bet · GG01SfU7 · 1993-03-25 00:00:00 — Bidrag kan också lämnas tillkommuner som har betydande merkostnader till följd av att mantagit emot flyktingfamiljer med många minderåriga barn ellersärskilt resurskrävande flyktinggrupper, t.ex. med stor andelanalfabeter.Enligt det fram till gällandeersättningssystemet fick kommunerna ersättning för de faktiskakostnaderna för sådan ekonomisk hjälp som enligtsocialtjänstlagen (1980:620) lämnats till flyktingar och andrautlänningar som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skälsamt till flyktingens make eller maka och hemmavarande ogiftabarn . Ersättning utgick under det åruppehållstillstånd beviljades samt för ytterligare tre år.Därutöver utgick vissa ytterligare bidrag till kommunerna. Föråren 1991--1993 lämnas till kommunerna en schablonberäknadersättning för ekonomisk hjälp enligt 6§ socialtjänstlagentill vissa flyktingar och andra utlänningar som beviljatsuppehållstillstånd --1990. Därutöver lämnas inomramen för anvisade medel särskild ersättning till kommuner sombl.a. på grund av stor inflyttning av flyktingar från andrakommuner bedöms få väsentligt lägre ersättning försina socialbidragskostnader än vad som skulle ha utgått enligttidigare bestämmelser.För asylsökande och andra utlänningar som vistas i en kommun iväntan på beslut om uppehållstillstånd utgår ersättning förbistånd som lämnats enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl.Ersättning lämnas vidare för kostnader för asylsökande barn somfått vård enligt socialtjänstlagen eller lagen om vård av unga,kostnader för transporter av asylsökande till utredningsslussaroch förläggningar och kostnader för asylsökandes hemresor ivissa fall. ersätter också kommunerna förkostnader för genomgångsbostäder till asylsökande och för vissaextraordinära kostnader. Motsvarande ersättningsregler gälleräven för en utlänning som fått uppehållstillstånd men somalltjämt vistas på en statlig förläggning för asylsökande ellertillfälligt i en kommun i avvaktan på placering.Som ovan nämnts berör betänkandet Mottagandet av asylsökandeoch flyktingar även mottagningen av flyktingar i kommunerna.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Fr.o.m. gäller vidare en lag (1992:1068) omintroduktionsersättning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Enligt den lagen har kommunerna möjlighet att underen introduktionsperiod ge introduktionsersättning i stället försocialbidrag till flyktingar och andra utlänningar som omfattasav det kommunala flyktingmottagandet. Som förutsättning för attintroduktionsersättning skall beviljas gäller att flyktingenföljer den introduktionsplan som upprättats av kommunen eftersamråd med den enskilde flyktingen.Riksdagens revisorer tar i sitt förslag upp frågan omutbetalning av schablonersättningen. De anför att de finnerdet olämpligt att full schablonersättning utbetalas . Normalt har då introduktionsplanen för flyktingeninte hunnit genomföras. Vidare händer det att flyktingar flyttartill en annan kommun , vilket innebär enekonomisk vinst för den första kommunen. Revisorerna finner detangeläget att regeringen prövar förutsättningarna att bättreanpassa villkoren för utbetalning av schablonersättningen tillkommunerna till de krav som bör kunna ställas påresultatuppfyllelse och kostnadseffektivitet. I sammanhangetvill revisorerna betona vikten av att rutinerna för utbetalningutformas så att kommunerna så snabbt som möjligt kan disponerade medel de är berättigade till.Som aviserats i budgetpropositionen har chefen förKulturdepartementet beslutat tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av vissa regler iförordningen om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. isyfte att skapa ökad kostnadseffektivitet och ökad rättvisamellan kommuner. Översynen skall främst avse reglerna omutbetalning av schablonersättningen till den kommun där enutlänning först tas emot och om ersättning för utlänningar somflyttar till annan kommun från mottagandet iden första kommunen. Översynen