bet · GH01BoU4 · 1993-11-18 00:00:00 — Ändringar i fastighetsbildningslagen m.m. I betänkandet behandlas proposition 1993/94:27 om ändringar ifastighetsbildningslagen (1970:988). Lagörslaget syftar till attbl.a. göra det möjligt att bilda mindre jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1994. Utskottet tillstyrker lagförslaget.Vidare behandlas fyra motioner från den allmänna motionstiden1993. I motionerna tas upp andra frågor om fastighetsbildningm.m. än de som berörs i propositionen. Regeringen har i proposition 1993/94:27 föreslagit attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988). I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1993väckta motionerna1992/93:Bo408 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstärkandet av den enskildes rätt vid expropriation.1992/93:Bo410 av () vari yrkas3. att hos regeringen begär att jordförvärvslagenför skogsbruksfastigheter avskaffas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade möjligheter att ge jakt- ochfiskeservitut till avstyckade fastigheter.1992/93:Bo413 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i jordförvärvslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fastighetsbildning med jakt- ochfiskeservitut.1992/93:Bo417 av () vari yrkas attriksdagen beslutar ändra fastighetsbildningslagen för attunderlätta omarrondering, i enlighet med vad som anförts imotionen. Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagenFastighetsbildningslagen (FBL) innehåller bestämmelser omunder vilka förutsättningar en fastighet kan nybildas ellerombildas och regler för förfarandet. Nybildning kan ske genomavstyckning, klyvning eller sammanläggning. Ombildning av enfastighet sker genom fastighetsreglering. I 3 kap. återfinns degrundläggande villkoren för all fastighetsbildning.År 1990 beslutade (bet. 1990/91:BoU3) om ändringar i3 kap. i syfte att bättre anpassa FBL till de då gällande jord-och skogsbrukspolitiska målsättningarna och vidga möjligheternaatt i samband med fastighetsbildning beakta skäl som främjar enpositiv landsbygdsutveckling. Ändringarna innebär bl.a. attjordbruks- och skogsbruksfastigheter kan bildas även omföretaget på fastigheten inte ger brukaren full utkomst (dets.k. företagsekonomiska villkoret i 3 kap. 5 § FBL).Syftet med det nu aktuella lagförslaget, som främst rörändringar av villkoren för bildande av jordbruks- ochskogsbruksfastigheter, är att bättre anpassa FBL till rådandeförhållanden på landsbygden efter de ändringar som skett desenaste åren i jord- och skogsbrukspolitiken.Lagförslaget innebär bl.a. att det företagsekonomiskavillkoret vid ny- och ombildning av jordbruks- ochskogsbruksfastigheter mjukas upp ytterligare. Det bör enligtförslaget inte längre krävas att företaget på fastigheten gerbrukaren hans huvudsakliga utkomst. Däremot skall företaget ge"ett godtagbart ekonomiskt utbyte", dvs. alltid lämna ett visstpositivt bidrag till brukarens försörjning. Vid bedömningenskall enligt regeringsförslaget alltid kunna vägas inmöjligheterna att kombinera verksamheten med annan varaktigverksamhet på orten. I glesbygd skall lägre lönsamhetskrav kunnaställas om fastighetsbildningen främjar bosättning ochsysselsättning på orten. Även hänsynen till natur- ochkulturvården skall beaktas. Nödvändiga bedömningar skall ske motbakgrund av de jord- och skogsbrukspolitiska riktlinjer sområder vid tiden för fastighetsbildningen.Vidare föreslås att det nuvarande kravet att åtgärden skallvara till övervägande nytta för jordbruksnäringen tas bort vidfastighetsbildning som berör jordbruksfastighet. I ställetföreslås en bestämmelse om att fastighetsbildning inte får skeom åtgärden är ägnad att medföra någon olägenhet av betydelseför jordbruksnäringen. Förslaget innebär således en uppmjukningav skyddsreglerna för jordbruksnäringen som finns i 3 kap. 