bet · GG01AU11 · 1993-03-11 00:00:00 — xxxAU11Bilaga 2Arbetsmarknadsutskottets seminarium omframtidens arbetsplatserInbjudna (i den ordning de deltog), generaldirektör, , docent, , fil. dr., Industriens UtredningsinstitutMarianne Frankenhaeuser, professor, institutetTorsten , professor, högskolanGunnar , professor, riksdagsledamöterIngela () /ordf./, () /v. ordf./,(), (m), (), GeorgAndersson (s), (), (), (), (), (nyd), (), (),(), (), (),(), (), (),() och ().Program09.00 - 09.05Seminariet öppnasArbetsmarknadsutskottets ordförande -- 10.30Industriell förnyelse.Inledare: , ,och docent , IndustriförbundDiskussion10.30 -- 10.50 Förmiddagskaffe10.50 -- 12.00Lönebildningen.Inledare: . , IndustriensUtredningsinstitutDiskussion12.00 -- 13.00 Lunchuppehåll13.00 -- 14.15Arbetsorganisationen.Inledare: , , och professor , Tekniska högskolanDiskussion14.15 -- 14.30 Eftermiddagskaffe14.30 -- 15.45Var finns framtidens arbetsplatser?Inledare: , IndustriensUtredningsinstitutDiskussion15.45 -- 16.00Ingela avslutar seminarietProtokoll från arbetsmarknadsutskottets seminarium den 27januari 1993 om framtidens arbetsplatserI en underbilaga till detta protokoll har samlats de bilder,som tillhör protokollet.Ordföranden: Jag ber att få hälsa er välkomna hit. Dettaär en för arbetsmarknadsutskottet utomordentligt viktig dag. Vihar i arbetsmarknadsutskottet liksom på många andra hållåtskilliga spännande diskussioner om sysselsättningsfrågor. Vihar velat höja blicken från dagens mycket besvärliga situationpå arbetsmarknaden och se på vilka förväntningar vi kan ha ochvilka frågor och farhågor som vi kan behöva få svar på när detgäller hur arbetsmarknaden, näringslivet och även den offentligasektorn skall se ut framöver.Vi har delat in diskussionen i två avsnitt. skall viägna oss huvudsakligen åt näringslivets, industrins ochtjänstesektorns utveckling. Vid ett senare seminarium skall vigå in på en diskussion om hur den offentliga sidan kan komma attutvecklas, förändras och förnyas.För dagens diskussion har, som framgår av det utsändaprogrammet, satts ett antal rubriker. Vi ger i anslutning tillvarje rubrik tillfälle till diskussion i form av frågor,kommentarer och synpunkter. Vi kommer inte att ha någon samladdiskussion på slutet, utan föredrar att knyta diskussionen tillvarje enskilt inlägg.Under förmiddagen kommer två block att genomgås, först ett omindustriell förnyelse och därefter ett beträffande frågor omlönebildningen. I anslutning till dessa hälsar vi särskiltgeneraldirektör , , docent ,, och fil. ,, välkomna. Efter lunchen kommerytterligare två block av frågor att diskuteras.Både utskottets ledamöter och övriga deltagare kommer såsmåningom att få en dokumentation av vad som kommer att förevaraunder dagen.Birgit : Fru ordförande! Jag skall tala omindustriell förnyelse. Att industriell förnyelse skall skegenom tillväxt av kunskapsintensiva eller högteknologiskaföretag har blivit något av ett axiom i den internationellanäringspolitiska debatten. De medel som brukar anvisas ärforskning och utveckling samt en välutbildad arbetskraft.EG satsar stora pengar på gemensamma forsknings-ochutvecklingsprogram, och i blev president på ettvalprogram där höjd standard på utbildningssystemet utlovades.Efter det att internationella jämförelser har visat att vårafrämsta konkurrentländers industri har en högre utbildningsnivåän vår egen har intagningen till högskolorna här i Sverigeutökats.Jag skall här försöka visa för det första att vår välfärd ärberoende av en tillväxt av de kunskapsintensiva delarna av vårtnäringsliv, för det andra vad som är nödvändigt för attåstadkomma denna industriella förnyelse.Bild 1Vad är då nödvändigt i detta sammanhang? Det ären välutbildad arbetskraften välfungerande teknologisk infrastrukturen organisatorisk förnyelse i näringslivet.Det övergripande målet är att öka den ekonomiska välfärden.Under de senaste åren har tillväxten stagnerat, och vi hart.o.m. fått en nedgång i BNP. I det läge som vi nu befinner ossi, med en hög