop. 1992/93:21, bet. NU5).I budgetpropositionen (bil. 13. s. 112) föreslås ett anslagtill på . Utskottettillstyrker regeringens förslag.FörsörjningsberedskapI budgetpropositionen (bil. 13 s. 76) berörsförsörjningsberedskapen på energiområdet, som är en särskildfunktion inom totalförsvarets civila del. Funktionens mål är attsamhällets energibehov med hög säkerhet skall kunna tillgodosesunder kriser och i krig. är funktionsansvarig myndighet.Oljelagring m.m.RiktlinjerSåvitt gäller den statliga krigstidslagringen av olja anmälerregeringen sin avsikt att disponera influtna medel frånutförsäljningen av sådan olja. Två ändamål, ett civilt och ettmilitärt, anges för användningen av dessa medel.Med hänvisning till vad () har påpekat i sin programplan anförs att energifunktionenhar en högre uthållighet än vissa andra funktioner inom detcivila försvaret. De medel som frigörs genom utförsäljning avolja ur de statliga krigslagren bör -- liksom nu -- få användasför att stärka sådana andra funktioner, sägs det.Härutöver anser regeringen att den bör ha möjlighet attanvända medlen för ändamål också inom den militära delen avtotalförsvaret. I denna del begärs bemyndigande.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen i dettaavseende.Såvitt gäller fredskrislagring av olja anför regeringen attden uppbyggnad av ett statligt fredskrislager som ingick i 1992års försvarsbeslut av besparingsskäl inte bör genomföras i dentakt som förutsattes vid beslutet. Fredskrislagret kommersålunda att hållas på en lägre nivå. Trots detta räknarregeringen med att -- vid eventuella störningar påoljemarknaden -- kommer att kunna medverka aktivt tillsamordnade insatser inom ramen för det internationellaenergiorganet (IEA).Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen har anförti denna del.AnslagVidare har regeringen lämnat förslag till anslag när detgäller försörjningsberedskapen av olja m.m. Till Drift avberedskapslager föreslås , tillBeredskapslagring och industriella åtgärder föreslås drygt 10miljoner kronor och, slutligen, till Särskilda kostnader förlagring av olja, motorbensin etc. föreslås ett formellt anslagpå 1000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till nu angivnaanslag.Åtgärder inom delfunktionen ElkraftSäkerheten i elsystemen bör öka, anser regeringen. I dettasyfte planeras stimulansåtgärder för kraft- ochdistributionsföretag m.fl. I budgetpropositionen (bil.