kan också omfatta reglerna omgrundersättning till kommuner som träffat överenskommelse medStatens invandrarverk om mottagande av flyktingar och andrautlänningar samt andra delar av ersättningssystemet i den måndet anses behövligt med hänsyn till syftet med översynen.Arbetsgruppen skall vidare ta del av de förändringar vad gällermottagandet av asylsökande som föreslagits i betänkandetMottagandet av asylsökande och flyktingar samt överväga vilketbehov av förändringar av reglerna för ersättning till kommunernaför asylsökande som kan uppstå om dessa förslag genomförs. -- Iarbetsgruppen skall ingå, förutom företrädare förKulturdepartementet, företrädare för ochSvenska kommunförbundet. Arbetsgruppen bör redovisa förslag tillregeländringar senast den 15 april 1993.Utskottet konstaterar vidare att enligt direktiven skall denparlamentariska kommittén belysa kostnader för stat och kommunsamt invandringens samhällsekonomiska konsekvenser.Utskottet finner att revisorernas förslag även vad beträffaröversyn av utbetalningen av schablonersättningen numera blivittillgodosett.I två motioner tas upp fördelningen av det ekonomiska ansvaretmellan staten och kommunerna vad gäller mottagningen ikommunerna av invandrare med uppehållstillstånd. (s) framhåller i motion Sf610 att ökadesocialbidragskostnader för gruppen äldre invandrare utan svenskpension samt för vissa andra grupper flyktinganhöriga är en ickeoväsentlig kostnad i en för kommunerna i övrigt svår ekonomisksituation och att bestämmelsen om statsbidrag även för anhörigasom kommit till kommunen från det huvudmannenmottogs inte hjälper mycket, eftersom få uppfyller kraven.Motionärerna konstaterar också att anknytningsfallen i längdenär de mest kostsamma ur socialbidragssynpunkt eftersom de oftahar hög ålder och/eller låg teoretisk utbildning. Motionärernaanser det viktigt att svensk flyktingpolitik i så storutsträckning som möjligt bygger på en gemensam statligfinansiering, och de begär ett tillkännagivande om att denparlamentariska kommittén som skall se över invandrarpolitikenockså utreder frågan om ansvarsförhållandet mellan staten ochkommunen vad gäller anhöriginvandringen. m.fl. (s)pekar i motion Sf613 på en utvärderingsrapport om kommunernaskostnader för introduktion av flyktingar i det svenskasamhället, som förbundet presenterat för regeringen. Rapportenvisar enligt motionärerna att tidigare farhågor för att enschabloniserad ersättning för hela landet missgynnarstorstäderna besannats. Behovet av en översyn aversättningsreglerna kvarstår enligt motionärerna, och vid enöversyn måste krävas att reglerna konstrueras på ett sätt sominte missgynnar storstäderna och tar hänsyn också till dessakommuners kostnader vid flyktingars vidareflyttning.Motionärerna pekar på att det nuvarande svåra läget påarbetsmarknaden i synnerhet för utländska medborgare medför attdet kommer att dröja innan flyktingen blirsjälvförsörjande jämfört med vad det fanns skäl att anta dånivåerna i det nya systemet med en schablonersättningfastställdes. De anser att ett särskilt konjunkturbetingatstatsbidrag för flyktingmottagande, som täcker kommunernasdokumenterade merkostnader, bör utbetalas till kommunerna iförsta hand under de överblickbara lågkonjunkturåren 1993 och1994. Motionärerna begär tillkännagivanden om vad som anförts omett särskilt konjunkturbetingat statsbidrag förflyktingmottagande (yrkande1) och om att det anförda börbeaktas av den i budgetpropositionen aviserade arbetsgruppen föröversyn av ersättningar till kommunerna (yrkande2).I fråga om det i motion Sf610 aktualiserade problemet villutskottet erinra om att på förslag av utskottet ibetänkande 1992/93:SfU4 om rätten till folkpension m.m. som sinmening gett regeringen till känna att det finns anledning attgöra en närmare utredning av de problem som kan uppkomma iframtiden när det gäller försörjningen av invandradeålderspensionärer som inte har rätt till folkpension ellerendast kommer att kunna få en reducerad sådan pension.Utredningen bör också