bet · GG01NU28 · 1993-05-13 00:00:00 — Inför finns det därför inte, anserregeringen, anledning att göra några omfattande förändringar iden allmänna inriktningen av programmen. Med det ytterligarebeslutsunderlag som förutses i propositionen kommer det,framhåller regeringen, att finnas bättre möjlighet att avgöravilka insatser beträffande hushållningen med el och tillförselnav el från miljöacceptabel kraftproduktion som är motiverade.Vad härefter gäller programmet för effektivare energianvändningunderstryks vikten av en väl fungerande energimarknad. Denförestående avregleringen av den svenska elmarknaden kommerytterligare att stärka prisbildningens roll sominformationssystem, framhålls det. De informationsinsatser somgörs inom ramen för programmet utgör ett komplement tillmarknaden när det gäller att åstadkomma ett ökat sparande och enökad effektivisering på energiområdet. Regeringen föreslår enförlängning av den del som gäller teknikupphandling. Till dennafråga återkommer utskottet i det följande.I fyra motioner har frågan om energipolitikens inriktning frånmer generella utgångspunkter aktualiserats.I Socialdemokraternas partimotion 1992/93:Jo630 kommenterasdet förhållandet att även Moderata samlingspartiet genomformuleringen i regeringsförklaringen nu ställer sig bakomenergiöverenskommelsen . Motionärerna förutsätterdärmed att regeringen arbetar aktivt för att klara beslutet omen kärnkraftsavveckling . I sammanhanget betonar debetydelsen av de energipolitiska programmen för omställning ochutveckling av energisystemet. Vidare anser motionärerna attprogrammet för effektivare användning av energi successivt måsteutvecklas genom olika typer av styrmedel. Ett uttalande frånriksdagen i dessa avseenden begärs. I motion 1992/93:N434 (s)efterlyses stimulansåtgärder för investeringar i nyenergiproduktion och energisparande.Frågan om möjligheten till mass- och serieproduktion avanläggningar baserade på förnybar energi bör snabbutredas anserupphovsmännen till motion 1992/93:N432 (v). I motion1992/93:Jo706 (v) framhålls vikten av att användningen avförnybara energislag stimuleras; motionären tar särskilt uppGöteborgsregionens problem och förutsättningar ienergihänseende.Utskottet har tidigare uttalat sin principiella ståndpunktatt energiöverenskommelsen skall ligga fast. Något skäl tilländrad uppfattning i denna fråga finns inte, anser utskottet ochinstämmer sålunda i vad regeringen har anfört.Utskottet godtar vidare vad som i propositionen har redovisatsom de energipolitiska programmens resultat m.m. Med det nu sagdaavstyrks motionerna 1992/93:Jo630 (s), 1992/93:N434 (s),1992/93:Jo706 (v) och 1992/93:N432 (v), alla i nu aktuelltavseende.En klimatstrategi inom energiområdetI proposition 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan m.m.(den s.k. klimatpropositionen) har regeringen förelagt riksdagenen rad förslag som ytterst går ut på att negativaklimatförändringar till följd av utsläpp av växthusgaser skallförhindras. I propositionen föreslås bl.a. att riksdagengodkänner den ramkonvention som undertecknades under Förentanationernas konferens om miljö- och utveckling i ; denna del av propositionen behandlas avjordbruksutskottet i betänkande 1992/93:JoU19.I bilaga i propositionen förordas (bil.4 s.190) riktlinjer för en klimatstrategi inom energiområdet.Regeringen konstaterar att de verkningar som utsläpp avklimatpåverkande gaser befaras ge upphov till är oberoende avvar utsläppen sker. Vidare sägs att rangordningen mellan deklimatpolitiska åtgärderna på energiområdet bör bestämmas avderas effekt i förhållande till deras kostnader. Det anförs attkostnaderna för ytterligare utsläppsbegränsningar är högre iSverige -- bl.a. till följd av redan vidtagna åtgärder -- än it.ex. de Östeuropeiska länderna. Enligt