bet · GG01UU16 · 1993-03-25 00:00:00 — följer utvecklingen i frågan.Därmed får yrkande 2 i motion U210 (s) anses besvarat.I motion U272 (c) föreslås att arbetslösa svenskar skall kunnaerbjudas beredskapsarbete eller liknande i och Polen.Som tidigare nämnts pågår en tvåårigförsökverksamhet med beredskapsarbete vid iMalmöhus län. Syftet är att genom beredskapsarbete ge arbetslösatekniker och ekonomer möjlighet att åstadkommaproduktivitetshöjande insatser i företag i . Ett liknandeförsök planeras i . Enligt vad utskottet inhämtatundersöker regeringen möjligheterna attytterligare komplettera biståndsinsatser med olikaarbetsmarknadspolitiska insatser. Genomförandet av eventuellaprojekt planeras ske i samarbete mellan Utrikes- ochArbetsmarknadsdepartementen.Med det anförda betraktar utskottet motion U272 (c) sombesvarad.3. Multilateralt stödPropositionen (s. 24--25, 229)Multilaterala organ som , Europeiskautvecklingsbanken (), (),, FN och dess fackorgan, m.fl. har inom sinaresp. kompetensområden utvecklat omfattande verksamheter ochprogram med särskild inriktning på de central- och östeuropeiskaländernas behov. De internationella programmen erbjuder Sverigemöjligheter att också göra insatser -- företrädesvis i form avtekniskt bistånd -- i sådana central- och östeuropeiska ländermed vilka vi inte utvecklat ett bilateralt samarbete. 90miljoner kronor föreslås för multilateralt samarbete medländerna i under /94.Sammanfattning av motionernaI motion U258 anges att enbart i krediter har utbetalats till avvästländernas utlovade . Anledningen är,hävdas det i motionen, att de villkor som gäller för attkrediterna skall kunna utnyttjas är orealistiska, dvs. att deoftast är av kommersiell karaktär. Inom den Europeiskautvecklingbanken, , är villkoret dessutom att högst avkrediterna skall få ges till den statliga sektorn. I motionensyrkande 8 begärs att skall verka för en förändring avEBRD:s kreditvillkor.I den socialdemokratiska partimotionen U251, yrkande 14,föreslås att anvisas för deltagande i olikamultilaterala insatser, eller således 20 miljoner mindre än vadregeringen föreslår.Motion U226 (s) berör, som tidigare nämnts, frågan omkooperationens möjligheter att bidra till utvecklingen iCentral- och . I motionens andra yrkande anförs attSverige bör stödja samfinansierade projekt som företag ellerorganisationer inom de europeiska kooperativa nätverken villgenomföra i samarbete med olika europeiska eller internationellagivarinstitutioner. I yrkandet nämns särskilt behovet avsamfinansiering med EG:s s.k. Phareprogram. I yrkande 3 föreslåsatt kooperativa företag och organisationer bör tillförsäkrasdelar av det multilaterala bistånd som ger för attstödja en ekonomisk och demokratisk utveckling i Central- ochÖsteuropa.UtskottetSom tidigare konstaterats i detta betänkande är hjälpbehoven iCentral- och av sådan omfattning att det krävs såvälarbetsfördelning mellan de enskilda givarna som ett utvecklatmultilateralt samarbete mellan givarländerna och deinternationella organisationerna för att effekten av biståndetskall bli så stor som möjlig. har deklarerat avsiktenatt i sitt bilaterala samarbete prioritera länder och regioner inärområdet, dvs. , och nordvästra . Dettainnebär inte att de övriga länderna i regionen glöms bort.Sverige bistår länder utanför det geografiska närområdet genommultilaterala institutioner av olika slag. Utskottet villframhålla vikten av att substantiella bidrag lämnas till dessaorgan, som inkluderar , Europeiska (), G 24-gruppen, FN-anknutna organ och internationellakärnforskningscentra. I innevarande års budget är 70 miljonerkronor reserverade för detta ändamål.Utskottet välkomnar regeringens förslag att för budgetåret1993/94 öka de multilaterala insatserna med 20 miljoner kronortill totalt . I motion U251 (s), yrkande 14,föreslås däremot, utan särskild motivering, bibehållet anslagför det multilaterala stödet, dvs. Utskottetfår därvid anföra följande:Multilaterala organ som den (), och Europeiska ()spelar en central roll