bet · GH01JoU8 · 1993-11-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas sammanlagt 21 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden om miljöskyddslagstiftningen,allemansrätten m.m. Samtliga motioner avstyrks av utskottet,mestadels med hänvisning till den fortsatta beredningen avMiljöskyddskommitténs förslag om miljöbalk.Till betänkandet har fogats en reservation (nyd). 1992/93:Jo610 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning gällande allemansrätten.1992/93:Jo618 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av större resurser ochbättre samordning i miljötillsynsarbetet.1992/93:Jo630 av m.fl. (s) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allemansrätten.1992/93:Jo640 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagändringar ienlighet med vad i motionen anförts.1992/93:Jo658 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att miljöskyddsförordningen ändras ienlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:Jo663 av (-) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av utredning och åtgärder angående tillallemansrätten hörande frågor.1992/93:Jo669 av och (nyd)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att miljöpolitikenställs i ett ekonomiskt perspektiv med beaktande av t.ex.arbetstillfällen och andra sidoeffekter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att varje insats på miljöområdet måste sesoch vägas mot resultatet i sin helhet och inte suboptimalalösningar för ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de avgifter för bl.a. miljöprövningarsom myndigheter tar ut av företag måste stå i rimlig proportiontill den faktiska kostnaden och inte får höjas i avsikt attförstärka budgeten för myndigheten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör tillämpa en generösattityd mot sådana åtgärder som underlättar för konsumenternaatt påverka sitt val av produkter i riktning mot miljövänligproduktion i den mån det inte strider mot EES-avtalet.1992/93:Jo676 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag till enlagändring som innebär att miljöskyddslagen skall gälla ocksåför farleder i svenskt vatten.1992/93:Jo684 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av information om skyldigheter ochrättigheter förbundna med allemansrätten.1992/93:Jo699 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärpning av miljöskyddslagen ochinförande av utsläppsgränser för vissa miljöskadliga ämnen.1992/93:Jo700 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt för organisationer att överklagabeslut enligt miljöskyddslagen, naturresurslagen,naturvårdslagen, samt vattenlagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sammansättning.1992/93:Jo705 av (-) vari yrkas2. att hos regeringen begär en analys avlågkonjunkturens effekter på miljöskyddsarbetet,3. att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att stärka miljöskyddsarbetet i lågkonjunktur.1992/93:Jo707 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillmiljöhandlingsprogram i enlighet med vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär redovisning överförutsättningarna för det kommunala miljöarbetet.1992/93:K205 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrad information om allemansrätten.1992/93:A471 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att miljösäkerhetsarbetet på svensktterritorialvatten bör intensifieras. MiljöskyddslagstiftningenUtskottets övervägandenUtskottet behandlar under detta avsnitt ett antalmotionsyrkanden som berör ändringar i gällandemiljöskyddslagstiftning. Yrkandena omfattar bl.a. frågor omtillstånd, tillsynsarbete, egenkontroll, miljökvalitetsnormer,omprövning, besvärsrätt, koncessionsnämndens sammansättning m.m.Våren 1993 överlämnade sitt huvudbetänkandetill regeringen med förslag om miljöbalk (SOU 1993:27).Förslaget innebär att de centrala lagarna på hälsoskydds- ochmiljöområdet samlas till en gemensam miljöbalk som skall geuttryck för en enhetlig inställning till miljöfrågorna.Grundläggande principer för miljöarbetet skall vara att skador iförsta hand skall förebyggas (redan risken för skada beaktas),vad som utvinns från naturen skall kunna användas och slutligttas om hand utan att denna skadas, och den som kan orsaka ellersom orsakar skador och olägenheter skall betala kostnaderna föratt förebygga eller avhjälpa dem. Betänkandet bereds förnärvarande inom , och enligt vad utskotteterfarit kan ett förslag till väntas under våren 1994.De överväganden och synpunkter som framförs i aktuella motionerbeträffande miljöskyddslagstiftning m.m. torde enligt utskottetsmening ingå i den fortsatta beredningen av Miljöskyddskommitténsförslag om miljöbalk. Utskottet anser att det är lämpligt attavvakta resultatet av denna beredning och föreslår attmotionerna Jo618, Jo640, Jo658, Jo676 yrkande 9, Jo699, Jo700yrkandena 1 och 2, Jo705 yrkandena 2 och 3, Jo707 yrkande 5 ochA471 yrkande 4 lämnas utan någon vidare åtgärd.Vissa miljöpolitiska frågor i övrigtMotionernaI motion Jo669 (nyd) betonas nödvändigheten av attmiljöpolitiken inordnas i ett ekonomiskt perspektiv medbeaktande av t.ex. arbetstillfällen och andra sidoeffekter(yrkande 3). Vidare konstateras att varje insats på miljöområdetmåste vägas mot resultatet i sin helhet och att suboptimalalösningar för måste undvikas. Enligt motionärerna medförskillnader i produktionskostnader att företag flyttar sintillverkning eller väljer att investera i länder som frånekonomisk synpunkt är mer fördelaktiga. Följden blir att manexporterar nedsmutsningen till ett annat land och sedanimporterar varorna. Detta kan totalt sett leda till enförsämring av miljön. Av samma skäl kommer man att förloraarbetstillfällen i (yrkande 4). I motionen framhållsvidare att de avgifter för bl.a. miljöprövning som berördamyndigheter tar ut av företagen måste stå i rimlig proportiontill den faktiska kostnaden. Avgifterna får inte höjas i avsiktatt förstärka myndighetens budget (yrkande 5). Enligt yrkande 6bör , i den mån det inte strider mot ,tillämpa en generös attityd mot sådana åtgärder som underlättarför konsumenterna att påverka sitt val av produkter i riktningmot miljövänlig produktion.Enligt motion Jo707 (v) yrkande 1 bör regeringen utforma ettförslag till miljöhandlingsprogram. Målsättningen skall vara attdet svenska samhället baseras på en ekologisk grundsyn.Arbetet måste bedrivas handlingsinriktat och en handlingsplanbör upprättas med hjälp av befintliga data. För varje sektor,som har betydelse för miljön, skall konkreta branschprogram tasfram. Miljökrav måste ställas av riksdag, regering, kommuner ochkonsumenter.Utskottets övervägandenUtskottet har i olika sammanhang betonat behovet av hänsyntill miljön och naturresurserna i den ekonomiska politiken (sebl.a. 1992/93:JoU4 och 1993/94:JoU2). Den ekonomiska politikenskall leda till en långsiktigt hållbar utveckling, ochekonomiska beslut måste därför stå i överensstämmelse medgrundläggande ekologiska lagar. Sambandet mellan ekonomi ochekologi måste bli tydligt så att balansen däremellan kan säkras.På samma sätt som skuld på det ekonomiska områdetbehöver minskas måste också miljöskuld begränsas. Enutveckling där miljöskulden tillåts växa innebär att resurserförbrukas och att kostnaderna ökar för att återställa redanuppkomna skador på miljön. kan förutsättningarna förekonomisk tillväxt därmed försämras och sysselsättningen i vårtland skulle kunna påverkas negativt. Den ekonomiska tillväxtenfår aldrig hota livsvillkoren för människor, växter och djur.Samtidigt ger ekonomisk tillväxt ökat utrymme för nödvändigamiljösatsningar. En offensiv miljöpolitik är i sin tur enförutsättning för att tillväxten skall bli uthållig. En avmiljöpolitikens viktigaste uppgifter är således att forma enlångsiktig och hållbar utveckling mot ett samhälle med friskluft och rent vatten, levande hav, sjöar och skogar.Internationellt samarbete är av avgörande betydelse för att deolika miljömålen skall kunna uppnås. Miljöproblemen i vårt landär i många fall av likartad karaktär som i andra länder. Utsläppi luft, hav och vattendrag kan spridas långa sträckor och fleraav våra miljöstörningar beror på utsläpp i andra länder. Dettagäller särskilt de globala miljöproblemen som t.ex.växthuseffekten och uttunningen av ozonskiktet. Försurningen ärett annat stort problem som behöver åtgärdas såväl inom landetsom i samverkan med andra länder. deltar i detinternationella miljöarbetet och strävar efter att på etteuropeiskt plan bedriva en aktiv miljöpolitik. har vidupprepade tillfällen anvisat särskilda medel för internationellainsatser på miljöområdet, framför allt i Central- och Östeuropa.Stödåtgärder i närområde har getts hög prioritet (sebl.a. 1992/93:JoU19, rskr. 361).Sammanfattningsvis kan konstateras att gemensamma regler