bet · GG01SfU7 · 1993-03-25 00:00:00 — Reduktion av dagbidrag (mom.25)(nyd) anför:I motion Sf22 har föreslagits att asylsökande som vistas påförläggning skall vara skyldiga att delta i dagliga sysslor ochi den undervisning i svenska som meddelas på förläggningen elleri anslutning till den. Som anförs i motionen anser jag att desom inte deltar i anbefallt arbete eller uteblir frånsvenskundervisning eller som håller sig undan utredning bör fåvidkännas ett rejält avdrag på dagbidraget.Ett förslag om avdrag på dagbidraget har lagts fram i detutredningsbetänkande om mottagandet av asylsökande ochflyktingar som remissbehandlas. I likhet medutskottet anser jag att beredningen av betänkandet bör avvaktas,och jag avstår därför från att reservera mig.5. Översyn av invandrarpolitiken (mom. 31)(nyd) anför:Regeringen har beslutat tillsätta en parlamentarisk kommittéför att se över invandrarpolitiken. Jag utgår från att enordentlig och allsidig översyn därmed kommer till stånd ochanser inte att jag behöver reservera mig för motion Sf17 yrkande7 i denna del.6. Den reformerade sfi-undervisningen (mom.37)(nyd) anför:I motion Sf17 har begärts en utvärdering av hur eleverna igrundskola och gymnasium tillgodogör sig undervisning i svenska.I motionen har också efterlysts åtgärder för att avhjälpainvandrares bristfälliga kunskaper i svenska, som bl.a.redovisats i den skrivelse som generaldirektörerna förInvandrarverket och gett in tillregeringen.Socialförsäkringsutskottet har, liksom utbildningsutskottet,delat revisorernas uppfattning att en skyndsam redovisning börgöras av erfarenheterna av sfi-reformen och tillstyrktrevisorernas förslag om detta. Båda utskotten har betonat viktenav skyndsamhet. -- Med hänsyn till vad utskotten uttalar anserjag att jag inte behöver reservera mig.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Berith () anför:Beträffande omedelbar verkställighet m.m. (mom. 10) anser jagatt andelen avvisningsbeslut med förordnande om omedelbarverkställighet ger anledning till oro. Jag anser att det börvara en av uppgifterna för den parlamentariska kommittén attgranska praxis på detta område. Jag anser också att kommitténbör ges i uppdrag att utarbeta förslag om fungerande regler ochrutiner för hur human och värdig avvisning bör ske.Beträffande asylprövningsnämnder (mom. 11) vill jag hänvisatill att stark kritik har framförts mothandläggningen av tillståndsfrågor hos . Jaganser därför att det nu bör inrättas asylprövningsnämnder i defyra regionerna som första prövningsinstans. fall ochrutinärenden kan även i fortsättningen prövas avInvandrarverket. Övriga ärenden bör handläggas av asylnämnderna,som bör fungera under domstolsliknande former med muntligförhandling och större öppenhet.Beträffande praxissammanställning (mom. 12) anser jag att densammanställning som publicerat är heltotillräcklig för att tillgodose de syften som uttalades iproposition 1983/84:144, dvs. att ge ledning och information omlagstiftningens tillämpning till de asylsökande, deras ombud ochtill politiker, massmedia och allmänheten. En redovisning avpraxis bör finnas för asylbeslut på alla nivåer, inkl. de beslutsom fattas av regeringen.Beträffande muntlig handläggning (mom. 13) vill jag peka påatt som en följd av övertagandet av ansvaret förasylutredningar från polisen i ökadutsträckning börjat tillämpa bestämmelserna om muntlighandläggning, men att en asylsökande som på ett senare stadiumbegär muntlig handläggning får avslag på sinbegäran. Detta är inte acceptabelt från rättssäkerhetssynpunkt,och jag anser att rätten till muntlig handläggning bör görasovillkorlig både hos och hos Utlänningsnämnden.Beträffande förtroendeläkarsystemet (mom. 14) anser jag attsystemet skyndsamt bör ses över.Beträffande handläggningstiden i familjeåterföreningsärenden(mom.17) anser jag att de nuvarande väntetiderna för intervjuoch beslut är helt oacceptabla. Förfarandet bör därför ses övermed målet att förkorta