i det internationella stödet tillländerna i . De har enligt vad utskottetinhämtat bidragit med finansiering till de baltiska länderna påtotalt . Därutöver haromfattande tekniskt bistånd lämnats inom en rad skilda områden.Vidare spelar de en väsentlig roll i koordineringen av detvästliga stödet. Detta får anses betydelsefullt mot bakgrund avden begränsade administrativa kapaciteten i mottagarländerna.Under anslaget för multilateralt samarbete finansieras ävenSveriges bidrag till Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO).Sverige har utfäst sammanlagt till NEFCOöver en sexårsperiod (1990/91--1995/96) eller ca 18 miljonerkronor . Under anslaget finns även beredskap att delta isärskilda multilaterala fonder eller andra extra insatser genommultilaterala organ som kan visa sig angelägna under budgetåret.De medel som kanaliserar via de multilateralainstitutionerna kan i flera fall fungera som katalysator förbidrag från andra länder. Utskottet vill framhålla värdet avatt därigenom kan främja ett fördjupat internationelltengagemang för bl.a. de baltiska länderna.En annan fördel, som enligt utskottet förtjänar attframhållas, är att , genom att utnyttja de multilateralainstitutionerna som kanal, kan tillgodogöra sig den kompetenssom finns inom dessa organ. De administrativa kostnaderna somär förknippade med stödet kan därmed minimeras. Vidare kan densvenska resursbasen utnyttjas av de internationellaorganisationerna. Sammanfattningsvis anser utskottet att dessaskäl väl motiverar den i propositionen föreslagna höjningen avramen för de multilaterala insatserna.Ett anslag på bibehållen nivå, som föreslås i motion U251 (s),yrkande 14, skulle enligt utskottet på ett olyckligt sättresultera i en relativ minskning av roll i detinternationella stödet till . Bl.a. skulleen sådan minskning sannolikt drabba de av högtprioriterade multilaterala ansträngningarna att förbättrasäkerheten vid kärnkraftverken i Central- och Östeuropa.Därmed avstyrks yrkande 14 i motion U251 (s).I motion U226 (s) föreslås stöd till den kooperativautvecklingen i . Motionärerna anser attstatsmakterna bör ställa sig positiva till att stödja projektsom företag eller organisationer inom de europeiska kooperativanätverken vill genomföra i ett multilateralt samarbete mellanolika givarinstitutioner som är samfinansiärer mellan europeiskaoch internationella institutioner. EG:s s.k. Phareprogram nämnssärskilt i motionen (yrkande 2). I yrkande 3 hemställs attSverige bör tillförsäkra kooperativa företag och organisationerdel av det multilaterala bistånd som lämnar till stödför en ekonomisk och demokratisk utveckling i Central- ochÖsteuropa.Utskottet konstaterar att inga hinder föreligger från svensksida vad avser eventuell samfinansiering med EG:s Phareprogram.Detta förutsätter givetvis att länderna i Central- och Östeuropasjälva prioriterar stöd till den kooperativa utvecklingen på detsätt som anförs i motionen. En fortlöpande samordning med bl.a.EG:s Phareprogram sker inom ramen för G24. Även andra delar avdet stöd som lämnar inom ramen för det multilateralabiståndet till kan, om mottagarna såönskar, utformas som ett stöd till den kooperativa rörelsen idessa länder.Därmed får yrkandena 2--3 i motion U226 (s) anses besvarade.Yrkande 8 i motion U258 (v) tar upp det förhållande, att högst40% av (Europeiska ) utlåning ochinvesteringar enligt stadgarna får gå till den statliga sektorn.Utskottet delar motionärernas uppfattning, att denna regelpotentiellt skulle kunna hämma bankens verksamhet i vissalåntagarländer. Enligt vad utskottet inhämtat har detta dockinte varit fallet. Det beror bl.a. på att begreppetprivat sektor har getts en förhållandevis vid tolkning i EBRD.Enligt uppgift klassificeras t.ex. projekt i företag somfortfarande är formellt statsägda men som är föremål förkonkreta privatiseringsplaner i kategorin privat sektor.Utskottet noterar att i banken aktivt stött dennaflexibla tolkning av bankens grundregel.Därmed betraktar utskottet yrkande 8 i motion U258 (v) sombesvarat.4. Förlustgarantier samt avsättningar förförlustrisker (anslagen G 2 och G 3)Propositionen (s. 24--25, 230--233)I likhet föreslås ramen för de statligagarantiåtagandena avseende kreditgivning till länder i Central-och för /94 uppgå till högst 800miljoner kronor. Även under detta budgetår kommer det att finnasett behov av kompletterande betalningsbalansstöd förifrågavarande länder. I syfte att bistå de baltiska ländernabör, utöver det kortfristiga betalningsbalansstödet, även finnasutrymme för ett mera strukturellt inriktat stöd kopplat tillutlåning från multilaterala organ. I propositionen anges attramen för statliga garantiåtaganden även bör innehålla sådanakrediter.Utvidgad handel med länderna i ärviktig för att få till stånd en omställning av ekonomin ochskapa underlag för tillväxt. Investeringsbehoven i de aktuellaländerna är mycket omfattande. Statliga exportkrediter är imånga fall en förutsättning för att företag skall våga ta på sigde risker för betalningsproblem som kreditaffärer med dessaländer är förenade med. På grund av de baltiska staternas ochRysslands bristande kreditvärdighet lämnar () inte garantier för export till , ochLitauen och endast för kortfristiga affärer när det gällerRyssland. Regeringen föreslår därför inrättandet av en särskildexportkreditgarantiram om 1miljard kronor för utfärdande avgarantier av export till de baltiska länderna. Ramen skall ocksåvara möjlig att utnyttja vid affärer med , som därvid --i likhet med de baltiska staterna -- förväntas ingå avtal medInternationella valutafonden om ett stabiliseringsprogram.För att täcka eventuella förluster i samband med att statenikläder sig betalningsansvar i form av statsgaranti förfinansiellt stöd och för exportkreditgivning till länder iCentral- och föreslår regeringen att 230 miljonerkronor avsätts för /94 (anslaget G 3). Täckandeav eventuella förluster som överstiger detta belopp skallfinansieras genom omfördelning inom statsbudgeten.Sammanfattning av motionernaI den socialdemokratiska partimotionen U251, yrkande 12,begärs att skall inhämta ytterligare underlag frånregeringen innan ställning tas till storleken på avsättningenför förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier.I motion U258 anförs att regeringensföreslagna exportkreditram på och avsättningför förlustrisker omfattande ärotillräcklig. Partiet anser att regeringen i samråd mednäringslivet och kapitalexporterande länder som ochSydkorea bör undersöka möjligheterna till betydligt ökadeexportkrediter till (yrkande 9). För länder som förnärvarande inte bedöms vara kreditvärdiga föreslår motionärernaatt regeringen bör överväga handels- och kreditavtal, främst medEstland, och (yrkande 10).I motion A471 (s), yrkande 5, föreslås att en snabbutredninggörs som skulle kunna öka förutsättningarna för export tillBaltikum och andra delar av . I motionenhänvisas bl.a. till att nuvarande överkapacitet i den svenskaproduktionsapparaten borde kunna utnyttjas för att stödjautvecklingen i dessa länder.I motion N315 (nyd), yrkande 4, samt i motion U255 (nyd),yrkande 3, föreslås att exportkreditgarantierna tillföreträdesvis de baltiska staterna ökas till ,dvs. 3 miljarder mer än vad regeringen föreslår. I motion N315,yrkande 5, föreslås att s.k. u-krediter bör kunna användas ävenför export till och länderna inom OSS, Oberoendestaters samvälde. I motion U255 (nyd), yrkande 4, föreslås attriksdagen till anslaget G 3. Avsättning för förlustrisker vadavser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantierför /94 anvisar utöver vadregeringen föreslår, eller således 680 miljoner kronor.I motion U210 (s) (yrkande 1) föreslås, som tidigare nämnts,att riskkapital/mjuka lån bör kunna komma i fråga för attunderlätta för svenska företag att inleda affärskontakter medintressenter på nya marknader i bl.a. och Polen.En valutagarantifond för och/eller föreslås iyrkande 1 i motion U280 (nyd). I yrkande 2 föreslås attförutsättningarna bör utredas för att samarbetet i form av