bet · GG01NU35 · 1993-05-27 00:00:00 — Hanföreslår därför att organet benämns Bankstödsdomstolen.Även i motion 1992/93:N63 (nyd) föreslås att det nyaprövningsorganet skall benämnas Bankstödsdomstolen, medhänvisning till att det i allt väsentligt kommer att fungera somen domstol.Enligt utskottets uppfattning är det bestämmelserna om denföreslagna prövningsinstansens ställning, uppgifter,sammansättning m.m. som är avgörande för hur den kommer attbedömas, t.ex. vid en jämförelse med regler.Vilken benämning som instansen ges torde sakna betydelse för omden kommer att betraktas som domstol eller inte. Med hänsynhärtill och till att det måste anses vara klarlagt att denföreslagna uppfyller kriterierna för domstolfinns det inget som hindrar att instansen får . Denna beteckning kan ocksåvara att föredra, eftersom det här är fråga om ett organ sominte permanent kommer att vara i verksamhet med hänsyn till attantalet ärenden blir litet. Nämndens mandat föreslås dessutombli tidsbegränsat. Med det sagda avstyrker utskottet motionerna1992/93:N62 (s) och 1992/93:N63 (nyd), den senare i berörd del.ÖverklagandeI den föreslagna lagen föreskrivs att Prövningsnämndensavgöranden inte får överklagas.I en rättsstat, anförs det i motion 1992/93:N63 (nyd), är deten självklarhet att frågor som rör äganderätten inte prövas barai en instans. beslut måste därför kunnaöverklagas, anser motionärerna och anför att det meständamålsenliga är att överklagandet sker till Högsta domstolen.De ärenden som kommer att hantera kan väntasröra avsevärda allmänna och enskilda intressen. Förslaget om attinrätta en särskild instans för prövning av bankstödsärenden harframlagts för att få ett organ som dels besitter betydandesakkunskap, dels kan handlägga ärendena snabbt och flexibelt.Enligt vad utskottet har erfarit är avsikten att de bådajurister som skall ingå i nämnden skall ha kompetens ocherfarenhet på justitierådsnivå. Den tredje ledamoten avses ha enkompetens på jämförbar nivå inom sitt område. Genom en sådansammansättning av nämnden säkerställs enligt utskottets meningatt bankstödsärendena får en mycket kvalificerad bedömning.Härutöver gäller att ärendena innan de kommer till nämnden harprövats av och i vissa fall även av regeringen.I flertalet ärenden kan vidare förutses att det krävs en storskyndsamhet. Sammantaget anser utskottet att det föreslagnaförfarandet ger garantier för en tillfredsställande prövning ochatt det därför kan godtas att beslut inte fåröverklagas. Med hänvisning härtill avstyrks motion 1992/93:N63(nyd) i nu aktuell del.Rekryteringen till prövningsorganet, m.m.Prövningsnämnden avses, som tidigare nämnts, få tre ledamötersom skall utses av regeringen. Ledamöterna skall besitta högkompetens med särskild sakkunskap på området. Ordföranden ochvice ordföranden skall vara jurister med domarerfarenhet.Regeringen skall också kunna utse högst två ersättare.I syfte att få bästa kompetens i prövningsorganet är detangeläget, anförs det i motion 1992/93:N63 (nyd), att minst enav juristerna vid sidan av domarkompetens har affärsjuridiskerfarenhet av betydande omfattning eller annan adekvaterfarenhet från näringsliv eller bank.Det ankommer på regeringen att utse ledamöterna iPrövningsnämnden. Enligt vad utskottet har erfarit avserregeringen att därvid bl.a. sörja för att erforderligaffärsjuridisk kompetens tillförs nämnden. Utskottet utgårdärför från att syftet med det nu aktuella yrkandet i motionenkommer att tillgodoses. Något särskilt uttalande från riksdagenssida i frågan är därför inte påkallat. Motion 1992/93:N63 (nyd)avstyrks således i ifrågavarande del.I propositionen anförs att det är svårt att uppskatta behovetav medel för verksamhet. Regeringen meddelaratt den avser att återkomma till resursfrågorna påtilläggsbudget för /94. I avvaktan på dettaföreslås att eventuella utgifter för Prövningsnämndensverksamhet belastar sjunde huvudtitelns anslag I 9 Åtgärder föratt stärka det finansiella systemet.