undersöka om det, utan att en sådan förmånkommer att falla under tillämpningsområdet för EG-förordningennr 1408/71, finns möjlighet att lösa eventuella problem meddessa gruppers försörjningsskydd på ålderdomen på annat sätt ängenom socialbidrag. I övrigt vill utskottet hänvisa tilluppdraget för den tillsatta arbetsgruppen. Med hänsyn till detanförda anser utskottet inte något tillkännagivande erforderligtmed anledning av motionerna Sf610 och Sf613 yrkandena 1 och2.I motion Sf22 av och (nyd) tasfrågan om invandrarkvinnornas sociala anpassning upp. Denviktigaste anpassningen är enligt motionärerna att lära sigsvenska, och de anser därför att krav på tillräckliga kunskaperi svenska bör ställas för rätt till socialbidrag. De begär etttillkännagivande om vad som anförts om invandrarkvinnornassociala anpassning (yrkande11).Utskottet, som vill erinra om den möjlighet kommunerna har attställa krav på flyktingar och andra utlänningar om att de skalldelta i svenskundervisning m.m. för att de skall få rätt tillintroduktionsersättning, delar inte motionärernas uppfattning omlämplig metod att främja invandrarkvinnors anpassning i detsvenska samhället. Motion Sf22 yrkande 11 bör lämnas utanbifall.Riksdagens revisorer tar vidare upp frågan om uppföljningoch utvärdering av invandrarpolitiken och ifrågasätter i sinrapport om man på central nivå har tillräckliga kunskaper om hurstatsbidragen till olika invandrarpolitiska åtgärder utnyttjas.De finner att det uppföljningsarbete som genomförts ärrelativt begränsat och att det inte ger underlag för bedömningarav om det nya ersättningssystemet bidragit till atteffektivisera flyktingmottagningen och förkorta tiden till egenförsörjning. De uppföljningsinsatser som förutsattes bligenomförda när beslut togs om ändringar i statsbidragssystemetför sfi-undervisningen har inte genomförts. Det ankommer enligtrevisorerna på regeringen och att följa upp ochanalysera de resultat som uppnåtts på lokal nivå, bidra tillutveckling av stategi och arbetsformer samt i övrigt utöva dentillsyn som kan anses påkallad inte minst av bidragensomfattning.Vidare noterar revisorerna att resultaten av flera studier ochuppföljningar av stor vikt för invandrarpolitiken kommer attredovisas under den närmaste framtiden. Dessa resultat liksom deslutsatser man från regeringens sida drar av dem bör, enligtrevisorerna, löpande och i lämplig form delges samtingå som en del av underlaget för en mer genomgripande översynav hela invandrarpolitiken. Revisorerna föreslår att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts om uppföljning ochutvärdering av invandrarpolitiken.Utskottet utgår från att den parlamentariska kommitténsöversyn kommer att bl.a. medföra en uppföljning och utvärderingoch att revisorernas förslag i denna del således blivittillgodosett.Svensk- och hemspråksundervisningRiksdagens revisorer framhåller i sitt förslag att svenskaför invandrare (sfi) har en nyckelroll i integrationen avinvandrarna i det svenska samhället. Fullföljd undervisning isvenska för invandrare är i de flesta fall både ett reellt ochoch ett formellt krav för tillträde till annan utbildning.Den sfi-reform, som trädde i kraft , innebäratt nyanlända invandrare skall beredas undervisning isvenska. Rätt till sådan undervisning föreligger under två år.Den skall anpassas till varje deltagares individuella behov. Ettriktvärde på omfattningen är om 45minuter.Revisorerna har funnit att resultaten av sfi-undervisningen äranmärkningsvärt dåliga, att uppföljning och utvärdering avundervisningens resultat sedan den reformerades inte harvarit tillfredsställande samt att dessutom ett minskat antalinvandrarelever deltar i skolans undervisning i svenska somandraspråk. Revisorerna finner det, i likhet med fleraremissinstanser, angeläget att åtgärder vidtas för att lösa deproblem som finns inom sfi-undervisningen. Revisorerna föreslåratt av regeringen begär en skyndsam redovisning averfarenheterna av den reformerade undervisningen i svenska förinvandrare. Av