envalutagarantifond skall kunna utvecklas till en regelrättekonomisk gemenskap med och/eller Lettland.UtskottetSom påpekas i bl.a. motion A471 (s), yrkande 5, öppnarregeringen i årets budgetförslag möjligheter att skapaexportförutsättningar för en tidigare stängd marknad. Dettamöjliggörs genom regeringens förslag att frångå traditionellaramar och i stället inrätta en särskild exportkreditgarantirampå för exportaffärer med och Ryssland.Utskottet välkomnar regeringens förslag. Enligt utskottetsbedömning bidrar den nya exportkreditgarantiramen till attväsentligt förbättra förutsättningarna för en ökad export avfärdiga produkter till länderna i fråga.Som också framgår av propositionen innebär emellertidkreditgivning till ettbetydande risktagande. Den ekonomiska utvecklingen ärfortfarande instabil, länderna har börjat omvandlingenmot marknadsekonomi och det finns en risk att de i framtidenkommer att drabbas av betalningssvårigheter, även om åtgärderför att förhindra detta kommer att vidtas. hari sitt yttrande betonat att det måste vara ett krav att ettavtal om ett stabiliseringsprogram föreligger mellan Rysslandoch innan ()utfärdar garantier avseende detta land.Utrikesutskottet delar denna uppfattning, men anser inte attett sådant avtal skall utgöra absolut villkor för EKN:sgarantigivning. anser vidare att det mot dennabakgrund också är av största vikt att man gör adekvatariskavsättningar för att täcka eventuella skadefall som kanuppstå i samband med de statliga garantierna.Den utökning av exportkreditgarantiramen (från 1 till 4miljarder kronor) som föreslås i yrkande 3 i motion U255 (nyd)och i yrkande 4 i motion N315 (nyd) samt (i storleksordningen2--) i yrkande 9 i motion U258 (v) kan tyckasfördelaktig utifrån ambitionen att söka öka avsättningen förSveriges produktionsöverskott på nya exportmarknader. En sådankraftig utökning av kreditgarantiramen skulle dock medförautomordentligt stora förlustrisker, som skulle kräva mycketstora avsättningar.Näringsutskottet har i sitt yttrande erinrat om att deeventuella skadekostnader som överstiger den av regeringenföreslagna avsättningen förutsätts bli finansierade genomomfördelning inom statsbudgeten. Det är därför, menarnäringsutskottet, angeläget att avsättningen är av sådan storlekatt eventuella förluster inte behöver finansieras på bekostnadav andra anslag. ansluter sig tillnäringsutskottets uppfattning.Beträffande kravet i yrkande 5 i motion A471 (s) på enutredning i syfte att ytterligare söka öka förutsättningarnaför export till och andra delar av Central- ochÖsteuropa får utrikesutskottet, i likhet med näringsutskottet,hänvisa till den beredning av frågan inom såväl EKN som inomutrikesdepartementets handelsavdelning som föregått regeringensförslag. delar näringsutskottets uppfattningatt en förnyad utredning i ämnet inte ärpåkallad.Som framgår av näringsutskottets yttrande har det underärendets beredning framkommit att det finns ett behov av att denföreslagna exportkreditgarantiramen skall kunna täcka även enviss typ av risk vid investeringsgarantier avseende de baltiskastaterna och . Det är, som påpekas i yttrandet, härfrågan om s.k. transfereringsrisk, dvs. risken att svenskaföretag inte kan återföra till den avkastning sominvesteringen i utlandet har genererat. har ilikhet med näringsutskottet ingen erinran mot att villkoren förexportkreditgarantiramen utvidgas i enlighet med vad som nusagts.Därmed avstyrker utskottet yrkande 9 i motion U258 (v),yrkande 12 i motion U251 (s), yrkandena 3 och 4 i motion U255(nyd), yrkande 4 i motion N315 (nyd) samt yrkande 5 i motionA471 (s).Beträffande förslagen i motion N315 (nyd) (yrkande 5) och imotion U210 (s) (yrkande 1) att göra u-krediter tillgängliga föraffärer med de baltiska länderna och andra länder i Central- ochÖsteuropa får utskottet konstatera att detta inteär möjligt på grund av överenskommelser som träffats inom OECD.Som även påpekats tidigare i betänkandet rymmer dock det svenskaöstsamarbetsprogrammet åtskilliga andra incitament för