bet · GG01BoU18 · 1993-04-01 00:00:00 — Med hänvisning härtillföreslås i motionens yrkande 5 att skall uttala attändringar i byggreglerna inte får resultera i sämre kvalitet ibostäderna.Som framgår ovan kommer de grundläggande kraven på byggnadertill uttryck i PBL. Det betyder att de tillämpningsföreskrifteri form av byggregler som utfärdar med stöd avbyggnadslagstiftningen inte får gå utöver de krav som följer avdenna lag. Byggreglerna är sålunda endast avsedda attkonkretisera de mera övergripande egenskapskrav som återfinns iPBL. Härav följer att de inte får ges en utformning som innebäratt de tillför lagstiftningen något materiellt nytt. Med dennabegränsning är det däremot möjligt att ge reglerna den form sombedöms som mest lämplig. Oavsett om reglerna uttrycks somfunktionskrav eller som mera omfattande detaljföreskrifter skallde sålunda återge samma materiella innehåll i fråga om vilkafunktioner och egenskaper m.m. som en byggnad skall svara mot.Utskottet delar inte den i de nu aktuella motionerna uttrycktauppfattningen att den pågående förenklingen av byggreglernaskulle innebära att några väsentliga krav på byggandet skulleeftersättas. Oavsett byggreglernas form och omfattning gäller --som framgått ovan -- att de skall ges ett materiellt innehållsom svarar mot de krav som ställs genom PBL. Utskottet avstyrkermed hänvisning härtill motionerna Bo238 (s) yrkande 18 samtBo239 (v) yrkande5.Det är enligt Ny demokratis partimotion Bo419 bra att Boverkethar utarbetat förslag till förenklade byggregler där man i ökadutsträckning har gått över till funktionskrav. Enligtmotionärerna är det dock önskvärt att , närremissbehandlingen av förslaget avslutats, får ta del avresultatet. Med hänvisning härtill hemställs att skallberedas tillfälle att lämna synpunkter på utformningen av de nyabyggreglerna.Till grund för det förslag till nya byggregler som Boverkethar lagt fram ligger, som redovisats ovan, bl.a. en strävan attåstadkomma en allmän förenkling och en ytterligarefunktionsnormering i jämförelse med de regler som gäller.Utskottet delar denna strävan. Det ligger enligt utskottetsmening ett stort värde i att byggreglerna ges en så enkel ochändamålsenlig form som möjligt. Härigenom skapas utrymme för denkreativitet som är en absolut förutsättning för att nyaokonventionella lösningar i byggandet och boendet skall kunnatas fram. Enligt bostadsutskottets mening bör mot bakgrund häravdet av framlagda förslaget till byggregler -- sominnebär att ytterligare ett viktigt steg i förenklingsarbetettas -- träda i kraft . Enligt vad utskotteterfarit är också avsikten att den del av förslaget som avserutformningen av bostäder m.m. (2 kap.) skall kunna träda i kraftredan under första halvåret 1993. För övriga delar är avsiktenatt dessa skall kunna träda i kraft så snart efter det som möjligt. I förhållande till de ursprungligaplaner som gällt för ikraftträdandet innebär detta en avsevärdtidigareläggning. För att inte försena ett ikraftträdande avde reviderade byggreglerna är det enligt utskottets meninginte lämpligt att de, som föreslås i Ny demokratis partimotionBo419, underställs . Motionen avstyrks sålunda.Om vi menar allvar med att samhället skall bli ekologisktuthålligt måste alla sektorer enligt motion Bo213 (v) medverkatill att nå detta mål. När det gäller boende och byggande angesdetta innebära att ekologiska principer skall tillämpas vidsåväl nyproduktion som ombyggnad och bostadsförbättring ochdetta oavsett hustyp och upplåtelseform. Även omresurshushållning betonas både i PBL och NRL så återfinnsekologikravet endast i NRL. Detta är enligt motionärernas meninginte tillräckligt. Som en markering av behovet av en ändring avpraxis föreslås därför i motionens yrkande 3 att kravet påkretsloppstänkande och målet -- det uthålliga samhället -- skalltillföras PBL:s grundläggande utformningsparagraf.Genom bestämmelserna i 1 kap. 1 § NRL klargörs att marken,vattnet och den fysiska