regeringens uppfattningbör de svenska klimatpolitiska insatserna koncentreras till tvåområden. I bör de avse forskning, utveckling ochdemonstration av energieffektiv teknik samt teknik förutnyttjande av förnybara energikällor. I , främst debaltiska staterna och , bör insatserna inriktas påenergieffektivisering och övergång till förnybara energikällor.I Socialdemokraternas kommittémotion 1992/93:Jo86 anförs attdet ur klimatsynpunkt är angeläget med ett förnyat grepp överenergiproduktionen. Regeringen borde återkomma med förslag mer långsiktig strategi för hur -- och i vilken takt -- nyaenergikällor och tekniker skall tas i drift. bör ensådan strategi ange en realistisk vision av energiförsörjningenefter och lämpliga styrmedel, menar motionärerna.En väsenligt mycket större del av vårt energisystem börbaseras på biobränslen, heter det i motion 1992/93:N410 (s).Motionären begär att skall göra ett uttalande tillförmån för ett alternativt energisystem för transporter ochuppvärmning.En plan för ökad biobränsleanvändning begärs i motion1992/93:N432 (v). Sådana bränslen, som svarar för drygt 60TWh , kan -- enligt motionärernas uppfattning -- geytterligare 80 TWh.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att ennationell klimatstrategi på energiområdet bör innebära attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen -- i enlighet med deninternationella klimatkonventionen -- skall varastabiliserad till den nivå som förelåg . Som anförs ipropositionen måste vidare en sådan strategi inom energiområdetvara åtgärdsinriktad. De av regeringen föreslagnaprioriteringarna beträffande åtgärder finner utskottet vara välägnade att uppfylla de krav som ställs. Vidare erinrar utskottetom att de energipolitiska programmen utgör väsentliga inslag ien strategi mot klimatförändringar. Det anmäls i propositionenatt inriktningen av programmen kan komma att behöva förändrasinom ramen för energiöverenskommelsen. Regeringen anför attNUTEK -- efter samråd med -- ifortsättningen också bör redovisa utvecklingen avkoldioxidutsläppen och andra växthusgaser inom landet samtnärmare analysera kostnader och effekter av åtgärder rörandebränslen och drivmedel på energiområdet. Vidare skall NUTEKfölja upp de bilaterala insatserna i de baltiska staterna.Utskottet anser att redovisningar av detta slag är angelägna. Ipropositionen anges att närmande till EGkommer att innebära att vår klimatpolitik bl.a. på energiområdetsamordnas med EG:s klimatstrategi.Utskottet godtar de riktlinjer som har förordats om en svenskklimatstrategi på energiområdet. Med hänvisning härtill och tillenergiöverenskommelsen avstyrker utskottet motionerna1992/93:Jo86 (s), 1992/93:N410 (s) och 1992/93:N432 (v), alla ihär berörd del.Myndighetsorganisationen på energiområdet, m.m.Två motioner berör förhållanden av främst organisatorisk art.Med hänsyn till energiöverenskommelsen och till Sverigesåtaganden t.ex. när det gäller klimatkonventionen kan det finnasskäl att genomföra en omorganisation av myndigheterna påenergiområdet, heter det i motion 1992/93:N437 (c). Samtidigtkritiseras redovisningar av de energipolitiskaprogrammens resultat för att sakna förslag till hurenergiöverenskommelsen skall uppnås.I motion 1992/93:N439 (c) sägs att måste agerakraftfullt för att hållbara och effektiva system förenergiförsörjningen skall kunna åstadkommas. Motionärernaefterlyser ett uttalande av i frågan.Energianvändningsrådet har till uppgift att dels biträda NUTEKnär det gäller energianvändningsfrågor, dels samordnainformations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser avseendeenergianvändning. Enligt vad utskottet har erfarit övervägerEnergianvändningsrådet att genomföra vissa ändringar i sinorganisation och verksamhetsformer.De medel som anvisade