handläggningstiden.Beträffande Invandrarverkets uppgifter (mom. 19) vill jaganföra att verket utvecklats till en illa fungerande byråkratiskkoloss och att det bör bli föremål för en kraftig nedbantning.Bantningen bör ske genom att asylprövningen förs över tillfristående asylprövningsnämnder, ansvaret för olikainvandrarpolitiska sakfrågor till det departement eller denmyndighet dit frågan hör och mottagandet av asylsökande flyttasöver till kommunerna. En förutsättningslös genomgång och översynbör göras av verkets olika ansvarsområden.Beträffande tortyrskadade flyktingar (mom. 29) anser jag detnödvändigt att ett centrum på nationell nivå för diagnostik ochdokumentation av tortyrskador, förslagsvis med anknytning tillKarolinska sjukhuset, inrättas. Landstingen bör ges erforderligamedel för behandling av tortyrskadade och behovet av utbildadeläkare och annan sjukvårdspersonal undersökas.Beträffande vissa åtgärder för invandrare och flyktingar(mom. 41) anser jag att det är en brist i revisorernas förslagatt de inte närmare går in på invandrarnas boende. Det är enoroande utveckling som sker med en stark segregation mellaninfödda svenskar och invandrare. I vissa förortsområden tillstorstäderna är infödda svenskar i klar minoritet och i vissaskolor i dessa områden finns knappast en enda elev med svenskasom modersmål. Jag anser att det nu är nödvändigt att det vidtasåtgärder för att bryta det segregerade boendet. Om inget görs numot bostadssegregationen föreligger risk att vi kan hamna imotsvarande situation som sydstater då man"bussade" vita elever till skolor i svarta bostadsområden ochtvärtom. Jag anser att hos regeringen skall begäraförslag om åtgärder att motverka att invandrare hamnar i ettsegregerat boende.Beträffande lag mot etnisk diskriminering (mom. 43) anser jagatt det, mot bakgrund av hur dåligt integrerade invandrarna ärpå den svenska arbetsmarknaden, är synnerligen angeläget att viskyndsamt får en lagstiftning mot etnisk diskriminering påarbetsmarknaden.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.10--13, 16, 18, 19, 29, 41 och 43 borde ha hemställt:10. beträffandeomedelbar verkställighet m.m.att medbifall till motion 1992/93:Sf633 yrkandena9 och14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. beträffandeasylprövningsnämnderatt medbifall till motion 1992/93:Sf633 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. beträffande muntlighandläggningatt medbifall till motion 1992/93:Sf633 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. beträffandeförtroendeläkarsystemetatt medbifall till motion 1992/93:Sf609 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,16. beträffandehandläggningstiden i familjeåterföreningsärendenatt medbifall till motion 1992/93:Sf633 yrkande17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. beträffandepraxissammanställningatt medbifall till motion 1992/93:Sf633 yrkande11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. beträffandeInvandrarverkets uppgifteratt medbifall till motionerna 1992/93:Sf15 yrkande3 och 1992/93:Sf633yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,29. beträffandetortyrskadade flyktingaratt medbifall till motion 1992/93:Ju618 yrkande3 och med anledning avmotionerna 1992/93:Sf605 yrkande 3 och 1992/93:U627 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,41. beträffande vissaåtgärder för invandrare och flyktingaratt medbifall till motion 1992/93:Sf15 yrkande 4 och med anledning avrevisorernas förslag i denna del och och motion 1992/93:Sf16 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,43. beträffande lag motetnisk diskrimineringatt medbifall till motion 1992/93:Sf15 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, yttrande1992/93:UbU5yUndervisning i svenska för invandrare, m.m.Till socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har beslutatbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig delsöver revisorers förslag 1992/93:RR2 angåendeinvandrarpolitikens