arbetslöshet, går det dock att öka tillväxten utanatt slå ut befintlig produktion. Skillnaden vid en situation däralla produktionsfaktorer används är att det då behövs enomvandling genom vilken lågproduktiva arbetsställen och företagslås ut för att resurser skall frigöras för högproduktivaverksamheter.Var finns då dessa högproduktiva verksamheter? Ett sätt att sevar utvecklingspotentialen finns är att studeraproduktivitetsstrukturen inom olika sektorer av näringslivet. Omspridningen mellan de mest och de minst produktiva företagen ärstor, tyder det på att det finns en stor utvecklingspotential ide minst produktiva företagen. Det som gör de företagen merproduktiva än andra är att de är bättre på att utveckla nyaprodukter, erövra nya marknader och rationalisera sinproduktion.Om man delar upp industrin i sektorer efter användningen avproduktionsfaktorer -- jag använder mig här av modell -- finner man att utvecklingspotentialenär betydligt större i forskningsintensiv industri än iarbetsintensiv industri. Inom den forskningsintensiva industrinär av arbetsställena mera produktiva än genomsnittet förindustrin, medan motsvarande andel för den arbetsintensivaindustrin är . Dessa siffror avser l989.Den svenska industristrukturen utvecklades tidigare mot enökad kunskapsintensitet, men jämfört med förhållandena iTyskland är den forsknings-och kunskapsintensiva sektorn inomsvensk industri nu mindre. Denna utveckling har alltså avstannatunder 80-talet. Industristrukturen konserverades genomdevalveringar och en hög inhemsk efterfrågan.Bild 2På denna bild görs en jämförelse mellan förhållandena iStorbritannien, och vad gäller forsknings-ochkunskapsintensiv industri, kapitalintensiv industri och s.k.skyddad industri. Den forsknings-och kunskapsintensivaindustrin har i och i gått ned mellan1980 och 1989. I har det däremot skett en kraftigökning mellan 1980 och 1989.Ett annat sätt att visa nödvändigheten av tillväxt inomforsknings-och kunskapsintensiva sektorer är att studerautvecklingen av världshandeln. ökadekunskapsintensiva produkter kraftigt som andel av OECD-ländernasexport.Våra ekonomiska problem har ju tvingat oss attsläppa den fasta växelkursen för kronan. Valutamarknaden bedömdeatt kostnadsläget var för högt för att den fasta kursen skullekunna bibehållas. Denna de facto-devalvering innebär envälfärdsförlust genom att vi nu får mindre för våra exportvaroroch måste betala mera för importprodukter.På kort sikt är näringslivet och samhällsekonomin beroende avkostnadsläget, eftersom de produkter som vi har måste säljas,och det går inte om priserna är för höga.Men på är ett lands välfärd mer beroende av dessnäringslivs förnyelseförmåga än av kostnadsläget.Bild 3Japans utveckling kan tjäna som ettexempel på hur ökade lönekostnader kan kombineras med växandemarknadsandelar, medan och är exempel påmotsatsen. I dessa båda länder har kostnadsproblemen hela tidenmötts med växelkursförändringar, som gett endast kortvarigaframgångar. På har marknadsandelarna minskat.Japan har alltså ökat både lönekostnaderna ochmarknadsandelarna. Vad är då förutsättningarna för dennaindustriella förnyelse? Vad skall man göra för att denkunskapsintensiva sektorn av näringslivet skall kunna öka? Detkrävs dels att företagen gör "mjuka" investeringar, dvs. att deinvesterar i forskning och utveckling, marknadsrelationer och isin organisation, dels att man har tillgång till en välutbildadarbetskraft och en god teknologisk infrastruktur. Medteknologisk infrastruktur menar jag industrirelevantforsknings-och utvecklingsarbete vid universitet, högskoloroch industriforskningsinstitut.Vad gäller utbildningsnivån kan man konstatera att den svenskaindustrin inte ligger speciellt väl till vid internationellajämförelser. Den har få högskoleutbildade och många med kortutbildning, i förhållande till vad som gäller i vårakonkurrentländer.Vi kan exempelvis se på de forskarutbildade, som utgör ensärskilt viktig grupp för företagens möjligheter atttillgodogöra sig universitetens och