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört idenna del.Lagens giltighetstidDen nya lagen om statligt stöd till banker och andrakreditinstitut föreslås träda i kraft . Deinledande bestämmelserna om principerna för bankstödet avsesgälla tills vidare. I propositionen anges däremot att lagen iövrigt bör vara tidsbegränsad och upphöra att gälla vid utgångenav . Detta rör bestämmelserna för prövning av villkor,inlösen och tvångsförvaltning samt verksamhet.Förslaget om tidsbegränsning motiveras av att lagen vid ettbeslut om dess förlängning kan anpassas till de erfarenheter somvunnits vid tillämpningen av lagen.Det är viktigt att får möjlighet att nära följautvecklingen på bankstödsområdet, anförs det i motion1992/93:N63 (nyd). Om det föreligger särskilda skäl kan en lagtidsbegränsas. I detta fall är det enligt motionärerna meständamålsenligt att låta lagen gälla i taget. Regeringenskulle då kunna återkomma med förslag om förlängning av lagen,varvid får en naturlig möjlighet att ompröva reglernasutformning.Den föreslagna lagen om bankstödet är till sin omfattning ochkaraktär i väsentliga hänseenden ny för svensk rätt. Det ärdärför enligt utskottets mening välmotiverat att införa enkontrollstation genom att tidsbegränsa lagen. Tidpunkten förutvärdering bör väljas så att tillräcklig erfarenhet kanerhållas om lagens effekter i olika avseenden. Detta kan inteuppnås om lagen, så som motionärerna föreslår, skulle upphöraatt gälla . Utskottet anser att regeringensförslag innebär en lämplig avvägning. Vid utgången av år 1995kan praktisk erfarenhet av lagen utvärderas. Detär vidare enligt utskottets uppfattning viktigt att markera attstatens generella garanti för betalningssystemet ochkreditförsörjningen inte är tidsbegränsad, utan gäller ienlighet med tidigare beslut så länge som det behövs.En avveckling skall ske när det kan göras utan attfordringsägarnas intressen hotas och först efter ett nytt beslutav riksdagen.Utskottet vill också erinra om att regeringen aviserat om attden löpande kommer att hålla underrättad ombankstödsfrågorna dels genom skrivelser, dels genom muntliginformation. kommer därför att vid upprepadetillfällen ha möjlighet att diskutera stödet till bankerna ochövriga kreditinstitut. Regeringen har avlämnat enskrivelse (skr. 1992/93:251) till med information omhittills vidtagna åtgärder för att stärka det finansiellasystemet.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motion1992/93:N63 (nyd) i här berörd del.Lagens utformningMed hänvisning till vad som anförts i de olika avsnitten i detföregående tillstyrker utskottet regeringens förslag tillutformning av lagen om statligt stöd till banker och andrakreditinstitut enligt bilaga 1.Bankstödsfrågornas handläggningDet är angeläget att alla åtgärder rörande bankstödet vidtas iett sammanhang, hävdas det i motion 1992/93:N63 (nyd). I vartfall måste ha gjort en säker helhetsbedömninginnan den går in på enskildheterna, anförs det. Allt detta måsteske snabbt, understryker motionärerna.Bankstödsnämnden hanterar nu ansökningar om statligt stöd frånfyra banker. har övertagits av staten och rörandedenna bank pågår en inventering och genomgång avproblemengagemangen. Efter rekonstruktion är målet att bankenskall kunna säljas . I fråga om övriga berördabanker -- , ochFöreningsbanken-- genomförs grundliga genomgångar av bankernasproblemkrediter och långsiktiga intjäningsförmåga. Detta skallutgöra underlag för bedömning av omfattningenoch formerna för det eventuella statliga stödet. Parallellt meddessa genomgångar utförs en utredning om kreditväsendetsframtida struktur, bl.a. i syfte att analysera vilka effekterolika åtgärder riktade till de enskilda bankerna får påbranschen som helhet. anlitar ett antalinternationellt verksamma konsultföretag