inriktning och resultat jämte motioner, ide delar förslaget och motionerna avser undervisning i svenskaför invandrare, hemspråksundervisning och svenska somandraspråk, dels över motion om hemspråksundervisning,väckt med anledning av regeringens skrivelse 1992/93:157 ominvandrar- och flyktingpolitiken.Utbildningsutskottet behandlar i detta yttrande punkten 2 irevisorernas hemställan samt motionerna 1992/93:Sf15 (v)yrkande 1, 1992/93:Sf16 (s), 1992/93:Sf17 (nyd) yrkandena 1--3och 1992/93:Sf22 (nyd) yrkande 14.Riksdagens revisorer har genomfört en granskning avinvandrarpolitikens inriktning och resultat. Granskningen harredovisats i en rapport (1991/92:12). Rapporten jämte inhämtaderemissyttranden över denna ligger till grund för det härbehandlade förslaget till riksdagen.Revisorerna föreslår att en genomgripande översyn görs avhela invandrarpolitiken. De anser att denna översyn bör ske iform av en särskilt tillkallad utredning. I översynen bör man,utöver en genomgång av invandrarpolitikens mål och medel,särskilt belysa kopplingen till andra politikområden såsomarbetsmarknads- och socialpolitik. Översynen bör vidare omfattautformningen av enskilda invandrarpolitiska åtgärdssystem somhemspråksundervisning och svenska för invandrare samt det nyastatsbidragssystemet till kommunerna.Svenska för invandrare (sfi) har en nyckelroll när det gällerintegrationen av invandrarna i det svenska samhället, påpekarrevisorerna. Sfi är av central betydelse för att man skall nåuppsatta mål för invandrarpolitiken om jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. En fullföljd sfi-utbildning är i de flesta fall bådeett reellt och ett formellt krav för tillträde till annanutbildning. Dåliga språkkunskaper har av forskare framförts somen av de viktigaste orsakerna bakom utslagningen av invandrarefrån arbetsmarknaden.Revisorerna har vid sin granskning funnit att resultaten avundervisningen i svenska för invandrare, sfi, äranmärkningsvärt dåliga, att uppföljning och utvärdering avundervisningens resultat sedan den reformerades 1991 inte harvarit tillfredsställande samt att dessutom ett minskat antalinvandrarelever deltar i skolans undervisning i svenska somandraspråk.I rapporten anmärks att det inte finns någonsamlad uppföljning av sfi-verksamheten utöver registeruppgifteröver det totala deltagarantalet och genomsnittlig kurstid fördem som avslutat utbildningen. Det går därför enligt rapporteninte att uttala sig om huruvida sfi-reformen bidragit tillkortare väntetider, effektivare utnyttjande av utbildningstideneller ökad flexibilitet i uppläggningen av utbildningen för attnämna några av målen för reformen. En betydande del avsfi-eleverna avbryter utbildningen utan att ha lärt sig såmycket svenska att de erhåller ett intyg om slutförd kurs.Uppgifter som inhämtats under granskningen visade att av drygt20000 elever som lämnade sfi /91 uppnådde 32 %sfi-nivån (dvs. slutförde utbildningen), fullföljdeundervisningen men underkändes och övriga avbröt.Det är enligt revisorernas mening angeläget att åtgärdervidtas för att lösa de problem som uppenbarligen finns inomsfi-undervisningen. Revisorerna föreslår därför (punkten 2 ihemställan) att av regeringen begär en redovisningav erfarenheterna av den reformerade undervisningen i svenskaför invandrare. Av denna redovisning bör framgå bl.a. vilkaresultat som uppnåtts, hur undervisningen anpassats till olikainvandrares skilda förutsättningar och behov, sfi-nivånsrimlighet och relevans såväl för arbetslivet som för olikautbildningar samt förutsättningarna att kombinera sfi-studiernamed förvärvsarbete. Redovisningen bör enligt revisorerna tasfram skyndsamt och även ingå som en del av underlaget förden av revisorerna föreslagna översynen av helainvandrarpolitiken.Frågor om svenskundervisning för invandrare och skolansundervisning i svenska som andraspråk behandlas i tre motionersom väckts med anledning av revisorernas förslag.Enligt motion 