miljön i övrigt skall användas så att enfrån ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunktlångsiktigt god hushållning främjas. Däremot saknas det enövergripande bestämmelse i PBL som uttrycker att förändringar imarkens och vattnets användning skall främja utvecklingen av engod livsmiljö. Regeringen har mot bakgrund härav i den s.k.kretsloppspropositionen (prop. 1992/93:180) förelagt riksdagenett förslag till ändring i 1 kap. 1 § PBL som syftar till attfrämja en god och långsiktigt hållbar livsmiljö. Vad i motionBo213 (v) yrkande 3 förordats om hänsynstagande tillekologiska principer i byggandet m.m. kommer sålunda atttillgodoses om regeringens förslag godkänns av . Entillstyrkan till motionen kan därmed inte anses fylla någotreellt syfte. Motionen avstyrks.Byggnaders tillgänglighet m.m.Den svenska politiken är enligt motion Bo422 (s) särskiltinriktad på att få bort detaljregleringar i lagstiftningen. Ettområde där detta får olyckliga konsekvenser är den fysiskamiljön -- en miljö som ofta uppvisar brister med avseende påtillgängligheten m.m. för vissa grupper. Enligt motionärernagaranterar inte PBL i sig en god tillgänglighet. Utan dekunskaper som bl.a. finns inom handikapprörelsen är det storrisk att de grundläggande tillgänglighetskraven inte tillgodoseslagstiftningen till trots. I motionen anförs att regeringen haransvar för att det skapas byggregler som ger en godtillgänglighet och användbarhet -- något som föreslås ske genomatt tydliga anvisningar med detta innehåll ges till Boverket.Även i den med anledning av proposition 1991/92:150 avgivnamotionen 1991/92:Bo17 (s) tas frågan om tillgängligheten i denfysiska miljön upp. Enligt motionärerna har i jämförelsemed andra länder en mycket god tillgänglighet i lokaler ochbostäder. Detta anges i stor utsträckning bero på de regler somgäller vid ny- och ombyggnad. Med hänvisning härtill föreslåsett tillkännagivande om vikten av atttillgänglighetskraven vid ny- och ombyggnad inte minskar.Det är naturligtvis av stor vikt att bostäder och övrigbebyggelse görs tillgänglig för personer med olika former avfunktionshinder och handikapp. Utskottet delar sålundamotionärernas uppfattning om värdet av att den byggda miljön gesen utformning som medger att den kan användas också av människormed olika funktionshinder. Målet måste vara att uppnå en så godtillgänglighet att alla människor på lika villkor skall kunnadelta i samhällslivet. Krav på att bostäder och boendemiljöerskall vara tillgängliga ställs också i PBL. Dessa övergripandekrav på tillgänglighet konkretiseras bl.a. inybyggnadsreglerna. Som utskottet tidigare framhållit (se t.ex.bet. 1991/92:BoU20 s. 5) är det dock ofrånkomligt att målet omen total tillgänglighet för alla måste avvägas mot vad som ärpraktiskt och ekonomiskt möjligt att genomföra. De nu gällandereglerna i PBL, som beslutats av en bred riksdagsmajoritet, ärresultatet av en sådan avvägning. De regler som gäller i dagsvarar enligt utskottets uppfattning i huvudsak mot kravet på enacceptabel avvägning mellan de olika intressen som här gör siggällande. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill förslagen imotionerna Bo422 (s) och 1991/92:Bo17 (s).Allt fler människor blir enligt motion N440 (s) känsliga förelektriska fält. Människor som på detta sätt drabbas avelöverkänslighet blir i högsta grad handikappade i det modernasamhället. Det är enligt motionen därför nödvändigt att tahänsyn till denna handikappgrupp på ett bättre sätt genom attbl.a. bygga bostäder utan onödiga elfältsrisker liksomelsanerade arbetsrum på större arbetsplatser.Frågor som är relaterade till det som allmänt kallaselöverkänslighet uppmärksammades först i anslutning tillbildskärmsarbete. har också olikaundersökningar genomförts för att utreda sambandet mellan arbetevid bildskärm och förekomsten av hudbesvär och hudsjukdomar.Under de senaste åren har uppmärksamhet även riktats mot enmindre grupp bildskärmsanvändare