för de nämndautredningarna. De berörda bankerna skiljer sig åt när det gällerstorlek, organisation, verksamhetsinriktning, problemkrediternasomfattning m.m. Detta gör att kommit olikalångt i processen hos de skilda bankerna.Enligt utskottets uppfattning har , såvittutskottet nu kan bedöma, organiserat sitt arbete på ettkvalificerat och förtroendeingivande sätt. Arbete pågårsamtidigt på flera olika plan i syfte att skaffa både överblickoch detaljkännedom. Genomgångarna av bankerna sker med anlitandeav internationell expertis. En avvägning måste göras mellanönskemålet om skyndsamma åtgärder och kravet på att åtgärdernaär så omsorgsfullt utformade att de är långsiktigt hållbara ochvinner acceptans bland såväl allmänheten som svenska ochinternationella experter. har givit regeringen ochBankstödsnämnden ett vitt bemyndigande att hantera frågornarörande bankstödet. bör därför inte närmare ange hurhandläggningen skall gå till. Utskottet avstyrker därför motion1992/93:N63 (nyd) i berörd del.TillgångsgarantiDet generella bankstödet är utformat som enskuldgaranti, konstateras det i motion 1992/93:N63 (nyd). Dettaåstadkoms genom att staten garanterar att kreditinstituten kanfullgöra sina förpliktelser i rätt tid. Från marknadens synpunktvore det enligt motionärerna bättre att garanteratillgångssidan. Ett sådant system skulle lösa alla formellakapitaltäckningsproblem, vara konkurrensneutralt och leda tillintressegemenskap mellan instituten och staten när det gälleratt maximera värdet av tillgångar som omfattas av garantin,hävdar motionärerna. En tillgångsgaranti skulle vara likaintressant för alla banker oavsett deras ekonomiska ställning,eftersom bankerna skulle ha möjlighet att behålla sina inbördespositioner, understryker motionärerna. Med en tillgångsgarantiskulle man vidare inte behöva göra någon genomgång av bankernasproblemkrediter. Systemet skulle i princip kunna sättas i kraftomedelbart, anförs det i motionen. Staten skulle, enligt ettexempel i motionen, kunna garantera av räntor ochamorteringar i en banks låneportfölj. För detta skulle staten fåen provision på samt få en option att förvärva 90%av aktierna vid en nyemission i banken. En bank som har mindrebehov av stöd skulle kunna få en statlig garanti omfattande50% av räntor och amorteringar mot en provision på och enoption på av aktierna.Som tidigare anförts har regeringen och fåttett mycket vidsträckt bemyndigande när det gäller bådebankstödets ekonomiska omfattning och hur stödet till enskildakreditinstitut skall utformas. I det senare avseendet innehållerpropositionen som låg till grund för bankstödet (prop.1992/93:135) en mycket omfattande uppräkning av möjligakonstruktioner av stödåtgärder. I nämnda proposition finns ettsärskilt avsnitt (s. 27) som beskriver hur stödet kan utformasgenom garantier av tillgångar. Värdet på riskabla tillgångar kanhärigenom garanteras. Vidare kan en viss andel avkreditförlusterna täckas. Garantin kan även täcka förluster tillföljd av uteblivna räntebetalningar och ränteeftergifter pånödlidande lån. I propositionen nämns även andra exempel påstödåtgärder. Det ligger inom mandat attanvända sig av de former som den bedömer vara meständamålsenliga från fall till fall. Det kan noteras att statenställt ut en förlusttäckningsgaranti på tillGota Bank och att banken tog i anspråk avdenna för att /93 uppnå enkapitaltäckningsgrad på drygt 8%.Utskottet vill betona vikten av att grunderna för detstatliga bankstödet inte ändras. Det internationella förtroendetför det svenska betalningssystemet och kreditväsendet ärnämligen beroende av att statens åtagande, såsom detformulerades och slutligen fastställdes genomriksdagens beslut , kvarstår ograverat till sinomfattning och karaktär. Det viktiga inslaget i åtagandet ärhärvidlag att kreditinstituten kan fullgöra sina förpliktelser.Det nu aktuella motionsyrkandet