redovisningen bör framgå bl.a. vilka resultat somuppnåtts, hur undervisningen anpassats till olika invandraresskilda förutsättningar och behov, sfi-nivåns rimlighet ochrelevans såväl för arbetslivet som för olika utbildningar samtförutsättningarna att kombinera sfi-studierna medförvärvsarbete.Riksrevisionsverket () har överlämnat enrevisionsrapport , Svenskundervisning för invandrare-- uppföljning av reform, till . I rapportenpekar RRV på en rad problem som bör följas upp i kommunerna somhar ansvaret för sfi-undervisning. Enligt RRV förekommer detproblem som hänger samman med den statliga styrningen ochuppföljningen. Uppdelning på flykting resp. invandrare harenligt flera kommuner medfört att administrationen avstatsbidragen blivit tungrodd. RRV har kunnat konstatera attbidragssystemet inte innehåller incitament för kommunerna atttillhandahålla tänkta 700 timmars undervisning. RRV föreslår attåtgärder vidtas för att minimera väntetiderna tillundervisningen, effektivisera tiden i utbildningen, garantera engod undervisningskvalitet och tillförlitlig kunskapsnivå samtför att minska kunskapsglappet mellan sfi och arbete ellerfortsatta studier. RRV hemställer att senast den 1juli 1993 inkommer med en skriftlig redogörelse för de åtgärdersom vidtagits eller kommer att vidtas med anledning avrapporten.Skolverket har redovisat enutvärderingsrapport (nr 5) Undervisning i hemspråk och svenskasom andra språk. Rapporten behandlar hur hemspråksundervisningenoch undervisningen i svenska som andraspråk planeras, genomförsoch utvärderas i tio kommuner. I rapporten konstateras att detåterstår att besvara om de organisationsförändringar somgenomförts har inneburit en effektivisering, dvs. omundervisningen genomförts till en lägre kostnad med oförändradkvalitet eller till samma kostnad med höjd kvalitet.Utvärderingar med inriktning mot att koppla ihop ekonomiskainsatser och det pedagogiska resultatet blir, enligt rapporten,en viktig uppgift i framtiden.Den 19 november 1992 beslöt regeringen att tillkalla ensärskild utredare för att se över ledighetslagstiftningen (dir.1992:98). Utredaren skall kartlägga och analysera hurlagstiftningen har fungerat samt föreslå de lagändringar som ensådan granskning kan ge anledning till. Bland de lagar som skallses över finns lagen (1986:163) om rätt till ledighet försvenskundervisning för invandrare. Utredaren skall, när detgäller denna del av översynen, samråda med den särskildautredare som har till uppgift att se över mottagandet avasylsökande och flyktingar i frågor som rör asylsökandes rätttill ledighet för att delta i svenskundervisning för invandrare.Berith () anför i motion Sf15 att det har funnitsallvarliga problem med sfi-undervisningens kvalitet ocheffektivitet . Mycket allvarliga brister föreliggerockså beträffande undervisningen i svenska som andraspråk.Motionären begär i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet avåtgärder för att förbättra sfi-undervisningen och undervisningeni svenska som andraspråk.I motion Sf16 av m.fl. (s) betonas i denna delatt svenskundervisningen för gamla och nya invandrare, liksomden "invandrarspecifika" vuxenutbildningen, måste tas med i denföreslagna översynen av invandrarpolitiken. Motionärernaframhåller att den ur inlärningssynpunkt erkänt mest effektivametoden är att sfi-undervisning bedrivs parallellt medarbetspraktik. De begär ett tillkännagivande härom.I motion Sf17 yrkande 2 begär m.fl. (nyd) attriksdagen föranstaltar om en utvärdering av hur eleverna igrundskola och gymnasium tillgodogör sig undervisning i svenska.Motionärerna anför att något måste göras åt de bristfälligakunskaper i svenska som bl.a. redovisas i generaldirektörernasskrivelse till regeringen.Socialförsäkringsutskottet har inhämtat utbildningsutskottetsyttrande över revisorernas förslag jämte motioner i de delarförslaget och motionerna avser undervisning i svenska förinvandrare och i hemspråk.Utbildningsutskottet delar i sitt yttrande revisorernasuppfattning att en skyndsam