för främjande avbiobränsleanvändningen handhas av Programstyrelsen för främjandeav biobränsleanvändningen. Detta organ är fristående från NUTEK.NUTEK har i en rapport (R 1993:12) presenteratutvärderingar av svensk energipolitik --1993.Rapporten har grupperats efter de insatser eller styrmedel somhar utvärderats, nämligen ekonomiska, administrativa ochinformativa styrmedel samt forskning. Den slutsats som dras irapporten är att den statliga energipolitiken under denstuderade perioden till sin helhet har utvärderats i storomfattning; för vissa styrmedel har utvärderingen dock varitrelativt begränsad. Vidare har många av utvärderingarna haftandra mål än att värdera nyttan av programmen. Ambitionsnivå ochtillgänglighet anges vara skiftande. Därför, anförsdet, varierar möjligheten att göra en bedömning av deenergipolitiska insatserna mellan olika områden. Slutligen slåsfast att det inte går att göra någon samlad bedömning av hurinsatserna har verkat tillsammans som en del av den fördaenergipolitiken.Utskottet vill erinra om att de energipolitiska programmenvid den senaste redovisningstidpunkten, , endasthade hunnit vara i kraft under . Som regeringenpåpekar bör möjligheterna att göra meningsfulla utvärderingaröka när programmen har pågått . har avregeringen getts i uppdrag att redovisa verkets plan för dennautvärdering.Mot bakgrund av vad som har redovisats avstyrker utskottetmotion /93:N437 (c) liksom även motion 1992/93:N439 (c) ihär behandlad del.BioenergiforskningInledningRegeringens förslag till forskningspolitik för nästkommandetreårsperiod presenteras i proposition 1992/93:170 om forskningför kunskap och framsteg. Alla häri framlagda förslag m.m. somrör näringsutskottets beredningsområde -- inkl. forskningavseende energi och bioenergi -- behandlar utskottet ibetänkande 1992/93:NU30.I klimatpropositionen har emellertid vissa frågor som gällerbioenergiforskning tagits upp separat. Regeringen föreslårsålunda (bil. 3 s. 172) vissa åtgärder för främjande avbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion, nämligen delsutvecklingsprogram för mindre panncentraler för biobränsle ochför minskat kolväteutsläpp från vedeldning i småhus (avsnitt 4),dels utveckling av ny teknik för etanolframställning (avsnitt5). Den del av insatserna som gäller vedeldning i småhusbehandlar jordbruksutskottet i betänkande 1992/93:JoU19.Utvecklingsprogram för mindre panncentraler för biobränsleDet är angeläget att mindre panncentralers miljöprestandaförbättras eftersom de på grund av sämre förbränning ger högautsläpp av koloxid och kolväten, anförs det i propositionen. Enteknisk utveckling av sådana panncentraler -- som varitav begränsad omfattning -- kan även bidra till förbättringar avvedpannornas miljöprestanda, sägs det vidare. Det förordasdärför att utvecklingsarbetet för båda kategorierna avvärmeproduktion bedrivs i ett samlat program. Regeringenhänvisar till att bedömningen av utvecklingsinsatseröverensstämmer med biobränslekommissionens förslag. Det föreslåsatt skallavsättas för ändamålet. Ansvaret för fördelningen härav föreslåsankomma på . Frågan om medelstilldelning tar utskottet uppi ett följande avsnitt.Utskottet har inget att invända mot den bedömning somredovisas såvitt gäller utvecklingsprogrammet för mindrepanncentraler för biobränsle.Utveckling av ny teknik för etanolframställningEtanol -- dvs. vanlig sprit -- kan framställas antingensyntetiskt ur petrokemiska råvaror eller genom jäsning -- ochefterföljande destillering -- av socker. Vid tillverkning genomjäsning används vanligen stärkelsehaltiga råvaror såsom potatis,spannmål och andra jordbruksgrödor. I detta fall kan fodermedelerhållas som biprodukt. En annan råvara är sulfitavlut frånmassatillverkning. Även råvara med mer eller mindre halt