med mer uttalade hudproblem somdessutom oftast är kombinerade med andra symptom. Dessa besvärhar inte enbart varit bildskärmsrelaterade utan närheten tillutom- och inomhus förekommande elledningar, elektriska maskineroch lysrör m.m. har angetts vara utlösande faktorer. Mångapersoner i denna grupp är så allvarligt påverkade att de harproblem att vistas i vissa miljöer m.m. Hur stort antal personersom detta gäller är inte känt. En förening som organiserar dedrabbade omfattar dock mer än 1500 personer.De orsakssamband som leder till elöverkänslighet anses ännuinte kartlagda. Det anges sålunda inte finnas något ivetenskapliga studier säkerställt samband mellan lågfrekventaelektriska och magnetiska fält och de problem som kanobserveras. Mycket anses därför tala för att orsakerna tilluppkomsten av elöverkänslighet är multifaktorell, dvs. den kanockså relateras till faktorer som stress, monotoni och andraliknande omständigheter.Det faktum att oklarhet råder kring de orsakssamband somorsakar elöverkänslighet talar enligt utskottets mening för attfortsatta forsknings- och utredningsinsatser erfordras.Forskning pågår också på bl.a. universitet och högskolor för attsöka finna de mekanismer som orsakar elöverkänslighet. Dessutomhar och Arbetarskyddsstyrelsen påtagit sighuvudmannaskapet för ett projekt om hälsoeffekter i samband medelektriska och magnetiska fält. Enligt den projektplan somupprättats skall arbetet syfta tillatt skapa kunskap om bakomliggande mekanismer till allaeffekter av elektriska och magnetiska fält,att beskriva kostnadseffektiva åtgärder för att avhjälpaproblem för redan elöverkänsliga personer och förebygga ohälsa,att belysa problemområdet så att berörda myndigheter och andrasamhällsinstanser skall få ett bättre underlag förställningstaganden inom resp. ansvarsområde.I ett samhälle där vi i snart sagt alla sammanhang är omgivnaav apparater och annan teknisk utrustning som drivs med el kandet vara svårt för dem som drabbas av elöverkänslighet att levaoch verka i den vanliga miljön. Det gäller inte bara i vårabyggnader utan också utomhus där t.ex. kraftledningar är vanligtförekommande. Även om de bakomliggande orsakssambanden inte ärkartlagda finns det enligt utskottets mening anledning att påolika sätt uppmärksamma de förhållanden som kan antas bidra tillproblemen och i möjligaste mån åtgärda dessa. Strävan bör enligtutskottets mening givetvis vara att vår miljö ges en sådanutformning att den kan användas av alla. Många av de åtgärdersom kan vidtas är också relativt enkla och därmed inte hellerkostsamma. Exempel på sådana åtgärder är att man avlägsnareldrivna apparater m.m. som inte oundgängligen behövs och vid nyanskaffning väljer t.ex. lågstrålande bildskärmar. Detkan också vara fråga om att redan vid planeringen av bostads-och arbetsområden ta hänsyn till förekomsten av kraftledningaroch deras magnetiska fält m.m. Utskottet vill erinra om attnäringsutskottet har att behandla motionsyrkanden omutformningen av regler i avsikt att undvika att bostads- ellerarbetsområden placeras alltför nära högspänningsledningar.Som framgår av framställningen ovan pågår det redan ettomfattande arbete med inriktning på problemen kringelöverkänslighet. Den ökade kunskap som detta arbete kanförväntas leda till kommer att ge underlag för ytterligareåtgärder. Det får enligt utskottets mening förutsättas att dennaökade kunskap också kommer till praktisk användning i takt medatt orsakssambanden klarläggs. Vad i motion N440 (s) yrkande 5förordas torde sålunda komma att bli tillgodosett utan någonriksdagens ytterligare åtgärd.Energiplanering m.m.Byggnaderna svarar enligt motion Bo231 (kds) för en mycketstor del av den totala värmeförbrukningen i . Enligtmotionen finns det inom byggnadssektorn fortfarande en potentialför fortsatt minskning av elanvändningen. För att utnyttja dessamöjligheter krävs direkta riktade åtgärder. Enligt motionen bördärför bl.a. alla