bet · GH01AU1 · 1993-09-02 00:00:00 — I detta betänkande behandlas yrkanden från 13 motioner omjämställdhet mellan kvinnor och män från den allmännamotionstiden vid föregående . Motionerna gäller bl.a.resursfördelningen mellan kvinnor och män, kvinnors villkor påarbetsmarknaden, kvinnorepresentationen samt frågor i anslutningtill jämställdhetslagen.Samtliga motioner avstyrks bl.a. med hänvisning till pågåendeberedning inom eller en pågående utveckling imotionens riktning. Utskottet är inte heller berett att förordanågra ändringar i jämställdhetslagen.Till utskottets betänkande har fogats en reservation frånSocialdemokraterna samt meningsyttring från . 1992/93:A267 av m.fl. (s) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att regeringen verkar för attarbetsgivarna tar sitt ansvar för ett aktivtjämställdhetsarbete.1992/93:A801 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atten plan bör utarbetas för att öka den kvinnliga representationeninom politiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna attkvinnors arbetsinsatser i hem och på arbetsmarknad böruppvärderas genom att bl.a. hemarbetet blir ATP-grundande ochatt lika lön ges för likvärdigt arbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna attjämställhetsombudsmannens befogenheter bör utökas.1992/93:A802 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbättrade förutsättningar förkvinnligt entreprenörskap inom offentlig sektor.1992/93:A803 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förstärkning avjämställdhetsombudsmannens kompetensområde.1992/93:A804 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att ett årligt på lämpligt sätt inrättas för utdelningtill en man eller kvinna som gjort betydande insatser förjämställheten och detta stipendium bör utdelas på deninternationella den 8 mars.1992/93:A805 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ till en utredning omkvinnors levnadsförhållanden.1992/93:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdheten i arbetslivet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att minska löneskillnadernamellan män och kvinnor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsorganisation och arbetstider,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av sjuklönereformen.1992/93:A808 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till en skärptjämställdhetslagstiftning enligt motionens inriktning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medlemskap i 's Lobby.1992/93:A809 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet vid tjänstetillsättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvinnorepresentation i internationellaorgan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ökade möjligheter att kombinerafamiljeliv och förtroendeuppdrag,6. att hos regeringen begär förslag till ett allmäntjämställdhetsdirektiv som skall gälla kommittéer och särskildautredare i enlighet med vad som anförts i motionen.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvinnorepresentation i beslutandeförsamlingar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det offentligas ansvar för utjämning avLöneskillnaderna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag från ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationsinsatser omjämställdhetsplaner,25. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stora reformer måste genomgå en"kvinnorevision".1992/93:A813 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en strategi för rättvisare löner.1992/93:A815 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ges iuppdrag att fortsätta sitt arbete med inriktning mot attutarbeta lämpliga principer för kriterier vid lönesättning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att AMS bör ges i uppdrag att utarbeta ensärskild strategi för att förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden, i utbildning och för kompetenshöjning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen i övrigt anförts om behovet av ett aktivtjämställdhetsarbete.1992/93:A816 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om resursfördelningen mellan kvinnor och män,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en resursutredning. InledningUtskottet behandlade vissa frågor rörandejämställdheten mellan kvinnor och män i samband medmedelsanvisning till statlig och annan verksamhet påjämställdhetsområdet (bet. 1992/93:AU9, rskr. 187).I detta sammanhang behandlas kvarvarande yrkanden ijämställdhetsfrågor i de till utskottet hänvisade motionernafrån den allmänna motionstiden . De avser bl.a. denallmänna inriktningen av jämställdhetspolitiken, kvinnorsvillkor på arbetsmarknaden inkl. löneskillnader mellan kvinnoroch män, kvinnors inflytande samt frågor i anslutning till dennya jämställdhetslagen, som trädde i kraft den 1 januari 1992.Dessa frågor rör bl.a. parternas jämställdhetsarbete samt JämO:sbefogenheter.Allmän inriktningI två motioner anförs att resursfördelningen mellan kvinnoroch män bör utredas.I motion A816 av m.fl. (s) framhålls attpojkar tar sig eller får mer resurser än flickor såväl i skolan,trafiken, vården, personalutbildning och arbetsinkomster som ifråga om politiska eller fackliga förtroendeuppdrag. Målet måstevara en mera rättvis fördelning av samhällets resurser mellankvinnor och män enligt motionärerna. Det är därför dags att påett mera samlat sätt synliggöra dessa förhållanden i enresursutredning, analysera orsakerna och föreslå förändringar.Med likartade motiv föreslår m.fl. (fp) imotion A805 att uppdrar åt regeringen att utredakvinnors levnadsförhållanden. En sådan utredning skulle kunnabyggas på samma välfärdskomponenter som ULF-undersökningarna(undersökningar av levnadsförhållanden), men med den nyainriktningen att man utgår från kvinnoperspektivet.Utskottet kan liksom tidigare konstatera att det råder en bredpolitisk enighet i fråga om de övergripande målen ijämställdhetspolitiken. De mål som formulerades (prop.1987/88:105, bet. AU17, rskr. 364) står fast. Det innebär attkvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter inom alla väsentliga områden i livet. I detta liggerbl.a. att var och en genom eget arbete kan svara för sin egenförsörjning. Vidare har en ny jämställdhetslag trätt i kraft den1 , vilken siktar till att förbättra främstkvinnornas villkor i arbetslivet.Den ekonomiska fördelningen mellan kvinnor och män behandlasbl.a. inom ramen för . I en bilaga tillLångtidsutredningen som tar upp kvinnornas roll inom ekonominframhålls jämställdhetens två dimensioner; dels fördelningenmellan könen av hemarbete resp. arbete som ger inkomst, dels denekonomiska ersättningen, vilken visar en könsmässig differens.Kvinnors och mäns tid för förvärvsarbete, hemarbete och övrigtframgår av SCB:s tidsanvändningsundersökning, vilken bl.a.publiceras i rapporten I tid och otid -- En undersökning omkvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91 (Levnadsförhållanden,rapport 79). Löneskillnaderna mellan kvinnor och män påarbetsmarknaden har klarlagts i utredningsbetänkandetLöneskillnader och lönediskriminering (SOU 1993:7), vilketremissbehandlats under våren och sommaren 1993.Enligt utskottets uppfattning är resursfördelningen mellankvinnor och män av avgörande betydelse för jämställdheten isamhället. Ekonomisk-politiska och andra reformer som övervägsbör därför alltid analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Ienlighet med detta synsätt redovisar regeringen --vanligen i budgetpropositionen -- vissa uppgifter omfördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Idetta sammanhang redovisas kvinnors löner i förhållande tillmännens, arbetsinkomster, pensionspoäng, veckoarbetstid m.m.Liksom tidigare vill utskottet betona vikten av