högskolornas forskning. Mättsom andel av den totala arbetskraften utgör de forskarutbildadeen liten grupp, ungefär 0,, och inom industrin ärgruppens andel bara 0,. Endast inom läkemedelsindustrinförekommer de i någon större omfattning. Där utgör denna grupp5% av de anställda.Bild 4Denna bild visar de forskarutbildade fördelade på sektorer,och av den framgår att de finns i mycket liten omfattning inomindustrin. Även om antalet forskarutbildade har ökat ganskakraftigt har näringslivets andel inte vuxit specielltmycket . I går en betydligt större andel av deforskarutbildade till näringslivet, och där har deras andel ökatåtskilligt under de senaste tio åren.Verkstadsindustrin, som står för hälften avindustrisysselsättningen, hade endast 900forskarutbildade. För framtiden är det absolut nödvändigt attutöka examinationen av forskarutbildade i industrirelevantaämnen.Den slutsats som man kan dra när det gäller deforskarutbildade är att de kunskaps-och forskningsintensivasektorerna är beroende av forskning och utveckling och avvälutbildad personal. Behovet av forskarutbildade ökar ,och utbildningen bör anpassas mer till näringslivets behov.Jag har här bara pekat på behovet av forskarutbildadepersoner, men vi behöver också rent allmänt ha flerhögskoleutbildade.Låt mig gå över till behovet av en väl fungerande teknologiskinfrastruktur för den industrirelevanta forskningen ochutvecklingen. I har vi strävat efter en renodladansvarsfördelning mellan stat och näringsliv i FoU-ochutbildningsfrågor. Statens åtagande har nästan heltkoncentrerats till ungdomsutbildning, utbildning av arbetslösaoch forskning inom högskola och universitet. Den gjordauppdelningen har skapat en del problem.Bild 5På denna bild visas FoU-utgifterna fördelade på genomförareoch finansieringskällor. Industrin finansierar i stort sett sinegen forskning och utveckling .Den statligt stödda industrirelevanta forskningen liggernästan helt inom högskolorna och universiteten. Vi har i Sverigemycket litet av institutsforskning, och den som vi har är främstfinansierad av industrin. I andra länder -- även i våra nordiskagrannländer -- har man mycket mera av institutsforskning. Det ären forskning som ligger mellan industrins utvecklingsarbete ochhögskolornas och universitetens mera grundforskningsinriktadeverksamhet. Det är en viktig faktor i detta sammanhang.Den forskning som bedrivs på universitet och högskolor bordeännu mer än anpassas till näringslivets teknologiskaproblem och utnyttjandegrad. Det finns risk för att denforskning som faller mellan universitetens och högskolornasforskning och de enskilda företagens utvecklingsarbete intekommer till stånd.Vi skall också notera att i fyra företag står för merän av industrins samlade FoU-satsning och att 20 företagsvarar för av denna. Det är alltså ett fåtalsvenska företag som står för större delen av industrinsforsknings-och utvecklingsverksamhet. Dessa företag ärinternationella och internationaliseras alltmer. De kan väljavar de vill basera sin forskning och utveckling, vilket kan skevar som helst i världen. Det är viktigt att bygger uppen sådan teknologisk miljö att det finns välutbildad personalatt tillgå i svensk industri så att svenska företag väljer attha kvar sin FoU-verksamhet i Sverige.Här måste jag göra litet reklam för , som jagrepresenterar. svarar för den statligt stöddaindustrirelevanta forskningen och utvecklingen, som är oerhörtviktig för kopplingen mellan å ena sidan universitetens ochhögskolornas, å andra sidan industrins forskning och utveckling.En annan oerhört väsentlig fråga är hur man får ut de tekniskaresultaten även till de mindre företagen. Det behöver görasmycket mer för att få ut den nya tekniken och teknisk utvecklingtill mindre företag.Bild 6Vi tycker att den teknologiska infrastrukturen är förrenodlad. Näringslivets behov har för litet påverkat denna. Detär viktigt med kopplingen mellan forskningen på universitetenoch företagens utveckling. Vi skall inte heller glömma deninternationalisering som