1992/93:Sf15 (v) yrkande 1 har allvarligaproblem med sfi-undervisningens kvalitet och effektivitetfunnits . Mycket allvarliga brister föreligger ocksåbeträffande undervisningen i svenska som andraspråk igrundskolan och gymnasieskolan. Motionären hänvisar i dettasenare avseende till uppgifter i den s.k. Ungdomskommitténsbetänkande (SOU 1991:60) Olika men ändå lika, att aveleverna med invandrarbakgrund går ut utanfullständiga betyg mot av samtliga elever. Ytterligareredovisningar behövs inte, anför motionären, utan det ärförslag till åtgärder från regeringen som krävs för attförbättra sfi-undervisningen och undervisningen i svenska somandraspråk. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.I motion 1992/93:Sf16 (s) betonas att svenskundervisningenför gamla och nya invandrare, liksom den "invandrarspecifika"vuxenutbildningen, måste tas med i den föreslagna översynen avinvandrarpolitiken. Motionärerna vill i sammanhanget framhållaatt den ur inlärningssynpunkt erkänt mest effektiva metoden äratt sfi-undervisning bedrivs parallellt med arbetspraktik.Riksdagen bör enligt motion 1992/93:Sf17 (nyd) yrkande 2begära en utvärdering av hur eleverna i ochgymnasieskolan tillgodogör sig undervisningen i svenska somandraspråk. I motionen refereras bl.a. uppgifter frånStatistiska centralbyrån som visar att elever som anses vara ibehov av svenskundervisning i minskad utsträckning deltar isådan undervisning. Det är enligt motionärerna uppenbart att enutvärdering måste göras.Utbildningsutskottet vill först kortfattat erinra ominnebörden av beslut om en ny ordning förundervisningen i svenska för invandrare, sfi (prop.1989/90:102, bet. UbU27, rskr. 279).Reformen, som trädde i kraft , innebarbl.a. att den tidigare uppdelningen i grundläggandesvenskundervisning, som åvilade kommunerna, ochpåbyggnadsundervisning, som anordnades av studieförbund ellerAMU, upphörde. Detta system hade inte fungerat helttillfredsställande. Dels hade det inte anordnats någonpåbyggnadsundervisning inom studieförbunden i 100 kommuner,dels hade det i många fall uppstått ett glapp mellan de bådautbildningarna. skapades en sammanhållen utbildning, kalladgrund-sfi, helt under kommunalt huvudmannaskap.Svenska för invandrare, sfi, ingår numera i det offentligaskolväsendet för vuxna (jfr prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr.356). Enligt 13 kap. skollagen (1985:1100) är varje kommunskyldig att se till att sfi erbjuds nyanlända invandrare över16 år som är bosatta i kommunen. Rätt till sådan undervisninggäller under sammanlagt högst och med möjlighet tillförlängning på grund av särskilda skäl.Enligt läroplanen för grundläggande svenskundervisning förvuxna invandrare (Läroplaner 1991:1) syftar sfi till att geinvandrarna sådana kunskaper i svenska språket och om detsvenska samhället och arbetslivet att de kan ta till vara sinarättigheter, påverka sin situation och fullgöra de krav ochskyldigheter som det dagliga livet medför. Undervisningen skallvidare bidra till att invandrarna kan medverka i detkulturella, sociala, fackliga och politiska livet. Den skallockså bidra till att stärka invandrarnas ställning påarbetsmarknaden och till att de kan genomgå utbildning inom detreguljära vuxenutbildningssystemet i form av allmängrundutbildning och yrkesutbildning.För att deltagarna i sfi skall kunna uppnå den kunskaps- ochfärdighetsnivå som undervisningen syftar till, krävs attundervisningstiden varieras beroende på varje deltagaresindividuella behov. Det riktvärde som har legat till grund förberäkning av statsbidraget är om 45minuter. I samarbete med arbetsförmedlingen skall kommunenverka för att undervisningen kankombineras med sådan arbetsplatsorientering eller sådantförvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i atttala svenska. Rektor för utbildningen skall utfärda intyg övergenomgången utbildning.I är undervisningen i svenska som andraspråkobligatorisk för elever med annat hemspråk än svenska. Även