att statistiksom tas fram på det statliga området redovisar en uppdelning påkvinnor och män. I sitt betänkande 1992/93:FiU22 framhållerfinansutskottet vikten av att bygga ut jämställdhetsstatistikenoch omtalar att SCB också i sitt fortsatta arbete medanvändaranpassning och därmed sammanhängande omorganisationkommer att ägna ökad uppmärksamhet åt produktion och utvecklingav jämställdhetsstatistiken.Inom görs nu en samlad bedömning av utfalletav den femåriga handlingsplan för ökad jämställdhet somriksdagen antog . Kvinnornas roll i ekonomin är ettcentralt område i den planen. Utvärderingsarbetet inbegriperförutom utredningar på olika delområden även kontakter medforskningen på området. En proposition på jämställdhetsområdetplaneras läggas fram i början av år 1994.Med hänvisning till det pågående utvärderingsarbetet angåendekvinnornas roll i ekonomin bör motionerna A805 (fp) och A816 (s)inte påkalla någon åtgärd. De bör följaktligenavslås.Konsekvenserna för jämställdheten bör analyserasytterligare enligt två motioner.Barbro m.fl. (fp) anser i motion A809 att allastatliga utredningar bör belysa konsekvenserna förjämställdheten i de förslag de lägger fram. finnstre allmänna direktiv till kommittéer och särskilda utredare:angående EG-aspekter, regionalpolitiska effekter samt ekonomiskakonsekvenser. Jämställdheten är enligt motionärerna så viktigoch övergripande att regeringen bör komma med förslag till ettallmänt direktiv till kommittéer och särskilda utredare hurjämställdhetsfrågorna skall beaktas.Karin m.fl. (c) begär i motion A811 en"kvinnorevision" av nya stora reformer, t.ex. ett nyttpensionssystem, dvs. att förslagen noga analyseras urkvinnosynpunkt innan beslut fattas.Utskottet vill erinra om att femårsplan förjämställdheten inbegriper att statliga utredningar i ökadutsträckning bör analysera sina förslag urjämställdhetsperspektiv. I vissa utredningsdirektiv nämns dettakrav också uttryckligen, t.ex. vad gäller Utvärdering av 1990-91års skattereform (dir. 1990:44) och utredningen om Ungdomarslevnadsvillkor och framtidsutsikter (dir. 1992:107). uppfattning är det en självklarhet attreformer och utredningsförslag analyseras urjämställdhetssynpunkt. Utskottet har inhämtat att denna fråga äraktualiserad inom regeringskansliet.Utskottet bedömer med hänvisning till det anförda att aktuelladelar av motionerna A809 (fp) och A811 (c) därför inte påkallarnågon åtgärd. De avstyrks därför.Kvinnors villkor på arbetsmarknadenEn strategi för att förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden begärs i motion A815 av . (s). Regeringen bör ge AMS i uppdrag att lägga fram ensådan strategi omfattande utbildning och kompetenshöjning. Enutgångspunkt måste enligt motionärerna vara att kvinnornas andelav landets arbetsinkomster bör öka.Utskottet har behandlat ett likartat yrkandefrån motion A267 (s) i sitt betänkande AU11. Utskottet hardärvid redovisat arbetslöshetstalet för kvinnor resp. män (ijanuari 1993 för kvinnor och för män enligt SCB:sarbetskraftsundersökningar) samt relativt utförligt redogjortför kvinnornas utbyte av de olika arbetsmarknadsåtgärderna. Idetta sammanhang konstaterade utskottet att kvinnornas andel avde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är större än kvinnornasandel av de arbetssökande. Utskottet menade vidare att mansjälvklart bör sträva efter att få en jämnare könsfördelninginom de enskilda åtgärderna. Detskall tilläggas att kvinnornas arbetslöshet uppgicktill och männens till . Tendensen under det senasteåret har dock varit en ökning av kvinnornas andel av det totalaantalet personer som berörts av varsel om uppsägning. Etttydligt exempel utgörs av kvinnor som är kommunalanställda.Utskottet anser liksom att det aktuellaförslaget inte bör föranleda någon åtgärd. MotionA815 (s) avstyrks därmed i denna del.I motion A802 tar och () upp förutsättningarna för kvinnliga entreprenörer inomden offentliga sektorn. Motionärerna anser att det är viktigtatt just kvinnornas kunskaper tas till vara och att det uppstårflera entreprenörer. Det finns anledning att se överflexibiliteten i de ekonomiska stöden till entreprenörer.