ochinsatser på en hög ambitionsnivå är nödvändiga för att skapa engod livsmiljö för alla. Med hjälp av internationellaöverenskommelser kan dessutom likvärdiga konkurrensvillkoruppnås för svenska och utländska företag. Enligt utskottetsbedömning kan motion Jo669 såvitt avser yrkandena 3 och 4 meddet anförda i allt väsentligt anses besvarad. Yrkandena påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd.De avgifter som åsyftas i motion Jo669 yrkande 5 är avseddaatt täcka vissa myndigheters kostnader för tillståndsprövningoch tillsyn m.m. på miljöområdet. Avgifterna tillhör regeringensoch berörda myndigheters kompetensområden. Den del avmyndigheternas verksamhet som ej avgiftsfinansieras bekostas medanslag över statsbudgeten, anslag som behandlas av isedvanlig ordning. I samband med att avgiftssystemet infördesförekom en ingående principdiskussion om hur avgifterna skulleutformas. Utskottet framhöll i detta sammanhang bl.a. att man sålångt möjligt måste upprätthålla sambandet mellan avgiftensstorlek och kostnaden för myndighetens arbete med prövning ochtillsyn i varje enskilt fall (JoU 1983/84:15 s. 11). Det anfördainnebär att redan gjort ett principielltställningstagande med den innebörd som motionären synes avse.Motionen avstyrks i denna del.När det gäller åtgärder som underlättar för konsumenterna attpåverka sitt val av produkter i riktning mot miljövänligproduktion pågår ett intensivt arbete både nationellt ochinternationellt. Svenska staten stödjer finansiellt det arbetesom pågår för miljömärkning med hjälp av den nordiska svanen.Denna märkning har bl.a. till uppgift att underlätta för enframtida gemensam EG-märkning. EFTA-staterna kommer att anslutasig till EG:s märkningssystem inom ramen för ett EES-samarbete.Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om attKonsumentpolitiska kommittén bl.a. har till uppgift attundersöka om ytterligare åtgärder behövs för att få fram en godmiljövägledning till konsumenterna (dir. 1992:63). Kommitténberäknas kunna avsluta sitt arbete /94. Meddet anförda anser utskottet att motion Jo669 såvitt avseryrkande 6 kan anses besvarad. Motionen avstyrks i berörd del.I anslutning till motion Jo707 yrkande 1 vill utskottetframhålla följande beträffande ett handlingsprogram för denframtida miljöpolitiken. Miljöpolitikens mål, som redovisadessenast i samband med behandling av riktlinjerna fören kretsloppsanpassad samhällsutveckling (prop. 1992/93:180,JoU14, rskr. 344) är att skydda människors hälsa, bevara denbiologiska mångfalden, hushålla med uttagen av naturresurser såatt de kan utnyttjas långsiktigt samt skydda natur- ochkulturlandskap. överlämnade tillregeringen ett samlat aktionsprogram för ett miljöanpassatsamhälle (rapport 4234). Miljömål och åtgärdsprogram redovisasför samhällssektorerna energi, trafik, industri, vatten ochavlopp, jordbruk, skogsbruk samt naturvård. I rapportendefinieras en hållbar utveckling utifrån miljömålen i relationtill olika miljöhot. Ett huvudsyfte med rapporten är att intebara ange dessa miljömål i allmänna termer utan så långt sommöjligt precisera och kvantifiera dem. har tidigarevid flera tillfällen haft att ta ställning till de övergripandemålen för miljöpolitiken. Allteftersom utvecklingen fortsätterpå detta område kommer miljöpolitikens uppgifter att utvidgasoch dess medel att utvecklas och skärpas. Sådana fortlöpandeförändringar och skärpningar av miljöpolitiken förutsätter ettväl grundat beslutsunderlag av den typ som Naturvårdsverketsaktionsprogram representerar. Enligt utskottets meningtillgodoser aktionsprogrammet således i allt väsentligt det imotionen framförda kravet på ett handlingsprogram för denframtida miljöpolitiken. Utskottet avstyrker därmed motion Jo707yrkande 1.AllemansrättenMotionernaI tre motioner framförs krav om antingen lagstiftning gällandeallemansrätten eller utredning om allemansrättens närmareinnebörd. I motion Jo610 (c) begärs ett förslag tilllagstiftning gällande allemansrätten. Enligt motionärerna ärdagens reglering oklar och beroende av sedvanor och värderingarsom kan växla i olika delar av landet. Vidare framhålls vissabrister i turistinformationen beträffande allemansrättens ansvaroch begränsningar. Enligt motion Jo630 (s) yrkande 29 bör få ett tilläggsuppdrag att utreda hurallemansrätten skall tillgodoses i ett läge då äganderättenavses bli stärkt. Behovet av utredning och åtgärder angåendetill