redovisning bör göras averfarenheterna av sfi-reformen och vill även för egen delsärskilt betona behovet av skyndsamhet. bör särskild uppmärksamhet ägnas frågan omförutsättningarna för att kombinera sfi-studier medförvärvsarbete. föreslår attsocialförsäkringsutskottet tillstyrker punkten 2 i revisorernashemställan att av regeringen begär att en redovisningskyndsamt görs av erfarenheterna av den reformeradeundervisningen i svenska för invandrare i enlighet med vadrevisorerna anfört och anser därjämte att motionerna Sf15yrkande 1 och Sf16 i denna del och Sf17 yrkande 2 ärtillgodosedda med vad utskottet anfört.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottetsuppfattning och tillstyrker revisorernas förslag att riksdagenhos regeringen begär att en redovisning skyndsamt görs averfarenheterna av den reformerade undervisningen i svenska förinvandrare. vill, liksomutbildningsutskottet, betona vikten av att en sådan redovisninggörs skyndsamt. Med det anförda anser utskottet att motionernaSf15 yrkande 1, Sf16 i denna del och motion Sf17 yrkande 2 ärtillgodosedda.I motion Sf17 yrkande 1 av m.fl. (nyd) begärsett tillkännagivande av om att en förutsättning föratt elever med utländsk härkomst skall få börja i en skola därundervisningen bedrivs på svenska är att eleverna behärskarsvenska språket.Utbildningsutskottet erinrar med anledning av motionsyrkandetom att barn bosatta i landet har skolplikt samt att barn somvistas i landet i avvaktan på beslut om uppehållstillstånd harrätt till grundskoleundervisning. Enligt gymnasieförordningen(1992:394) kan även en utlänning som inte är bosatt i emot som elev i gymnasieskolan om den sökande bl.a. harerforderliga förkunskaper och om det finns plats på den söktautbildningen. Dessa ungdomar kan tas in på ett indiviuelltprogram med bl.a. undervisning i svenska som andraspråk.Utbildningsutskottet finner inte skäl att uttala sig för ändradebestämmelser i enlighet med vad i motionen anförts utan anseratt socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motion delar utbildningsutskottetsuppfattning och avstyrker bifall till motion Sf17 yrkande 1.Också frågan om hemspråksundervisning tas upp i motionSf17 av m.fl. (nyd). Motionärerna anser att allhemspråksundervisning med utnyttjande av statliga och kommunalamedel i stället bör användas för att skapa bättreförutsättningar för undervisning i svenska och andra ämnen, ochde begär ett tillkännagivande härom (yrkande3).Även i motion Sf22 av och (nyd),som väckts i anslutning till regeringens skrivelse 1992/93:157om invandrar- och flyktingpolitiken, berörshemspråksundervisningen. Motionärerna anser att invandrarnasjälva skall ansvara för hemspråksundervisningen. Inga statligaeller kommunala bidrag skall accepteras till sådan undervisning.I yrkande 14 begär de ett tillkännagivande om att slopasamhällets kostnader för hemspråksundervisningen.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande anfört att utskottettidigare (jfr 1991/92:UbU19 och 1990/91:UbU7) behandlat liknandemotionsyrkanden. Utskottet har då understrukit vikten av attinvandrareleverna ges en kvalitativt god hemspråksundervisningoch att det är en tillgång för vårt land om många av landetsinvånare har en naturlig tvåspråkighet. Utskottet anför att detalltjämt har samma uppfattning.Utbildningsutskottet anser att motion Sf17 yrkande 3 och Sf22yrkande 14 bör avstyrkas av socialförsäkringsutskottet.Socialförsäkringsutskottet delar utbildningsutskottetsuppfattning men hänvisar också till den kommande utredningen ominvandrarpolitiken och avstyrker bifall till motionerna Sf17yrkande 3 och Sf22 yrkande 14.MedelsanvisningenTill anslaget Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. föreslås i budgetpropositionen för budgetåret1993/94 anvisat ett förslagsanslag på 4295000000kr.Behovet av kommunplatser bedöms i budgetpropositionen komma attuppgå till ca 39 000, men till grund för anslagsberäkningenligger en planeringsnivå om 32 000 platser. Platsbehovet avserkommunplaceringar av såväl kvotflyktingar som sådana utlänningarsom flyttar ut från förläggningar, och även kommunplatser förinvandrade anhöriga till flyktingar ingår. 