6 §FBL. För skogsnäringen och skogsmiljön föreslås en skärpning avskyddsregeln i 3 kap. 7 §. Fastighetsbildning som innebär enskadlig delning av en skogsbruksfastighet skall inte varatillåten.Ytterligare ett par ändringar i FBL föreslås i propositionen.Vid klyvning av fastighet skall förbud eller villkor för bl.a.skogsavverkning kunna meddelas. När det gäller förfarandet vidfastighetsbildningsmyndigheten föreslås att en ansökan omfastighetsbildning skall kunna avvisas i det fall sökanden harförelagts att betala förskott på förrättningskostnaderna meninte gör det.Utskottet, som inte funnit anledning till erinran ellersärskilt uttalande med anledning av propositionen, föreslår attriksdagen antar det som bilaga till detta betänkande fogadelagförslaget.Motioner om fastighetsbildning m.m.I det följande behandlar utskottet fyra motioner som rörfrågor om expropriations-, jordförvärvs- ochfastighetsbildningslagstiftningen. Motionerna har, sominledningsvis framgått, väckts under den allmänna motionstiden1993. De har ingen omedelbar anknytning till förslaget omändring i FBL som behandlats ovan.ExpropriationslagenI motion 1992/93:Bo408 (m) föreslås att bör geregeringen till känna att expropriationslagen ses över i syfteatt stärka den enskildes rätt. Det händer enligt motionären attkommunerna utnyttjar expropriationsmöjligheterna trots atthävdade starka samhällsintressen kan tillvaratas lika bra ellerbättre av andra intressenter än kommunen. Även om markägaren kanvisa att han har samma mål och äger resurser för att genomföraexploateringen kan kommunen enligt motionären vidhållaexpropriationsansökan. I nu redovisat avseende anser motionärenatt expropriationslagen bör ändras.Expropriationslagen medger att fastighet som tillhör annan änstaten får tas i anspråk med äganderätt, nyttjanderätt ellerservituträtt för vissa i lagen angivna ändamål. Som framgått avmotionen är expropriationslagen utformad så att markägarenserbjudande att genomföra en av kommunen tänkt exploatering intebehöver tillmätas någon avgörande betydelse vid prövningen av omtillstånd till expropriation kan ges. En ståndpunkt som varitvägledande vid lagens tillkomst är att kommunen i princip skallha företrädesrätt till mark som behövs för tätbebyggelse.Motivet för kommunens företrädesrätt har angetts vara attkommunen, som närmast ansvarig för den fysiska planeringen ochbyggandet, skall kunna föra en aktiv markpolitik. Tillståndskall dock inte meddelas om ändamålet lämpligen bör tillgodosespå annat sätt eller olägenheterna av expropriationen från allmänoch enskild synpunkt överväger de fördelar som kan vinnas genomden (2 kap. 12 §).Såsom planlagstiftningen är utformad med ett på kommunenvilande ansvar för bebyggelseutvecklingen bör enligt utskottetsmening grundprincipen i expropriationslagen om företrädesrättför kommunen ligga fast. Motion 1992/93:Bo408 (m) avstyrks redanpå denna grund. Det kan dock tilläggas att frågan om skyddet föräganderätten bör skrivas in i grundlagen, och vilkainskränkningar i äganderätten som bör vara tillåtna, harövervägts av den tillkallade kommittén, som går underbenämningen Fri- och rättighetskommittén. Övervägandena om bl.a.egendomsskyddet finns redovisade i delbetänkandet Fri- ochrättighetsfrågor, del A, SOU 1993:40. Ett lagförslag till har aviseratshösten 1993.JordförvärvslagenFrågor om jordförvärvslagen behandlas i två motioner. I denena motionen, 1992/93:Bo410 (fp) yrkande 3, föreslås att förvärvav skogsbruksfastigheter inte skall omfattas avjordförvärvslagens bestämmelser. Enligt motionären skulleavverkningen öka och skogsvården förbättras om samhället inteblandade sig i fastighetsmarknaden på skogsområdet. I den andramotionen, 1992/93:Bo413 (s) yrkande 1, föreslås att en utredningtillsätts med uppgift att utforma lagen så att den främjar ettaktivt skogsbruk och