måste tolkas så att denna del avden statliga garantin skall avvecklas. De svenska bankerna ärför sin finansiering till betydande grad beroende av upplåning iutlandet, och utskottet vill bestämt understryka att det påintet sätt kan komma i fråga att inskränka statens åtagandegentemot dessa. Det får inte råda någon oklarhet på denna punkt.Det statliga åtagandet innebär vidare att staten garanteraratt bankerna kan fullgöra sina förpliktelser gentemotinsättarna. Enligt utskottets uppfattning är detta av heltavgörande betydelse för det inhemska förtroendet förbanksystemet. Inte heller i detta avseende får det uppståosäkerhet om räckvidden av statens garanti. Som framgår avmotionen måste dess förslag om en tillgångsgaranti kompletterasför att det nu befintliga insättarskyddet skall kunna behållas.Utskottet återkommer till detta i det följande.Utskottet kan dessutom konstatera att de riktlinjer somfastställts för bankstödet gör det möjligt för regeringen ochBankstödsnämnden att utforma olika former av tillgångsgarantier.Förslaget i motionen är emellertid inte tillräckligt välutvecklat för att det skall kunna bedömas om motionärerna avseräven andra former av tillgångsgarantier utöver de som tas upp iden tidigare nämnda propositionen. Det framgår inte heller avmotionen hur det föreslagna systemet, såsom det hävdas imotionen, skulle kunna lösa flera av de stora problem somotvetydigt är förknippade med bankstödet.Motionen innefattar dock en förändring av bankstödetsnuvarande omfattning genom att det föreslås att även banker somformellt sett inte är i behov av stöd skall kunna få en statliggaranti mot erläggande av provision. Utskottet vill erinra omatt alla banker och vissa angivna av statens garanti att de skall kunna fullgöra sinaförpliktelser i rätt tid. Konkreta stödåtgärder kan däremot barakomma i fråga till sådana institut som har behov av stöd.Utskottet finner inte skäl att ompröva denna princip.Härutöver vill utskottet peka på att ett förverkligande avmotionens förslag kan medföra nackdelar i olika hänseenden.Bl.a. kan incitamenten minska för bankerna att effektiviseraverksamheten och driva in fordringar. Vidare skulle inte statenfå något inflytande trots att den får stå för en stor del avrisktagandet. I de fall staten skulle behöva infria sin garantigentemot en bank skulle den få regressfordringar mot låntagarna,vilket i sin tur väcker frågor om hur dessa fordringar skalladministreras och behandlas i förmånsrättshänseende. Denskisserade tillgångsgarantin skulle också medföra attaktieägarna inte behöver bära bankens kreditförluster, vilketavviker från de principer som tidigare fastställt förbankstödet.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion /93:N63 (nyd) i ifrågavarande del.InsättarskyddI motion 1992/93:N63 (nyd) anförs det också att den i motionenföreslagna tillgångsgarantin bör kompletteras med eninsättargaranti av den typ som funnits i sedan1930-talet. Förutsättningarna för införande av eninsättargaranti måste utredas, anser motionärerna.Utskottet har tidigare behandlat motioner om insättarskydd.Senast skedde det (bet. 1992/93:NU24). Utskottetkonstaterade då att det statliga bankstödet skyddar insättarna ide svenska bankerna och att detta skydd inte är begränsat tillett visst belopp. Utskottet anförde också att ett insättarskyddbör införas och då anpassas till det väntadeEG-direktivet i frågan. anslöt sig till utskottetsställningstagande.