allemansrätten hörande frågor betonas även i motion Jo663(-).Enligt motion K205 (s) yrkande 2 måste informationen omallemansrätten förbättras och effektiviseras. Naturvårdsverketbör åläggas att samordna sin miljövårdsinformation med andramyndigheter, institutioner och organisationer. Särskilt viktigtär samarbetet med UD, samt med det svenskaskolväsendet. Även i motion Jo684 (m) betonas behovet avinformation om skyldigheter och rättigheter förbundna medallemansrätten.Utskottets övervägandenAllemansrätten är en tillgång som det ligger i hela landetsintresse att slå vakt om. Som framhållits i många sammanhang rördet sig om en sedvanerätt som är tämligen speciell för Sverigeoch som saknar direkt motsvarighet i övriga . I stortbrukar man med allemansrätten avse friheten för envar att färdastill fots över annans mark och att under en kortare tiduppehålla sig där -- om det inte är fråga om tomt ellerplantering eller över huvud taget om mark som kan skadas avbeträdandet -- samt att där plocka blommor, bär och svamp. I 1 §första stycket naturvårdslagen, NVL, (lydelse )anges att naturen utgör en nationell tillgång som skall skyddasoch vårdas samt att den är tillgänglig för alla enligtallemansrätten. Någon närmare definition av allemansrättensinnehåll ges ej i lagen. I förarbetena noterades att det påflera punkter rådde oklarhet om vad allemansrätten innebär.Enligt departementschefen skulle en lagstiftning om denna rättsinnehåll kunna leda till många svårbedömda tvister iskälighetsfrågor där olägenheterna inte ansågs vara större än dekunde övervinnas med upplysning och uppmaning till hänsyn. Hanansåg det emellertid värdefullt att markera allemansrättensbetydelse i NVL:s inledande bestämmelse(prop. 1974:166 s. 92).Frågor om allemansrättens innehåll och förslag omformalisering av detta rättsinstitut har behandlats av riksdagenvid nästan varje . Det har råttbetydande politisk enighet om att de rättigheter ochskyldigheter för såväl markägare som gemene man, vilka omfattasav allemansrätten, inte bör detaljregleras i lagstiftningen. Motden angivna bakgrunden avstyrkte utskottet ettantal motioner om detaljreglering av allemansrätten(1992/93:JoU3). Utskottet har inte ändrat uppfattning i dettaavseende och avstyrker därför motion Jo610. Det bör tilläggasatt det finns möjligheter att beivra missbruk av allemansrätteni enskilda fall genom rättsliga åtgärder.Med det anförda avstyrks även motion Jo663.Kommittén med uppdrag att utreda frågan om grundlagsskydd föräganderätten m.m. har på eget initiativ tagit upp frågan omallemansrättens ställning (SOU 1993:40).Enligt kommittén är innebörden av allemansrätten så väl känd ochett så väl inrotat begrepp hos det svenska folket att någothinder mot att skriva in denna rätt i regeringsformen inte kananses föreligga. Kommittén lämnar ett förslag till ändring i 2kap. 18 § RF med det innehållet. Utskottet finner mot bakgrundav det anförda inte anledning föreslå någon åtgärd ianledning av motion Jo630 yrkande 29. Motionen kan härmed ansestillgodosedd.Vad avser behovet av information om allemansrätten m.m. sombetonas i motionerna K205 yrkande 2 och Jo684 vill utskottetanföra följande. Regeringen gav den 27 februari 1992Naturvårdsverket i uppgift att samordnainformationen om rättigheter och skyldigheter i samband medallemansrätten. Regeringen ställde tillverkets förfogande för uppdraget. Tillskottet har använts föratt utöka och förstärka den information om allemansrätten somverket kontinuerligt bedriver. har i oktober1992 lämnat en redogörelse över de informationsinsatser somhittills genomförts. Verket har kontaktat ett stort antalmyndigheter och organisationer och uppmanat dessa att delta i engemensam aktion för att upplysa svenska och utländska turisterom rättigheter och skyldigheter enligt allemansrätten. Demedverkande har erhållit informationsmaterialutan kostnad. Annonsering har skett i svensk och tysk TV samtgenom videoprogram på restauranger. Utländska turister på vägtill har fått tryckt information. harkontaktats för att föra ut information till invandrare ochflyktingar. följdes arbetet upp med enenkätundersökning, och ett särskilt rådslag kommer att anordnasmed berörda parter. förutser ett fortsatt stortbehov av information, utbildning och konkreta praktiska åtgärderpå olika nivåer för att motverka missbruk av allemansrätten.