ekonomiskt rimliga och för inneklimatetacceptabla byggnadstekniska möjligheter att minskavärmeförlusterna tas till vara. Dessutom föreslås att det ibyggnormen skall införas regler som reglerar den totalaenergikonsumtionen.Vad som saknas i de nu gällande byggnormerna är enligt motionN432 (v) en helhetssyn och ett ekologiskt tänkande som minimerarenergiåtgången i alla led från byggmaterialtillverkning ochbyggande till användning och drift. Åtgärder bör därför vidtasför att bl.a. åstadkomma ett systemtänkande där man t.ex.nyttiggör och återanvänder solvärme. Det bör enligt motionensyrkande 4 ankomma på regeringen att ta fram förslag till sådanenergiminimering m.m. I anslutning härtill framförs i motionendessutom krav på en obligatorisk, energirådgivning somstöds av både stat och kommun -- yrkande 6. Av effektivitetsskälbör rådgivningsverksamheten enligt förslaget vara fristående iförhållande till energiproducenter och säljare.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det bör vara ensträvan att åstadkomma en förbättrad energihushållning.Det finns sålunda även enligt bostadsutskottets mening skäl attbåde effektivisera och minska energiförbrukningen. Betydandeinsatser har också gjorts från samhällets sida för attåstadkomma en sådan utveckling.En fråga som är av stor betydelse för energiförbrukningen ochenergieffektiviteten i bebyggelsen är naturligtvis utformningenav byggregler m.m. Gällande nybyggnadsregler innebär iförhållande till tidigare gällande byggnorm skärpta krav påenergihushållning i alla bostadshus. Viss kritik har dockriktats mot reglerna bl.a. därför att tillräcklig hänsyn intetas till elanvändningen. I det förslag till revideradebyggregler som lagt fram , och som ikorthet beskrivits i det föregående, ingår också vissaförändringar när det gäller olika energikrav m.m. Förslaget idenna del innebär, som redovisats ovan, att kraven påvärmeåtervinning i byggnader liksom kraven på effektivelanvändning samt energihushållning i fjärrvärmeområden hargivits en ny utformning.Det föreligger alltså ett förslag till reviderade byggreglersom bl.a. syftar till att minska energiförbrukningen ochförbättra energieffektiviteten i våra byggnader. Förslagetinnefattar i inte ringa utsträckning regeländringar m.m. ienlighet med vad som förordas i de nu behandlade motionerna. motionerna Bo231 (kds) samt N432 (v) yrkande 4 förordats tordedärmed komma att bli tillgodosett utan någon riksdagensytterligare åtgärd. Motionerna avstyrks.Frågan om energirådgivning som en obligatorisk uppgift förbyggnadsnämnderna har tidigare behandlats av utskottet vid fleratillfällen (senast i bet. 1991/92:BoU20 s. 6). Utskottet harhärvid anfört att ett obligatorium inte är den lämpligastelösningen. Det bör ankomma på varje kommun att med utgångspunktbl.a. i de lokala behoven och förutsättningarna avgöra hur och ivilken utsträckning energirådgivning skall tillhandahållas.Utskottets ställningstagande i denna del står fast. Motion N432(v) yrkande 6 avstyrks.Krav på byggnader i övrigtBehovet av brandvarnare i lägenhetsbeståndet är enligt motionBo501 (s) stort. Detta beror enligt motionärerna bl.a. på attbyggmaterialet i dagens bostäder är mycket brandfarligt. Medhänvisning härtill föreslås dels att krav på brandvarnare skallställas vid såväl ny- som ombyggnad -- yrkande 1, dels att eninformationskampanj om värdet av brandvarnare i våra bostäderskall genomföras -- yrkande 2.Ett väl fungerande brandlarm är enligt motion Bo510 (s) detsäkraste sättet att upptäcka en brand. Ett larm ger ocksåförutsättningar för snabba insatser och effektiv släckning. Imotionen föreslås därför att det i byggreglerna skall ställaskrav på installation av brandvarnare vid nyproduktion samt vidrenovering och tillbyggnad av äldre bostäder.Det ligger också enligt utskottets mening ett stort värde iatt brandvarnare installeras i våra bostäder och att dessabrandvarnare sedan underhålls. Väl fungerande brandvarnare kanmedverka