119000000 kravser grundersättning, schablonersättning,sekundärflyttning, äldre ochhandikappade, ensamma barn, 100000000 krextraordinära kostnader, bistånd åt asylsökandeoch sjukvårdskostnader m.m. Den beräknadeersättningen till kommunerna för mottagande av kvotflyktingar ---- har förts över till anslaget Överföring av ochåtgärder för flyktingar.Ian och (nyd) anser i motion Sf628att anslaget bör reduceras genom att regeringen vidtaråtgärder för att begränsa antalet beviljade asylärenden. Debegär att minskar anslaget till (yrkande4).Som framgår ovan har den del av kostnaden för överföring avflyktingar som avser ersättning till kommunerna förts över tillöverföringsanslaget såvitt avser de flyktingar som kan komma attöverföras till under /94. För flyktingarsom tagits ut tidigare kan kostnader uppkomma under följandebudgetår. Regeringens förslag grundas på antaganden bl.a. om hurmånga asylansökningar som beviljas. Anslaget är ettförslagsanslag, och om utvecklingen skulle visa att antaletflyktingar m.fl. som skall tas emot i kommun under budgetåretblir lägre än vad som anvisats kommer anslaget inte att gå åt.Utskottet anser emellertid inte att anslaget kan reduceras pådet sätt som motionärerna hävdar i motion Sf628 yrkande4, ochutskottet tillstyrker med det anförda bifall till regeringensförslag till medelsanvisning.Vissa åtgärder för invandrareI uppgifterna för ingår, som nämntsovan, att bevaka behovet av åtgärder för invandrare ochspråkliga minoriteter samt ha kontakt med invandrarnasorganisationer. Övriga statliga myndigheters ansvar är reglerati förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvarför invandrare m.fl. Enligt förordningen skall myndigheternaunder regeringen fortlöpande beakta sitt ansvar för invandrareoch personer som hör till språkliga minoriteter, och dessasförutsättningar och behov skall alltid beaktas vid planeringenav myndighetens arbete. Myndigheterna skall vidare inom ramenför tillgängliga resurser ge invandrare och personer som hörtill språkliga minoriteter en service som är likvärdig den somges befolkningen i övrigt och därvid uppmärksamma att detta kankräva särskilda åtgärder. För att främja en effektiv samordningskall myndigheterna informera om planeradeåtgärder på detta område och, när anledning finns till det,samråda med verket om hur insatserna skall utformas.Ett av de invandrarpolitiska målen är jämlikhet. Det innebäratt invandrare skall ha samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter som befolkningen i övrigt. Inom berördasamhällsområden skall invandrarna behandlas likvärdigt medövriga invånare. När riktlinjerna för invandrarpolitikenfastställdes (prop. 1985/86:98, SfU20, rskr. 301) framfördeföredragande statsrådet i propositionen att i myndigheternasansvar ingår bl.a. att resp. myndighet inom sitt sakområde skallse till att erforderliga positiva säråtgärder vidtas till förmånför invandrare. I propositionen framhölls värdet av attmyndigheterna upprättar särskilda handlingsplaner, men någotkrav på redovisning ställdes ej utan regeringen borde vid behovkunna begära in sådana planer.Riksdagens revisorer framhåller i sitt förslag att det kan blinödvändigt att utforma särskilda åtgärdsprogram enbart förinvandrarna om tillfredsställande resultat inte kan uppnås förinvandrarna inom ramen för en myndighets ordinarie verksamhet.Sådana åtgärdsprogram skall vara avgränsade i tiden och de skallendast utgöra komplement till de generella åtgärderna. De börföljas upp noga och enligt revisorernas mening så långt sommöjligt kopplas till uppföljningar av hur invandrarna påverkatseller inte påverkats av den normala verksamheten inom olikasamhällsområden. Revisorerna framhåller att det ankommer påInvandrarverket att uppmärksamma berörda myndigheter påinvandrarnas behov. De betonar även det samordningsansvar somKulturdepartementet har inom .