pågår och som gör att det är av ännustörre vikt att har en ordentlig teknologiskinfrastruktur.Den sista punkten gäller tillvaratagande av kompetens ochorganisatorisk förnyelse i arbetslivet.Bild 7Den mera kunskapsintensiva produktionen kommer att ställamycket ökade krav på företagen. Det kommer att krävas bl.a. enökad marknadsstyrning, varvid serielängderna kommer att kortas,produkterna skräddarsys efter kundens önskemål ochleveranstiderna blir mer väldefinierade. Kapital i form avmaskiner och lager måste utnyttjas effektivare och kraven påkvalitet höjas. Produktutvecklingsprocessen måsteeffektiviseras, då kostnaderna för denna stiger. De här ökadekraven gör det nödvändigt för företagen att öka sin flexibilitetoch kommunikationsförmåga, och detta förutsätter en mer modernorganisation.Japansk bilindustri har visat att utvecklings-ochrationaliseringsmöjligheterna är stora, om all personal kanpåverka sitt arbete. Jag har två bilder som jag tycker är ganskaintressanta. Den första gäller produktiviteten och kvaliteteninom bilindustrin.Bild 8Man har gjort en jämförelse mellan japansk industri i ,japansk industri i , nordamerikansk industri och europeiskindustri. Kvaliteten mäts här i antalet fel per 100 bilar ochproduktiviteten i det antal timmar som krävs för att tillverkaen bil.Antalet fel är lägst i den japanska bilindustrin och låg äveni det japanska företaget i . Detsamma gäller förproduktiviteten: antalet timmar per bil är i och i japanskindustri i lägre än i nordamerikansk och europeisk industri.Det intressanta är vad som händer när ett japanskt företag gårin i och får nästan samma goda siffror som om verksamhetenhade utförts i Japan.Inom utreds just nu om svensk elektronikindustri är likaeffektiv som tysk utifrån produktivitet och hur man organiserarföretaget och arbetet. De preliminära resultat som föreliggervisar att de bästa svenska företagen är mer modernt organiseradeän de tyska. Arbetsuppgifterna är bredare, möjligheterna attpåverka sitt arbete är större och befordringsmöjligheterna ärstörre. De tyska företagen är mer formella. Enskildamedarbetares uppgifter är styrda av skriftliga föreskrifter, ochsaknar man formell utbildning är befordringsmöjligheternaobefintliga.Svenskt näringsliv borde ha goda möjligheter för framtiden attutnyttja den vana vi har att samarbeta och kommunicera.En industriell förnyelse genom tillväxt i näringslivetskunskapsintensiva sektorer är nödvändig om vi skall kunna ökaden ekonomiska välfärden. Förutsättningar för att detta skallkunna ske är:God tillgång på välutbildad arbetskraft.En välfungerande teknologisk infrastruktur.Organisatorisk förnyelse i näringslivet.Lennart : Jag skall tala om industriellförnyelse. Jag borde egentligen först ägna mig åt denlångsiktiga aspekten på arbetsmarknadspolitikens uppbyggnad. Menjag kan inte låta bli att först poängtera vikten av att nu vidtaåtgärder i arbetsmarknadspolitiken som gör att vi inte hamnar isamma situation som tidigare, nämligen att industrin råkar utför flaskhalsar och under loppet av nästa årpå grund av att rekryteringen kommer i gång för sent.Särskilt de små företagen är i uruselt ekonomiskt skick. Detar inga finansiella risker på grund av den situation desjälva har befunnit sig i och situationen på finansmarknaden . I alla de delar av industrin som och jagtalar om är det viktigt att man rekryterar . Arbetskraftenskall lära sig det den behöver långt innan det blir ekonomisktfördelaktigt för företaget.Vi är i ett läge där konjunkturen håller på att vända förindustrin. Man räknar med att exporten skall kunna kompenseraden dåliga hemmamarknaden kanske . Detbetyder att man redan är sent ute med rekrytering i många av desmå företagen. Det är speciellt betydelsefullt just i de delarav industrin som och jag talar om, nämligen dekunskaps-och forskningsintensiva industriföretagen.Jag tänkte ge ett par exempel från industrin som är hämtadefrån den delen av industrin som använder mycketforskningsresurser. Det beror inte på att den delen av