både till att spara liv och till att begränsamateriella skador. Frågan om installation av brandvarnare harockså utretts av , som lämnat ett förslagtill regeringen i frågan. Förslaget bereds iregeringskansliet. Enligt utskottets mening bör resultatet avdenna beredning avvaktas. Motionerna Bo501 (s) och Bo510 (s)avstyrks sålunda.Med utgångspunkt i strävandena att förbättra miljön iStockholms län föreslås i motion Jo676 (fp) yrkande 15 såvitt nuär i fråga att källsortering av sopor bör underlättas genom attbostäder vid ny- och ombyggnad förses med utrymmen för förvaringav utsorterat avfall.På förslag av bostadsutskottet uttalade (1988/89:BoU1 s. 10) att det fanns goda skäl att vidta åtgärderför att i samband med ny- och ombyggnad underlättakällsortering av sopor. Med anledning härav har Boverketpå regeringens uppdrag i nybyggnadsreglerna inarbetat nyabestämmelser som innebär att krav ställs på att utrymmen ochanordningar för avfall skall vara så utformade att olika typerav avfall kan förvaras och hämtas var för sig. Bestämmelserna idenna del trädde i kraft . Utskottet -- somsenast under föregående haft att behandla motsvarandemotionsyrkande -- avstyrker motion Jo676 (fp) yrkande 15 såvittnu är i fråga. Det är utskottets förhoppning att motionärenskall uppmärksamma att vad i motionen förordats redan ärtillgodosett.Bostäder är långsiktiga investeringar som skall svara motsåväl dagens som framtidens krav. Det är enligt motion Bo224 (s)därför viktigt att ställa krav på bostäders kvalitet. Inte minstär kvalitetskraven viktiga för att undvika kortsiktiga ochsegregerade lösningar. Det innebär bl.a. att bostäderna skallfungera väl för olika hushåll genom att de görs mångsidigtanvändbara. För att ge de boende möjlighet att göra medvetna valoch för att garantera en viss kvalitet föreslås att enVDN-märkning av bostäder införs. Dessutom förordas att garantieroch försäkringar som håller hyresgästerna skadeslösa vidbyggskador m.m. skall införas.Den pågående avregleringen på byggområdet kommer enligt motionBo506 (kds) att öka intresset för nya och effektivaplanlösningar, olika kostnadsbesparande byggmetoder och nyabyggprodukter m.m. Denna utveckling anges försvåra för denenskilde konsumenten att ta ställning vid valet av bostad.Enligt motionärerna ökar därmed behovet av information ombostädernas funktioner och kvaliteter. Med hänvisning härtillföreslås att en konsumentanpassad funktions- ochmaterialdeklaration skall införas för byggnader och lägenhetervid ny- och ombyggnad.Även enligt utskottets mening kan varudeklaration avbostäder vara en åtgärd som underlättar jämförelser mellanolika bostäder och därigenom bidrar till att skapa bättrebostäder och bostadsmiljöer. kan utskottet konstateraatt vissa av de egenskaper m.m. som bör ingå i en sådandeklaration är svåra att mäta och objektivt beskriva. I den månsådana deklarationer efterfrågas får det dock förutsättas attmetoder m.m. utvecklas som gör att också våra bostäder kanvarudeklareras. Enligt utskottets mening bör det i första handankomma på branschen att i samverkan med konsumenterna svarahärför. Utskottet är inte berett ställa sig bakom förslagen imotionerna Bo224(s) samt Bo506 (kds) i denna del. När detgäller den i den förstnämnda motionen aktualiserade frågan omgarantier och försäkringar i byggandet får förslaget i denna delanses vara tillgodosett om det framlagda förslaget tillbyggfelsförsäkring (prop. 1992/93:121) antas av riksdagen.Motionerna avstyrks med hänvisning till det nu anförda. beträffande s.k. förhandlingsplanering m.m.att avslår motionerna 1991/92:Bo511 och1992/93:Bo509 yrkandena 5--7,2. beträffande miljöfrågorna i PBL m.m.att avslår motion 1992/93:Jo630 yrkande 14,res. 1 (s)3. beträffande bygglovspliktens omfattningatt avslår motion 1992/93:Bo511,4. beträffande skyddsrumsbesked vid bygglovsprövningenatt avslår motion 1992/93:Bo503,5. beträffande miljöaspekter vid rivning av byggnaderatt avslår motion 