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller önskvärdheten av att kvinnornas kunskaper tas till varaoch att det uppstår flera entreprenörer. Liksom tidigare anserutskottet att det är synnerligen angeläget att åstadkomma ettökat kvinnligt företagande inom samtliga näringsgrenar.Nyföretagandet i har minskat ochår 1992 beräknas 17 560 nya företag ha startats (SCB:sStatistiska meddelanden F 15 ). I genomsnitt för riketdrivs verksamheten i de nystartade företagen till avkvinnor och till av en kvinna och en man gemensamt.Kvinnliga företagare väljer främst att starta som enskildnäringsidkare () medan män i första hand väljer att startaföretag i aktiebolagsform (). Andelen kvinnor som gått påstarta-eget-kurs är något större () än andelen män ().Under våren 1993 har utskottet i sitt betänkande AU13 tagitupp ämnet kvinnor och möjligheten till avknoppning frånoffentlig verksamhet. Utskottet uttalade därvid följande, vilketär giltigt även i dag.Att en avknoppning kommer till stånd från offentlig verksamhetinnebär inte utan vidare att antalet arbetstillfällen ökar. Menden blir ett alternativ till sysselsättning inom en krympandeoffentlig sektor och kan därmed utgöra ett komplement till denoffentliga verksamheten. Även om det i dagens läge kan varasvårt att göra inbrytningar på mansdominerade arbetsområden fårman inte släppa det målet ur sikte.Med hänsyn till att det är av största vikt för Sverigesekonomiska utveckling att små- ochnyföretagandet får en renässans, vill utskottet betona vikten avkvinnornas företagande inom såväl näringslivet som vård- ochutbildningsområdet. Utskottet anser liksom motionärerna attförberedelserna är viktiga när kvinnor skall starta företag.Eventuella hinder bör analyseras och företagsekonomiskakunskaper stimuleras. Dessa frågor är också aktualiserade inomregeringskansliet, bl.a. genom samverkande insatser frånArbetsmarknads- och Näringsdepartementen.Mot bakgrund av en rapport från Närings- ochteknikutvecklingsverket () fattade regeringen() beslut att uppdraåt att genomföra ett handlingsprogram för att främjakvinnligt företagande i det regionalpolitiska stödområdet. Iuppdraget ingår bl.a. att skall verka för att rådgivninglämnas av kommuner och regionala utvecklingsfonder m.fl. tillkvinnor som vill starta företag inom det regionalpolitiskastödområdet. Olika medel bör prövas för att underlätta ochstimulera kvinnors företagande såsom t.ex. upprättande av enpool med lämpliga kandidater för styrelseuppdrag, stipendier ochutbildning i företagande. Den föreslagna verksamheten skall pågåi . har fått sin medelsram utökad med 20 miljonerkronor för att genomföra treårsprogrammet. Utskottet harinhämtat att har uppmanat de aktuella kommunerna inomstödområdet att arbeta fram en bidragsansökan med projektplanför verksamheten med rådgivning till kvinnliga företagare inkl.en budget. Sådana bidragsansökningar skall vara inlämnade tillNUTEK . Enligt har dettainitiativ mottagits mycket positivt i kommunerna. Vidare harregeringen () anvisat 5miljoner kronor för /94 i syfte att främjakvinnors företagande i övriga utanför stödområdet.Uppdraget till , daterat , innefattar bl.a.utveckling av information och rådgivning till kvinnligaföretagare, kompetensutveckling, åtgärder för att främja nätverkbland kvinnliga företagare samt forskning om kvinnoföretagare.I syfte att öka de företagsekonomiska kunskaperna inför enföretagsstart arrangeras regelbundet starta-eget-kurser av olikaorgan, bl.a. inom arbetsmarknadsutbildningens ram samt av deregionala utvecklingsfonderna. I utredningsbetänkandet Strategiför småföretagsutveckling (SOU 