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattningoch avstyrker motion 1992/93:N63 (nyd) i nu aktuell del.Bankers innehav av fast egendomBanker får enligt 2 kap. bankrörelselagen (1987:617) förvärvafast egendom, tomträtt eller bostadsrätt i huvudsak endast föratt bereda lokaler åt verksamheten och bostad åt någon som äranställd i banken. Som undantag från denna huvudregel gäller atten bank får förvärva sådan egendom också för att skydda fordran.Egendom som förvärvats av detta skäl måste avyttras så snart detlämpligen kan ske och senast när det kan göras utan förlust förbanken. Har egendomen inte avyttrats krävs tillståndav för fortsatt innehav.En stor del av bankernas utlåning avsågfastighetssektorn. Som en följd av den kraftiga nedgången ifastighetsvärdena har bankerna tvingats överta ett stort antalfastigheter för att skydda sina fordringar. uppskattning har bankerna under åren 1991och 1992 övertagit fastigheter till ett värde av ca 18 miljarderkronor, exkl. de fastigheter som överförts från Nordbanken tillSecurum.Med nuvarande regler skulle bankerna vara tvungna att antingenavyttra stora delar av sina innehav ellerbegära tillstånd för fortsatt innehav. Ipropositionen anförs att detta kan skapa en ökad osäkerhet påfastighetsmarknaden. Eftersom det är angeläget att bankerna intetvingas till en försäljning som kan leda till onödiga förlusterföreslås att reglerna för innehav av egendom som övertagits föratt skydda fordran ändras. Förslaget innebär att treårsfristenavskaffas och ersätts med en föreskrift om att sådan egendomskall avyttras när det lämpligen kan ske med hänsyn tillmarknadsförhållandena och senast när det kan göras utan förlustför banken. Härutöver föreslås en skyldighet för banker ochkreditmarknadsbolag att till avge ensärskild redovisning av sitt innehav av egendom som harövertagits för att skydda fordringar. Motsvarande ändring införsi lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, som avses träda ikraft som EES-avtalet.Utskottet anser att det är av stor vikt att åtgärdervidtas som kan stabilisera fastighetsmarknaden och tillstyrkerdärför de föreslagna lagändringarna. beträffande statens del i värdestegringenatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkande 4 godkänner vadutskottet anfört,res. 1 (nyd)2. beträffande villkor för bankstödatt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 5,res. 2 (nyd) - villk. 13. beträffande inlösen av aktieratt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkande 6 godkänner vadutskottet anfört,res. 3 (nyd)4. beträffande grund för inlösen och tvångsförvaltningatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkandena 7 och 11godkänner vad utskottet anfört,res. 4 (nyd) - villk. 35. beträffande oskäliga villkoratt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkandena 8 och 12godkänner vad utskottet anfört,res. 5 (nyd) - villk. 3 och 46. beträffande värdering av aktieratt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkande 9 godkänner vadutskottet anfört,res. 6 (nyd) - villk. 37. beträffande utlåtande om aktiers värdeatt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 10,res. 7 (nyd)8. beträffande privatisering av bankeratt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 13,res. 8 (nyd)9. beträffande namnet på prövningsorganetatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motionerna 1992/93:N62 och 1992/93:N63 yrkande14 godkänner vad utskottet anfört,res. 9 (nyd)10. beträffande överklagandeatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkande 15 godkänner vadutskottet anfört,res. 10 (nyd)11. beträffande rekryteringen till prövningsorganetatt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 16,res. 11 (nyd)12. beträffande finansieringen av prövningsorganetatt med anledning av proposition 1992/93:245 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. beträffande lagens giltighetstidatt med bifall till regeringens förslag i denna deloch med avslag på motion 1992/93:N63 yrkande 17 godkänner vadutskottet anfört,res. 12 (nyd)14. beträffande lagens utformningatt antar det i proposition 1992/93:245 framlagdaförslaget till lag om statligt stöd till banker och andrakreditinstitut,res. 13 (nyd) - villk. 