1992/93:Bo505,6.beträffande etablering av vindkraftverkatt avslår motion 1992/93:Bo512 yrkande 1,7.beträffande sakägarebegreppetatt avslår motion 1992/93:Bo512 yrkande 2,8.beträffande klimatets och luftkvalitetens betydelse iplaneringenatt avslår motion 1992/93:Bo514,9.beträffande byggnation i anslutning till flygfältatt avslår motion 1992/93:Bo518,10.beträffande byggreglernaatt avslår motionerna 1992/93:Bo238 yrkande 18 och1992/93:Bo239 yrkande 5,res. 2 (s)11.beträffande de reviderade byggreglernaatt avslår motion 1992/93:Bo419,res. 3 (s)12.beträffande ekologiska principer i byggandet m.m.att avslår motion 1992/93:Bo213 yrkande 3,men. (v) - delvis13.beträffande krav på tillgänglighetatt avslår motionerna 1991/92:Bo17 och1992/93:Bo422,14.beträffande elöverkänslighetatt avslår motion 1992/93:N440 yrkande 5,15.beträffande en förbättrad energihushållningatt avslår motionerna 1992/93:Bo231 och1992/93:N432 yrkande 4,men. (v) - delvis16.beträffande energirådgivningatt avslår motion 1992/93:N432 yrkande 6,men. (v) - delvis17.beträffande brandvarnareatt avslår motionerna 1992/93:Bo501 och1992/93:Bo510,18.beträffande källsortering av soporatt avslår motion 1992/93:Jo676 yrkande 15 imotsvarande del,19.beträffande varudeklaration av bostäderatt avslår motionerna 1992/93:Bo224 och1992/93:Bo506.res. 4 (s)den 1 april 1993På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), ()och (nyd).Max Montalvo (nyd) har inte deltagit i beslutet under moment11.Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Miljöfrågorna i PBL m.m. (mom. 2), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "En central" och slutar med "yrkande 14" bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet delar vad i den socialdemokratiskapartimotionen anförts om vikten av att beakta miljöfrågorna iden kommunala planeringen. Det finns ett behov av att göra enöversyn av både PBL och NRL med syfte att skärpa miljökraven. Idetta arbete är det särskilt angeläget att NRL ges en utformningså att större trafikleder och fartygsleder prövas enligt dennalagstiftning.Även kommunernas översiktsplaner bör ses över för att iframtiden bättre tillgodose naturvårds- och miljömålen. En frågasom bör ägnas ökad uppmärksammhet i detta sammanhang ärgodstransporternas effekter på miljö och hälsa samtolycksriskerna med olika typer av godstransporter.Vad utskottet i denna fråga anfört bör med anledningav motion Jo630 (s) yrkande 14 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2.beträffande miljöfrågorna i PBL m.m.att med anledning av motion 1992/93:Jo630 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2.Byggreglerna (mom. 10), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Som framgår" och på s. 11 slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Som anförs i de aktuella motionerna bör möjligheterna tillförenklingar i bl.a. byggbestämmelserna tas till vara.Bostadsutskottet anser emellertid att det arbete som pågårmed att utforma nya byggregler måste bedrivas med utgångspunktenatt kraven på de olika funktionerna i boendet bibehålls.Grundläggande krav på bl.a. en bostads utformning, utrustningoch tillgänglighet måste hävdas även i det byggande som skerunder ekonomiskt kärva tider. i ett längre perspektiv ärdet alltid oekonomiskt att pruta på kvalitetskraven.De nya byggreglerna får således inte leda till att kvaliteteni nya bostäder blir sämre. Däremot bör reglerna ge utrymme förplanerare och arkitekter att utveckla fantasi, kreativitet ochskaparkraft i arbetet med framtidens bostäder.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motionerna Bo238(s) yrkande 18 och Bo239 (v) yrkande 5 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10.beträffande byggreglernaatt med anledning av motionerna 1992/93:Bo238yrkande 18 och 1992/93:Bo239 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. De reviderade byggreglerna (mom. 11), , , , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.