industrinär särskilt betydelsefull. Den svarar för 13 à av industrini dag. Det är därför att de egenskaper som vi ser hos denindustrin blir allt viktigare för alla andra delar av industrin.Det är därför viktigt att visa hur det fungerar i dennaextremkategori av företag.Jag vill också visa på dessa exempel eftersom de belyser hurolika förutsättningarna är hos företagen i denna lilla kategoriav industrin. Alla är beroende av mycket forskning ochutveckling.Bild 9Denna bild visar andra egenskaper hos företagen än detförhållandet att de forskar mycket och har relativt många som ärhögutbildade. Jag har skilt mellan företag som har produkter medkort livslängd och lång livslängd, vilket visas på denhorisontella axeln, och sådana som har produkter som kantillverkas i långa serier resp. korta serier.En av nyckelgrenarna i svensk kunskapsintensiv industri liggeri nedre vänstra kvadranten. Det är alltså produkter somtillverkas i korta serier och oftast på order. De har en långlivslängd på marknaden med en stadig teknisk förnyelse. Dentypen av verksamheter är svensk arbetsmarknadspolitik uppbyggdför liksom för kapitalintensiva industrier, där kapitalet ärbundet i maskiner och byggnader.Det jag kommer att tala om är i stället exempel på företag somligger uppe i de två översta kvadranterna. Långtradare, sombefinner sig i den övre vänstra kvadranten, skall jag inte talaom, men däremot om läkemedel. Det är lång livslängd påprodukterna och de tillverkas på grund av detta i långa serier.Jag kommer också att tala om företag som har kort livslängd påprodukterna. De måste ha långa serier uppnådda under få åreftersom de måste täcka in sina höga kostnader för forskning ochutveckling.Det är självklart att en nyckelresurs för alla dessa företagär att det finns en god tillgång på forskarutbildad personal.Det kan då inte se ut som det har gjort under 70-och 80-talen när det gäller examinationen av forskarutbildade iSverige. Vi hade en mycket djup svacka och lyckades inteåterhämta antalet utexaminerade förrän i slutet på 80-talet.Detta skapade mycket stora problem inom de forskningsintensivaföretagen.Jag gjorde en kalkyl långtidsutredning för attvisa vilken dramatisk effekt det får om man skulle höjatillväxttakten i svensk industri genom en ökad förnyelsetaktinom kunskaps-och forskningsintensiv industri.Bild 10Under perioden --1988 rekryterade industrin netto 20personer . Räknar man på de tillväxttakter ochförnyelsetakter som jag tog med i boken hamnar man på nivåer påmellan 80 och 120 forskarutbildade . Det är vadsom behöver nettorekryteras . Detta utgörs avbruttorekrytering minskad med avgång via pensioner,dödlighet, emigration eller vad det nu kan vara. Ni ser vilkadramatiskt ändrade behovstal som uppkommer.I den tillväxtproposition som antogs av föreslogs en utbyggnad med 80 platser. Under loppetav när konjunkturen blev så dålig blev jag alltmerskrämd av mina siffror. De var inte avsedda att vara en prognosutan en illustration av vilken dramatisk effekt en bättreförnyelsetakt skulle få. Jag tänkte att denna kraftiga utbyggnadkommer att leda till att vi nu får ett mycket kraftigt överskottav högutbildade mot senare delen av decenniet.Bild 11Då kommer jag till mitt första exempel. Jag höll ettföredrag för ett av våra största läkemedelsföretag. Manberättade för mig att man behövde rekrytera550 forskarutbildade. Det är alltså kvar. Ni kan självajämföra det med siffrorna här. Det säger sig då självt att dettainte går att lösa inom de svenska gränserna genom vanligutbildningsexpansion. Det intressanta är dock att detta företagsjälvt inte kunde förutse sina behov . Änmindre kan då samhället förutse behoven i sinutbildningsplanering.Vi måste få ett bra läge för den typ av företag som kananvända sig av patenterad teknik och lång produktlivslängd. Dehar alltså en ganska stabil struktur på sin teknologi och sinmarknadssituation. Vi måste räkna med att företag inom dennakategori måste parera en del av sin tillväxt på forskarsidan,liksom för annan högutbildad