svenskaföretagare som önskar göra affärer med Central- och Östeuropa.Förutom ovan nämnda exportkreditgarantiram hör jointventure-engagemang samt det baltiska investeringsprogrammet tilldessa.Därmed avstyrker utskottet yrkande 5 i motion N315 (nyd) samtyrkande 1 i motion U210 (s).Motion U258 (v), yrkande 10, föreslår att handels- ochkreditavtal bör övervägas med länder som inte är kreditvärdiga,främst de baltiska staterna. I anledning härav får utskottetanföra följande:Sverige deltar inom ramen för det s.k. G24-samarbetet iinternationella finansiella stödaktioner för länderna i Central-och . agerade aktivt för att de baltiskastaterna skulle upptas i G24:s mottagarkrets, vilket ocksåskedde . Efter det att länderna under hösten1992 slutit avtal om stabiliseringsprogram med deninternationella valutafonden (IMF), en förutsättning för attkomma i åtnjutande av finansiellt stöd från G24, har regeringenenligt vad utskottet har erfarit fattat beslut om obundnakrediter om sammanlagt 60 miljoner USD till de tre baltiskaländerna. Kreditvillkoren är marknadsmässiga och motsvararSveriges upplåningskostnader.Reformprocessen i har endast börjat. De tre ländernaförutsetts /94 komma att behöva ytterligarefinansiellt stöd från väst för att uppnå en långsiktigmakroekonomisk stabilitet. Genom G24-samarbetet har resurserfrån den internationella kapitalmarknaden kunnat slussas tillBaltikum trots att ländernas egen kreditvärdighet inte skulletillåta detta. Utskottet välkomnar propositionens förslag attstaten skall ikläda sig betalningsansvar för ytterligareutlåning till i form av statsgarantier om800 . Förslaget innebär att betydande kreditertill bl.a. kommer att kunna lämnas även under kommandebudgetår.Därmed avstyrker utskottet yrkande 10 i motion U258 (v).I yrkandena 1--2 i motion U280 (nyd) begärs att ensnabbutredning görs av förutsättningarna för att inrätta envalutagarantifond avseende och/eller samt avförutsättningarna för att samarbete i denna form skall kunnautvecklas till en regelrätt ekonomisk gemenskap med Estlandoch/eller Lettland.Utskottet har tidigare (1991/92:UU16) behandlat förslag omupprättandet av en valutagarantifond med . Utskottet hardärvid påpekat att de internationella erfarenheter som finns avdylika fonder är intressanta. Utskottet har emellertid ocksåframhållit att det kan vara svårt att utan vidare överföra dennaerfarenhet till de baltiska ländernas situation.Det senaste årets utveckling på valutaområdet i ochLettland kan enligt vad utskottet inhämtat illustrera detta:Estland införde en egen valuta, kroon, och manvalde att göra detta genom att etablera en sedelfond. Fondenersätter centralbanksfunktionen och ger ut konvertibla sedlaroch mynt i en omfattning som motsvarar dess tillgångar ihårdvalutadenominerade värdepapper. Syftet är att undvikaskapandet av en centralbank som kan komma att utsättas för ettstarkt politiskt tryck att öka penningmängden. Estlandsinternationella reserver ansågs av de estniska myndigheterna,bl.a. tack vare utbetalningen av guldkompensation från Sverigeoch , vara av den storleken att den totalainhemska penningmängden kunde täckas till . Därmed kunde ensedelfond etableras, vari kroon kopplades till D-marken.Utskottet finner att förslaget om inrättandet av envalutagarantifond med mot denna bakgrund mist sinaktualitet.Lettland införde en interimsvaluta, den lettiska rubeln, den20 . införde en ny valuta,lat, som kommer att existera sida vid sida medrubeln. Valutornas växelkurser är flytande och har alltsedaninförandet varit relativt stabila gentemot D-marken ochUS-dollarn. Enligt vad utskottet inhämtat finns inget somtyder på att man från lettisk sida skulle vara intresserad avatt inrätta en sedelfond och acceptera den inskränkning ifinans- och penningpolitiken som en sådan skulle innebära.Utskottet konstaterar att godkände regeringensförslag för /93 att avsätta 300 miljoner kronorför att stödja valutareformerna i . Stödet är avsett attstabilisera de egna valutor som införs. Då det svenskavalutastödet