1993:70) med förslag om en nyorganisation av utvecklingsfondernas arbete nämnsstarta-eget-kampanjer och starta-eget-kurser som viktigauppgifter. Betänkandet är under remissbehandling; remisstidengår ut och en proposition planeras underhösten 1993.Utskottet vill vidare peka på att den arbetsmarknadspolitiskaåtgärden starta-eget-bidrag, vilken enligt AMS bör prioriterasmycket högt bland de olika åtgärderna, kan ges tillarbetssökande som är eller riskerar att bli arbetslös eller ärbosatt inom de regionalpolitiska stödområdena. Bidragsperiodenpå kan förlängas med ytterligare . Försådana sökande som bedöms sakna grundläggande kunskap ocherfarenhet i fråga om företagande kan starta-eget-kurs erbjudasmed utbildningsbidrag. Eftersom efterfrågan påstarta-eget-bidraget varit stort beslutade (prop. 1992/93:150, FiU30, rskr. 447 och 454) attmedelsberäkningen skulle anpassas till den faktiskaförbrukningen. Kostnaderna för starta-eget-bidraget /94 beräknas därför till förca 4 000 årsbidrag. Flexibiliteten i starta-eget-bidraget harblivit större genom att bidraget numera även kan beviljas pådeltid (SFS 1992:1465) samt genom möjligheten att låtabidragsperioden föregås av arbetsmarknadsutbildning ellerarbetslivsutveckling. Enligt utskottets uppfattning kan en sådanflexibilitet väntas gagna nyföretagandet, inte minst detkvinnliga nyföretagandet.De insatser som beskrivits ovan är enligt utskottets sätt attse viktiga bidrag till att främja kvinnornas möjligheter tillföretagande -- även inom de sektorer som har präglatsav en stor offentlig produktion. Med hänvisning till de insatsersom pågår bör motion A802 (m) inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Den avstyrks därför.Löneskillnader mellan kvinnor och mänI tre motioner behandlas löneskillnader mellan kvinnor ochmän.Karin m.fl. (c) anför i motion A811 att löneklyftornaökar även inom offentlig sektor. Enligt motionärerna börkommuner, landsting och stat gå före och utjämna löneskillnaderi stället för tvärtom. Större krav bör ställas både påarbetsgivare och på fackliga organisationer för att utjämnalöneskillnaderna. Kvinnors yrken, kunskaper och erfarenheter böruppvärderas, även vid chefstillsättningar.I motion A813 framhåller m.fl. (s) vikten avatt komma fram till en arbetsvärdering med öppna kriterier,vilket möjliggör granskning och ifrågasättande. Som ett led i enstrategi för rättvisare löner begär motionärerna vidare attkönsuppdelad statistik över lönerna tas fram inom allaavtalsområden i syfte att synliggöra skillnaderna mellan kvinnoroch män på olika områden.Margareta () begär i motion A801 ett riksdagenstillkännagivande att kvinnornas arbetsinsatser i hem och påarbetsmarknad bör uppvärderas samt att lika lön ges förlikvärdigt arbete. Bl.a. bör hemarbetet bli ATP-grundande.I betänkandet (SOU 1993:7) Löneskillnader ochlönediskriminering Om kvinnor och män på arbetsmarknaden, vilketlades fram , redovisas följande.I betänkandet konstateras att lönebildningen är en kompliceradoch mångfasetterad process. Vidare anser utredaren att den meraöversiktliga lönestatistiken som kommer fram i den allmännadebatten är av alltför översiktlig karaktär för att kunna tjänasom underlag för en analys av löneskillnaderna mellan kvinnoroch män. Könens olika fördelning på yrken, arbetenassvårighetsgrad samt kvalifikationsnivån förklarar en stor del avlöneskillnaderna, men det finns också en löneskillnad på mellan1 och som inte går att förklara med annat änkönsdiskriminerande faktorer.Dessutom redovisas att arbetsvärdering, dvs. en systematiskjämförelsemetod, trots sina begränsningar kan vara ett sätt attlösa problemen. Den bör i första hand ses som ett redskap föratt jämföra kvinnors och mäns löner hos samma arbetsgivare.Betänkandet är föremål för remissbehandling,varvid remisstiden går ut . Som tidigarenämnts planeras en proposition på jämställdhetsområdet 1994.Utskottet