en bättre arrondering av skogsmarken. Detkan enligt motionärerna ske om ägarstrukturen förbättras. Ett avproblemen med lagstiftningen anses i båda motionerna vara attden förhindrar tillkomsten av skogsbruksföretag ägda avjuridiska personer.Jordförvärvslagens syfte har bl.a. varit att göra det möjligtför lantbruksnämnden att medverka till att jordbruksmark brukatseffektivt och rationellt. Därför gällde fram till den 1 juli1991 som huvudregel att lantbruksfastigheter inte kundeförvärvas utan tillstånd. beslutades om väsentligaändringar i jordförvärvslagen (bet. 1990/91:JoU26). Ändringarnainnebar en långtgående avreglering. Förvärvslagstiftningenansågs emellertid inte kunna avskaffas helt. Som skäl angavs attlagen varit effektiv när det gäller förvärv av juridiskapersoner, förvärv i glesbygd och förvärv i särskiltägosplittrade områden. Krav på tillstånd för förvärv avlantbruksegendom gäller således i nu angivna trefall.Avsikten med bestämmelserna om juridiska personersförvärvsrätt har varit att upprätthålla en balans mellan olikaägarkategorier. Den utredning som föregick ändringarna ijordförvärvslagen visade att av skogsarealen varprivatägd. Om bestämmelserna skulle ändras ansåg utredningen detinte osannolikt att skogsbolagen på lång sikt skulle öka sittmarkinnehav väsentligt (prop. 1990/91:155 s. 34).Departementschefen delade utredningens bedömning attbestämmelserna om juridiska personers förvärvsrätt bordebibehållas. , som beredde propositionen omändringar i jordförvärvslagen, var enigt om attförvärvsprövningen för juridiska personer skulle behållasoförändrad.Bostadsutskottet anser att i motionerna inte anförts några nyamotiv som ger anledning att åter överväga behovet av attavskaffa förvärvsprövningen för skogsbruksfastigheter enligtjordförvärvslagen. Motionerna 1992/93:Bo410 (fp) yrkande 3 och1992/93:Bo413 (s) yrkande 1 avstyrks. Utskottet vill såvittavser arronderingsfrågan också erinra om attfastighetsbildningslagen utgör ett annat viktigt instrument föratt uppnå bättre ägostruktur.FastighetsbildningslagenI motionerna 1992/93:Bo410 (fp) yrkande 4 och 1992/93:Bo413(s) yrkande 2 föreslås att som sin mening gerregeringen till känna att möjligheterna att bilda jakt- ochfiskeservitut vid vissa avstyckningar vidgas. Syftet medförslaget i motionerna är att stimulera passiva skogsägare attsälja huvuddelen av skogsarealen till skogsbruksföretag. Såskulle enligt motionärerna ske i större utsträckning om ägarenav den kvarvarande fastigheten med mangårdsbyggnaderna kunde fåjakt- och fiskeservitut på den avstyckade skogsmarken.Servitut kan bildas bl.a. genom avtal enligt bestämmelserna i14 kap. jordabalken (JB) eller genom förrättning enligtfastighetsbildningslagens bestämmelser. Ett servitut innebär attfastighetsägaren på olika sätt kan dra nytta av en annanfastighet. Det är knutet till fastigheten och inte tillinnehavaren och kan gälla utan tidsgräns. På grund av derättsverkningar som ett servitut har, uppställs i lagen vissavillkor för att servitut skall anses föreligga. Ett servitutskall vara ägnat att främja en ändamålsenlig markanvändning ochavse ett ändamål av stadigvarande betydelse för fastigheten (14kap. 1 § JB). Förrättningsservitut skall därutöver vara avväsentlig betydelse för fastighetens ändamålsenliga användning(7 kap. 1 § FBL).Varken JB eller FBL innehåller något förbud mot bildande avjakt- och fiskeservitut. I propositionen med förslag till FBLuttalades en viss positiv inställning till fiskeservitut vidbildande av fritidsfastighet (prop. 1969:128 B s. 1158). Irättstillämpningen har också avgjorts att en upplåtelse av rätttill fritidsfiske kunde godtas som servitut (NJA 1976 s. 242).Enligt utskottets mening bör servitutsbestämmelserna varautformade så att fastigheter inte belastas på ett ur allmänsynpunkt oacceptabelt sätt, vilket kan bli följden av en alltförvidsträckt användning av servitut vid fastighetsbildning.Utskottet är inte berett att föreslå ändringar av de villkor somuppställs för att ett servitut skall godtas. Ytterst får fråganom jakt- och fiskeservitut skall bildas överlämnas åträttspraxis. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1992/93:Bo410 (fp) yrkande 4 och 1992/93:Bo413 (s) yrkande 2.Fastighetsbildningskostnaderna vid omarronderingI motion 1992/93:Bo417 (c) tas uppfastighetsbildningskostnaderna vid frivilliga omarronderingarmed utgångspunkt främst i förhållandena i . Bl.a. anförsatt intresset för sådana frivilliga förbättringar avfastighetsstrukturen är mycket positivt men attlantmäterikostnaderna upplevs som orimliga. Enligt motionärenutgår inte statsbidrag när markbyten sker på frivillig väg. Honanser därför att fastighetsbildningslagen bör ändras så attlänsstyrelsen kan förmedla statsbidrag också vid en frivilligomarrondering.Utskottet vill inledningsvis upplysa att frågor om bidrag tilllantmäterikostnaderna inte regleras i FBL. Sådanabidragsbestämmelser finns däremot i förordningen (1978:250) omstatligt stöd till jordbrukets rationalisering. Bidrag fårlämnas i samband med yttre rationalisering till bl.a.lantmäterikostnader. Frågan om bidrag prövas av länsstyrelsen.För närvarande lämnas stöd till lantmäterikostnaderna förframför allt vissa större pågående omarronderingsprojekt iKopparbergs län. Stöd för nya projekt bör enligt uttalande ibudgetpropositionen 1992/93 bil. 10 inte beviljas från anslaget.Enligt vad utskottet erfarit utgår bidrag vanligtvis inte vidsådana markbyten av mindre omfattning som motionären synes syftapå. Möjlighet till viss nedsättning av kostnaderna finns dockgenom lantmäteritaxans bestämmelse om s.k. städningssubvention.Viss avdragsmöjlighet för lantmäterikostnader vidrationaliseringsförvärv finns också genom att sådana kostnaderräknas in i underlaget för skogsavdraget.Enligt vad utskottet erfarit är det inte ovanligt attfrivilliga markbyten i kommer till stånd under medverkanav lantbruksenhet, som genom jordfonden hartillgång till en viss markreserv. Lantbruksenheten har hittillsutan kostnader för markägarna förhandlat med dem och gjortnödvändiga värderingar samt upprättat avtal. Därefter harfastighetsbildningsmyndigheten utfört sedvanliglantmäteriförrättning. Genom en sådan samverkan harlantmäterikostnaderna kunnat begränsas.Frågan om bidrag till lantmäterikostnaderna vidomarrondering har behandlats tidigare av (bet.1990/91:BoU3) och avstyrkts med hänvisning till pågåendeutredning om fastighetsbildningskostnaderna. Motioner om vidgadeavdragsmöjligheter inom skattesystemet för sådana kostnader harockså behandlats och avstyrkts (1992/93:SkU21). Sedan enkommitté tillsatts med uppgift att se över bl.a.lantmäteriorganisationen har frågan om kostnader förfastighetsbildning överlämnats till denna kommitté. utreda frågan om hur finansieringen avlantmäteriverksamheten bör utformas (dir. 1993:11). Utskottetanser det rimligt att avvakta resultatet av kommitténs arbete.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1992/93:Bo417 (c). beträffande lagförslagetatt antar regeringens förslag till lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988) som finns intaget som bilagatill detta betänkande,2. beträffande egendomsskyddetatt avslår motion 1992/93:Bo408,3. beträffande förvärvsprövningen förskogsbruksfastigheteratt avslår motionerna 1992/93:Bo410 yrkande 3 och1992/93:Bo413 yrkande 1,4. beträffande jakt- och fiskeservitutatt avslår motionerna 1992/93:Bo410 yrkande 4 och1992/93:Bo413 yrkande 2,5. beträffande lantmäterikostnaderna vid omarronderingatt avslår motion 1992/93:Bo417.Stockholm den 18 november 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), () och i (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.