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna K205 yrkande2 och Jo684 när det gäller behovet av information om deskyldigheter och rättigheter som följer av allemansrätten. Somredovisats ovan pågår ett omfattande informationsarbete för attkomma till rätta med missbruket av allemansrätten, och utskottetkonstaterar i likhet med att ytterligareinsatser kommer att krävas på detta område. Resultatet av dessaansträngningar och fortsatta informationsinsatser bör enligtutskottets mening i allt väsentligt kunna tillgodose syftet medifrågavarande motioner. Motionerna K205 yrkande 2 och Jo684påkallar därmed ingen ytterligare åtgärd. beträffande miljöskyddslagstiftningenatt avslår motionerna 1992/93:Jo618, 1992/93:Jo640,1992/93:Jo658, 1992/93:Jo676 yrkande 9, 1992/93:Jo699,1992/93:Jo700, 1992/93:Jo705 yrkandena 2 och 3, 1992/93:Jo707yrkande 5 och 1992/93:A471 yrkande 4,2. beträffande sambandet mellan ekonomi och ekologi m.m.att avslår motion 1992/93:Jo669 yrkandena 3 och 4,res. 1 (nyd) - delvis3. beträffande avgifter för miljöprövningatt avslår motion 1992/93:Jo669 yrkande 5,res. 1 (nyd) - delvis4. beträffande miljövägledning för konsumenteratt avslår motion 1992/93:Jo669 yrkande 6,res. 1 (nyd) - delvis5. beträffande förslag till miljöhandlingsprogramatt avslår motion 1992/93:Jo707 yrkande 1,6. beträffande lagstiftning om allemansrättenatt avslår motion 1992/93:Jo610,7. beträffande utredning om allemansrättenatt avslår motion 1992/93:Jo663,8. beträffande uppdrag till Fri- och rättighetskommitténatt avslår motion 1992/93:Jo630 yrkande 29,9. beträffande information om allemansrätten m.m.att avslår motionerna 1992/93:K205 yrkande 2 och1992/93:Jo684.Stockholm den 9 november 1993På jordbruksutskottets vägnarMargareta WinbergI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin (m), (), (), BengtRosén (fp), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), () ochCarl ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Sambandet mellan ekonomi och ekologi m.m.(mom. 2, 3 och 4)(nyd)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet har" och på s. 6 slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse:Utskottet har -- -- -- (= utskottet) -- -- -- rskr. 361).Utskottet vill sammanfattningsvis betona nödvändigheten av attmiljöpolitiken inordnas i ett ekonomiskt perspektiv medbeaktande av t.ex. arbetstillfällen och andra sidoeffekter.Varje insats på miljöområdet måste vägas mot resultatet i desshelhet och suboptimala lösningar för måste undvikas.Omotiverade skillnader i produktionskostnader kan leda till attföretag flyttar sin tillverkning eller väljer att investera iländer som från ekonomisk synpunkt är mer fördelaktiga. Följdenkan bli att man exporterar nedsmutsningen till ett annat landoch sedan importerar varorna. Detta kan totalt sett leda till enförsämring av miljön. Av samma skäl kommer man att förloraarbetstillfällen i . Vad utskottet anfört med anledningav motion Jo669 yrkandena 3 och 4 bör som sin meningge regeringen till känna.Som framhålls i motion Jo669 yrkande 5 bör förekommandeavgifter för myndigheternas miljöprövning stå i rimligproportion till den faktiska kostnaden. Det får inte vara så attavgiften används som ett medel för att generellt förstärkamyndighetens budget. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo669 yrkande 5 bör som sin mening geregeringen till känna.Konsumenternas handlande har en avgörande betydelse för denpositiva miljöutvecklingen. Det finns en grundläggande önskan omren miljö, och konsumenterna ställer allt fler och högre krav påmiljövänliga produkter. Denna kraft hos konsumenterna skall intebara utnyttjas utan även uppmuntras. bör därför, i denmån det inte strider mot , tillämpa en generösattityd mot sådana åtgärder som underlättar för konsumenternaatt påverka sitt val av produkter i riktning mot miljövänligproduktion. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo669yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2, 3 och 4 bort haföljande lydelse:2. beträffande sambandet mellan ekonomi och ekologi m.m.att med anledning av motion 1992/93:Jo669 yrkandena3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. beträffande avgifter för miljöprövningatt med anledning av motion 1992/93:Jo669 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. beträffande miljövägledning för konsumenteratt med anledning av motion 1992/93:Jo669 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,