igymnasieskolan skall undervisning i svenska som andraspråkanordnas för elever som behöver sådan undervisning.Bestämmelser härom finns i 5kap. 13§ grundskoleförordningen(1988:655) resp. i 8 kap. 15 och 16 §§ gymnasieförordningen(1992:394).Vad därefter gäller de nu framlagda förslagen villutbildningsutskottet för egen del anföra följande.Utbildningsutskottet noterar att () ien genomförd förvaltningsrevision (F 1992:33) av 1991 årsreform av svenskundervisning för invandrare kommit tillliknande slutsatser som revisorer gjort. RRV hariakttagit problem med långa väntetider före kursstart, lång tidi utbildning och att sfi ger otillräckliga kunskaper för arbeteeller fortsatta studier. Det finns också, enligt RRV, problemsom rör den statliga styrningen och uppföljningen. RRV föreslåri sin rapport, som ställts till , att verket snarastpåbörjar en uppföljning och utvärdering av verksamheten. Senastden bör återrapportera till RRV vilkaåtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas med anledning avrevisionsrapporten.Regeringen har beslutat tillkalla en parlamentariskkommitté för att se över invandrarpolitiken samt invandrings-och flyktingpolitiken. Särskilt intresse bör enligt direktiven(dir. 1993:1) ägnas invandrarnas situation på arbetsmarknadenliksom svenskkunskapernas betydelse för integrationen.Kommitténs arbete skall i den del som avser deinvandrarpolitiska frågorna vara avslutat den 1 mars 1994.Av betydelse i sammanhanget är även det uppdrag somregeringen lämnat åt en särskild utredare att se överledighetslagstiftningen. Enligt direktiven (dir. 1992:98) skallbl.a. eftersträvas en samordning av lagen om rätt till ledighetför svenskundervisning för invandrare med den s.k.studieledighetslagen.Utbildningsutskottet ser det som positivt att den avregeringen beslutade översynen av invandrarpolitiken sominkluderar såväl sfi-undervisning som hemspråksundervisning ochundervisning i svenska som andraspråk kommer till stånd.När det gäller sfi-undervisningen delar utbildningsutskottetrevisorernas uppfattning att det mot bakgrund av påtaladebrister är mycket angeläget att en skyndsam redovisning görs averfarenheterna av sfi-reformen. Utskottet vill för egen delstryka under vad revisorerna har anfört om skyndsamhet.Underlag måste tas fram så att förbättringar av systemet försvenskundervisning för invandrare kan genomföras så snart sommöjligt. Särskild uppmärksamhet bör enligt utskottet ägnasfrågan om förutsättningarna för att kombinera sfi-studier medförvärvsarbete. Det bör ankomma på regeringen att se till attden efterfrågade redovisningen görs. Regeringen bör därefteråterkomma till i frågan.För utbildningsutskottet är det också angeläget att skolansundervisning i svenska som andraspråk klarläggs och utvärderasinför översynen av invandrarpolitiken. har, enligtvad verket uppgett i en rapport (nr 5, ) omundervisning i hemspråk och svenska som andraspråk, ännu integenomfört några utvärderingar inriktade mot den pedagogiskakvalitén i undervisningen. Utskottet förutsätter att Skolverketsnarast åtgärdar detta i sin uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet.Utbildningsutskottet föreslår att socialförsäkringsutskottettillstyrker punkten 2 i revisorernas hemställan och anserdärjämte att motionerna 1992/93:Sf15 yrkande 1, 1992/93:Sf16och 1992/93:Sf17 yrkande 2 är tillgodosedda med vadutbildningsutskottet anfört.I motion 1992/93:Sf17 (nyd) yrkande 1 begärs etttillkännagivande av om att en förutsättning föratt elever av utländsk härkomst skall få börja i en skola därundervisningen bedrivs på svenska är att eleverna behärskarsvenska språket.Utbildningsutskottet vill med anledning av motionsyrkandeterinra om att barn som är bosatta i landet har skolplikt (3kap. 1 § skollagen). Skolplikten motsvaras av en rätt att fåutbildning inom det offentliga skolväsendet för barn ochungdom. Även barn som inte räknas som här bosatta, såsom barn iskolpliktsåldern som vistas i landet