1, 3, 9, 10 och 1215. beträffande bankstödsfrågornas handläggningatt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 1,res. 14 (nyd)16. beträffande tillgångsgarantiatt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 2,res. 15 (nyd)17. beträffande insättarskyddatt avslår motion 1992/93:N63 yrkande 3,res. 16 (nyd)18. beträffande bankers innehav av fast egendomatt antar de i proposition 1992/93:245 framlagdaförslagen tilla) lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),b) lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag.Stockholm den 27 maj 1993På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), Bo Finnkvist (s), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (), BengtDalström (nyd), (), (), SylviaLindgren (s), (), (), BjörnKaaling (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Statens del i värdestegringen (mom.1)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.4 med "Utskottet har" och slutar på s.5 med "dennadel" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning torde det bästa sättet förstaten att återvinna stöd som lämnats till enskildakreditinstitut vara att få del av den värdestegring som kanförväntas när institutet har rekonstruerats. Utskottet anser attdetta måste komma till klart uttryck i lagen. Med stöd häravmåste tillse att villkor om statens del ivärdestegringen alltid tas med i avtal om stöd. Utskottettillstyrker mot denna bakgrund kravet i motion 1992/93:N63 (nyd)på att ordet "bör" i 5§ sista stycket i den nya lagen skallbytas ut mot "skall".dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande statens del i värdestegringenatt med bifall till motion 1992/93:N63 yrkande 4 ochmed anledning av regeringens förslag i denna del godkänner vadutskottet anfört.2. Villkor för bankstöd (mom.2)Under förutsättning av avslag på reservation 1Bengt Dalström (nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.5 sombörjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med "i fråga"bort ha följande lydelse:Utskottet är av den uppfattningen att staten måste ha enbestämd linje vid förhandlingarna med de banker som söker stöd.Inriktningen bör bl.a. vara att krav skall ställas på attbankens kringverksamheter avyttras, att beslutsrutinerna ändrasoch att räntemarginalerna sänks. På detta sätt kan behovet avstöd minskas och staten kan medverka till att en fungerandekreditgivning kommer i gång i bankerna i utbyte motstödåtgärderna. bör som sin mening ge regeringen dettatill känna. Med det sagda tillstyrker utskottet motion1992/93:N63 (nyd) i nu berörd del.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande villkor för bankstödatt med bifall till motion 1992/93:N63 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Inlösen av aktier (mom.3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Förslaget om inlösen av aktier innebär att staten ges rätt attmed tvång överta ägandet i ett kreditinstitut. Enligt utskottetsuppfattning är detta en alltför långtgående åtgärd som innebäratt den enskildes äganderätt kränks. Staten kan i ställettillgodose sina intressen genom att med tvång övertaförvaltningen av institutet. Staten kan genom ett sådantförfarande vidta de åtgärder som den anser vara nödvändiga.Samtidigt ligger ägandet av institutet kvar hos de tidigareägarna, vilket torde underlätta en fortsatt drift när stateninte längre behöver använda sig av tvångsmedel. mening bör därför 10--12§§ utgå ur lagförslaget medåtföljande omnumrering av de följande paragraferna. Vidare börparagraferna om tvångsförvaltning (13 och 14§§) kompletterasmed bestämmelser om aktiebolag och bankaktiebolag. Dessutomkrävs ändringar i de paragrafer som hänvisar till 10--12§§.Med detta tillstyrker utskottet motion 1992/93:N63 (nyd) i dennadel.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande inlösen av aktieratt med bifall till motion 1992/93:N63 yrkande 6 ochmed avslag på regeringens förslag i denna del godkänner vadutskottet anfört.4.