är avsett att lämnas inom ramen för eninternationell aktion pågår, enligt vad utskottet har erfarit,diskussioner härom med bl.a. de nordiska länderna och deninternationella valutafonden, IMF. Ett beslut om hurvalutastödet skall utbetalas kommer att fattas efter det attdessa diskussioner har fullföljts.Därmed avstyrker utskottet yrkandena 1--2 i motion U280 (nyd).5. Stöd till utbildning och kulturSammanfattning av motionernaI motion U257 (s) konstateras att den svenska folkbildningenär unik. Motionärerna menar att den svenska folkbildningen, somhittills mest efterfrågats i , även skulle kunna geovärderliga bidrag till demokratiutvecklingen i Central- ochÖsteuropa. I motionen föreslås att de svenskafolkbildningsinstitutionerna bör ges resursmässigaförstärkningar så att de genom marknadsföring kan nå ut ochbidra till att stödja utvecklingen i Central- och Östeuropa.Den ekonomiska krisen och den politiska turbulensen har slagithårt mot forskarsamhällena i det forna , anförs deti motion U230 (m). Enligt motionären bör regeringen redovisa etthandlingsprogram rörande svenska insatser för grundforskningen idet forna Sovjetunionen.I motion U245 (kds) föreslås att stöd ur biståndsanslagetskall ges till miljöforskningen vid i ,(yrkande 1). Möjligheten till utbytesstudier bör därvidförstärkas (yrkande 2). Motionärerna föreslår också att beloppställs till förfogande så att pensionerade svenskauniversitetslärare ges möjlighet att gästföreläsa viduniversitetet i (yrkande 3).I motion U229 (fp) begärs att SIDA skall ges möjlighet att gebidrag till ett av /Kursverksamheten i Göteborgpåbörjat språkprojekt i utan sedvanligt krav påegeninsats.I motion Ub904 (fp), yrkande 5, föreslås att biståndsmedelfrån anslaget G 1. Samarbete med Central- och Östeuropakanaliseras till utbildning i för människor från främstBaltikum och . Motionärerna anser att biståndsmedel ocksåbör kunna användas för att lärare från iLund/och högskolan i skall kunna hjälpa tillatt bygga upp motsvarande institutioner i nämnda länder.I motion U254 (kds) hänvisas till det s.k. InternationalTraining Center (ITC) i . ITC är avsett att utbildamänniskor från i tekniska ämnen med hjälpav svenska produkter och tjänster. I motionen föreslås att medelanvisas ur biståndsanslaget till det lån som krävs för att byggaupp institutionen i ett inledningsskede. Verksamheten är tänktatt därefter bedrivas kommersiellt.UtskottetUtskottet konstaterar att den kunskapsöverföring som har högprioritet i samarbetet med , och nordvästraRyssland äger rum på en mängd vitt skilda områden:utbildningsområdet, hälso- och sjukvårdssektorn,jordbruksområdet, miljöområdet, kulturområdet, rättsväsendet,näringslivet, den kommunala demokratin, förvaltningen m.m. Ianslutning till det tekniska samarbetet inom dessa områden kanstöd även utgå för finansieringen av viktiga insatsvaror,teknisk utrustning m.m. Svenska företag stimuleras att, med stödav statligt riskkapital i form av s.k. joint , satsaegna resurser i ett långsiktigt samarbete med länderna iCentral- och . Flera av de i motionerna föreslagnainsatserna är av sådan karaktär att de kan komma att övervägasinom ramen för tillgängliga medel och i konkurrens med andraprojektförslag.Vad särskilt avser utbildningsområdet har utskottet i tidigarebetänkanden (/92:UU16) markerat att det svenskasamarbetet vid sidan av det finansiella stödet är inriktat påkunskapsöverföring. Detta innebär att utbildning i en ellerannan form är ett centralt inslag i de allra flesta insatser,inte minst sådana som kanaliseras via BITS. Samarbetet mellanakademiska institutioner för att främja forskning och högreutbildning är en viktig del av den av regeringen föreslagnainriktningen. Däremot tillhör inte utbildningssektorn i form avskolor och grundutbildning vid universitet de sektorer somprioriterats för det statliga samarbete som finansieras undertredje huvudtiteln. Detta utesluter inte att vissa insatser församarbetet mellan olika skolor och universitet kan ske med stödav andra statliga medel.