i avvaktan på beslut iärende om uppehållstillstånd, skall tas emot i ivistelsekommunen, så snart skolgång är lämplig för dem medhänsyn till deras förhållanden (6 kap. 2 §grundskoleförordningen). Dessa barn har alltså rätt tillgrundskoleundervisning utan att de för den skull har skolplikt.I kan förberedelseklasser anordnas för nyligenanlända barn som saknar eller har mycket bristfälliga kunskaperi svenska språket. I dessa klasser ges främst undervisning isvenska som andraspråk. Eleverna slussas sedan in i ordinarieklasser när de uppnått tillräckliga kunskaper i svenskaspråket.Enligt gymnasieförordningen (11 kap. 6 §) får en sökande sominte är bosatt i tas emot som elev i gymnasieskolan omden sökande bl.a. har erforderliga förkunskaper och om detfinns plats på den sökta utbildningen. Dessa ungdomar kan tasin på ett individuellt program med bl.a. undervisning i svenskasom andraspråk för att senare övergå till ett nationelltprogram i gymnasieskolan (8 kap. 15 och 16 §§).Utbildningsutskottet finner inte skäl att föreslå riksdagenatt uttala sig för ändrade bestämmelser i enlighet med vad imotionen anförts utan anser att socialförsäkringsutskottet böravstyrka motion 1992/93:Sf17 yrkande 1.Hemspråksundervisningen i skolan tas upp i motion1992/93:Sf17 (nyd) yrkande 3 samt i motion 1992/93:Sf22 (nyd)yrkande 14, den senare väckt med anledning av regeringensskrivelse /93:157 om invandrar- och flyktingpolitiken. Ibåda motionerna pläderas för att all hemspråksundervisningmed utnyttjande av statliga och kommunala medel bör slopas.De därigenom frigjorda medlen bör i stället användas för attskapa bättre förutsättningar för undervisning i svenska ochandra ämnen. Det anförs att invandrarna själva bör ansvara förhemspråksundervisningen.I fråga om hemspråksundervisningen konstaterarutbildningsutskottet att revisorer i sitt förslag omen översyn av hela invandrarpolitiken påtalat att det inomhemspråksundervisningen bör finnas utrymme föreffektiviseringar av verksamheten. Vidare sägs i direktiven(dir. 1993:1) till den parlamentariska kommittén för översyn avbl.a. invandrarpolitiken att kommittén bör prövaförutsättningarna att utveckla individens eget ansvar vadgäller integrationen i det svenska samhället, särskilt i frågaom upprätthållandet av det egna språket och kulturarvet.Utbildningsutskottet har tidigare haft att behandla liknandemotionsyrkanden, senast i sitt betänkande 1991/92:UbU19 (jfrbet. 1990/91:UbU7). Utskottet underströk då vikten av attinvandrareleverna ges en kvalitativt god hemspråksundervisning.Det är en tillgång för vårt land om många av landets invånarehar en naturlig tvåspråkighet. Utskottet har alltjämt sammauppfattning.Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottetatt motionerna 1992/93:Sf17 yrkande 3 och 1992/93:Sf22 yrkande14 bör avstyrkas av socialförsäkringsutskottet.Stockholm den 9 mars 1993På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit:Ann-Cathrine (),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),() ochBirgitta ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningStefan (nyd) anserdels att den del av utbildningsutskottets yttrande sombörjar med "vill" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet delar motionärernas uppfattning att detär viktigt att elever med invandrarbakgrund i svensk skola harsådana kunskaper i svenska språket att de kan följa denordinarie undervisningen. Detta bör vara en förutsättning föratt eleverna skall få börja i skolan. Utbildningsutskottetanser med det anförda att socialförsäkringsutskottet börtillstyrka motion 1992/93:Sf17 yrkande 1.dels att den del av utbildningsutskottets yttrande sombörjar med "har" och slutar med "avsocialförsäkringsutskottet" bort ha följande lydelse:Utbildningsutskottet anser, i likhet med motionärerna, attansvaret för hur hemspråksundervisningen skall organiseras ochfinansieras helt och hållet skall överföras till invandrarnasjälva och deras intresseorganisationer.