gör för sin del följande överväganden.Att det förekommer osakliga löneskillnader mellan kvinnor ochmän inger utskottet allvarliga betänkligheter. Utskottet anserdärför att det framtagna materialet utgör ett viktigt dokumentinför ett avstamp mot en icke-diskriminerande lönesättning.Regeringskansliets remittering av Löneskillnadsutredningensbetänkande innebär att ytterligare synpunkter kan väntas kommafram. Även de i motionerna upptagna frågorna finns med i bilden.Beträffande kvinnornas utbyte av ATP-systemet vill utskottethänvisa till att denna fråga är grundligt behandlad avsocialförsäkringsutskottet i dess betänkanden /91:SfU11,1991/92:SfU2 samt 1992/93:SfU14.Med hänvisning till det anförda bör de i sammanhanget upptagnayrkandena i motionerna A801 (kds), A811 (c) och A813 (s) intepåkalla någon åtgärd. De avstyrks därför.Löneskillnadsutredningens arbete tas upp i tre yrkanden.I motion A806 av m.fl. (fp) pekar man på attett sätt att få de traditionella kvinnoarbetena bättrebetalda är att tillämpa arbetsvärdering. Förhoppningen är attLöneskillnadsutredningen skall komma med förslag hur man kankomma till rätta med löneskillnader som beror på kön.Även m.fl. (c) anser i motion A811 attLöneskillnadsutredningen bör presentera förslag hur man skallutjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män.Margareta m.fl. (s) anför i motion A815 attLöneskillnadsutredningen bör ges i uppdrag att fortsätta sittarbete med inriktning mot att utarbeta lämpliga principer förkriterier vid lönesättning. Även om det är svårt att utarbeta enobjektiv arbetsvärdering, kan man komma fram till värderingarsom inte konsekvent missgynnar kvinnorna.Utskottet konstaterar att haravlämnat sitt betänkande och att frågan om eventuellt utökadeuppgifter för utredningen är överspelad. Utskottet avstyrkerdärför förslagen i motionerna A806 (fp), A811 (c) samt A815 (s).Övriga frågorI motion A806 av m.fl. (fp) framförs attkvinnornas högre sjukfrånvaro jämfört med männens bl.a. beror påkvinnors dåliga arbetsmiljö och arbetsorganisation samtkvinnornas ansvar för det löpande hemarbetet.Arbetsorganisation och arbetstider måste kunna anpassasefter den enskildes önskemål och behov. Vidare begärs enutvärdering av sjuklönereformens effekter för att se omkvinnornas arbetsmiljö verkligen har förbättrats i enlighet medintentionerna bakom reformen.Utskottet tar regelmässigt upp området kvinnor ocharbetsmiljö, dels i samband med arbetsmiljöfrågor, dels isamband med jämställdhetsfrågor. Beträffandearbetsmiljöaspekterna i den berörda motionen vill utskottetinledningsvis hänvisa till den behandling av ämnet som redovisasi betänkande 1993/94:AU2. Härutöver vill utskottet ta uppArbetslivsfondens insatser för att förbättra kvinnorsarbetsmiljö. Arbetslivsfondens verksamhet har berört ca1,2 miljoner kvinnor och 1,0 miljon män. EnligtArbetslivsfondens erfarenheter av den första verksamhetstidentogs kvinnornas arbetsmiljöproblem ofta upp i dearbetsplatsprogram som låg till grund för ansökan om medel. Vadgäller åtgärdsförslagen i arbetsplatsprogrammen prioriteradesemellertid traditionella åtgärder som riktades mot männen.Därför gör fonden särskilda insatser föratt aktivt driva frågan om att förbättra kvinnors arbetsmiljöoch rehabilitering av kvinnor. Särskilda medel har också avsattscentralt inom Arbetslivsfonden för denna verksamhet. En särskildarbetsgrupp för kvinnors arbetsmiljö, ALFA Q, är pådrivande föratt stimulera till olika insatser bl.a. inom branschernaäldreomsorg, elektronikindustri samt detaljhandel.Folkhälsoinstitutet redovisar i sin verksamhetsplan /94 i programmet Kvinnors hälsa attkunskapsbilden om kvinnors hälsa är både fragmentarisk ochmotsägelsefull. För att förebygga sjukdomar och annan ohälsa hoskvinnor behövs mer kunskap om hur sambanden mellan olikafaktorer i människors liv kan förstärka resp. motverka riskenför ohälsa.