personal, via rekrytering iutlandet. Det är en sämre lösning för att lösa dettagenom att företag flyttar ut sin forskning och utveckling. Detmåste av många olika skäl vara bättre om vi i stället kan få enrekrytering av forskarutbildade från utlandet.Bild 9 (åter)Mitt andra exempel gäller . befinner sig iden övre högra kvadranten i den bild som jag visade. Det äralltså fråga om produkter med kort livslängd. gälldeatt ungefär hälften av försäljningen härrörde från produkter sominte fanns bara . Man har en mycketsnabb förändring av den komponentteknologi som finns inutiEricssons produkter. Det innebär att utbildnings-ochkunskapsbehoven för arbetskraften snabbt förändras vid ettmarknadsgenombrott för nya produktgenerationer.Detta är något som ett företag kan parera om det befinner sigi en mycket snabb sysselsättningstillväxt. Innebär teknikendäremot att man får mycket starka rationaliseringsvinster räckernästan ingen produktionstillväxt till för att bära upp en snabbsysselsättningsmässig expansion. Företaget har ett behov av attväxla kompetensprofil på sin arbetskraft i en omfattning sominte kan lösas via internutbildning. Ur företagets synvinkelborde detta lösas genom att man avskedar ochnyanställer personal.Ett annat sätt att klara en sådan situation är att företagetbefinner sig i en stor marknad och därmed, via denarbetskraftsomsättning som det ger, snabbt kan ändra sinpersonalsammansättning. befinner sig i sin svenska deli en liten marknad med en extremt låg personalomsättning i denkonjunktur vi har . I det läget passar svenskarbetsmarknadspolitik synnerligen illa. Den tvingar företagetatt förr eller senare omvärdera sin lokaliseringspolitik. Det äri varje fall den prognos som jag gör. Jag vet inte företagetssyn på det hela.Jag tror att vi måste öppna upp hela arbetsmarknadspolitikenför den här typen av företag om vi skall kunna behålla ochvidareutveckla de företag som redan har vuxit sig stora inom denforskningsintensiva industrin. Det betyder en annan syn påinvandringspolitiken och smidigare regler för avgång avpersonal. Vi måste bredda hela arbetsmarknaden förhögteknologisk industri. Det behövs bättre incitament förindivider att ta ansvar för sin egen utbildning så att de kanfölja med i den snabba tekniska utvecklingen för företagen.Det tredje exemplet jag tänkte ta upp gäller teknikbaseradenyetablerade företag med potential att växa sig riktigt stora.Jag skall använda mig av en litet besvärlig metod för attförklara de svårigheter som sådana företag befinner sig i.Bild 12Man kan skilja på två stadier i sådana företag. Det ena är detstadium som brukar kallas för venture-perioden, när företagetegentligen är ett slags utvecklingsprojekt, dvs. när maninnoverar, utvecklar produkten för marknaden och börjarkommersialisera verksamheten. Det andra stadiet är det stadiumsom ett företag kommer i när det tar en kontrollerbar risk, såatt det kan ta de särskilda risker som är förknippade med enmycket snabb expansion av produktion, sysselsättning och export.Det är de tidiga riskerna som jag skall koncentrera mig på föratt visa vilken typ av arbetsmarknad det är fråga om för sådanahär företag.Bild 13Jag har på nytt ett fyrfältsdiagram. Jag gillar sådana pågrund av att den förste professor jag hade som lärare byggde sinanalys mycket på fyrfältsdiagram. Detta diagram visar risk ochstrategi. På den vertikala axeln ser ni att jag har skrivit"förutsägbarhet". Det är förutsägbarhet av marknadsvillkoren somjag avser i detta sammanhang.Ett litet nyetablerat företag har en mycket dåligförutsägbarhet för sina marknader. Det ligger alltså långt nerpå den vertikala axeln. När det gäller den horisontella axelnhar jag där avsatt flexibiliteten vid användningen avproduktionsresurser. Ett litet företag som är nyetablerat har enextremt dålig flexibilitet i användningen avproduktionsresurser. Företaget ligger alltså i den kvadrant somär längst ner till vänster. Det är den kvadrant som kännetecknasav högsta risk.Företaget är i en spekulativ situation.