avcellulosa -- såsom skogsprodukter och avfall med högpappersandel -- kan användas. Cellulosan måste dock förstsönderdelas till socker, vilket sker genom hydrolys. VidUniversitetet i har ett genombrott gjorts när det gällerutnyttjande av enzymer vid hydrolysen. Biprodukter fråncellulosabaserad etanol kan utnyttjas som bränsle, t.ex. i formav pulver.Etanol används till tekniska och kemiska produkter samt tilldrivmedel. Frågan om etanoltillverkning har anknytning tillmiljödebatten eftersom etanolbaserade drivmedel inte ger någotnettotillskott till atmosfären av koldioxid eller andraväxthusgaser. Etanolen utnyttjas antingen ren som motoralkohol(minst 80 volymprocentalkohol) eller för s.k. låginblandning imotorbensin. Denna fråga har också anknytning till riksdagensbeslut om en omställning av jordbruket och möjligheten att finnaalternativ användning av spannmål.Metanol -- dvs. träsprit -- framställs katalytiskt frånsyntetgas antingen med naturgas som råvara eller genom termiskförgasning av biobränslen. Den senare metoden kräver mycketstorskaliga anläggningar och förekommer ännu bara iförsöksskala.Under en följd av år har statsmakterna på olika sätt främjatforskning och utveckling avseende etanol. antogriksdagen en plan för introduktion av alternativa drivmedel(prop. 1982/83:100 bil. 14, bet. togs enförsöksanläggning för etanoltillverkning i drift i ,avsedd att i första hand utnyttja spannmål som råvara. Ianslutning till detta projekt inleddes ett samarbete medOK om en försöksverksamhet i medlåginblandning. ligger driften i anläggningen neretill följd av bristande lönsamhet.Svensk Etanolkemi AB tillverkar etanol i medsulfitlut som råvara. De försök med etanoldrivna bussar sompågår i bl.a. är baserat på denna produktion.Motoralkoholkommittén redovisade i sitt betänkande(SOU 1986:51) Alkoholer som motorbränsle bedömningen att det viddenna tidpunkt saknades förutsättningar för beslut om en allmänintroduktion av alternativa drivmedel. Däremot föreslogs att enförsöksverksamhet med användning av rent etanolbränsle idieselfordon skulle inledas. Frågan om statliga åtgärder för attfrämja introduktion av motoralkoholer kunde övervägas på nyttvid ändrade förutsättningar, anfördes det. Sådana kunde varakraftigt höjda bensinpriser. Kommittén ansåg att ettnytt beslutsunderlag borde tas fram till slutet av 1980-talet.Det statliga stödet till forskning och utveckling avseendefrämst etanol uppgår till omkring 8 miljonerkronor . Det är fördelat enligt följande. Från anslagetBioenergiforskning utgår till energirelateradtransportforskning. Från Energiteknikfonden utbetalas ett bidragpå ca till ett kollektivforskningsprogram medStiftelsen etanolutveckling. Stiftelsen, som bildades år1983, har beviljats statliga medel för attklarlägga förutsättningarna för en fullskaleanläggning företanol baserad på jordbruksgrödor.I klimatpropositionen (bil. 3 s. 178) anförs att det lågavärldsmarknadspriset på etanol inte medger lönsamhet företanoltillverkning baserad på jordbruksgrödor. Lägstproduktionskostnader uppnås med cellulosarika, billiga råvarorsåsom sågverksavfall, halm och avfallsfraktioner med en högpappersandel. I propositionen lämnas en redogörelse för nyatekniker för etanolframställning, vilka är föremål för olikaforskningsprojekt. Enligt regeringens mening börforskningsprogrammet för alternativa drivmedel kompletteras medett stöd för de nya teknikerna så långt att de går att tillämpakommersiellt. Stödet, som föreslås uppgå till 15 miljoner kronorper år, bör fördelas av NUTEK.I tio motioner berörs utveckling av teknik m.m. avseendemotoralkolholer, främst etanol. Huvuddelen av förslagen går utpå att skogsbrukets produkter skall utgöra råvaran; i några ärdet däremot jordbruksgrödor som förespråkas. Inte sällanförordas en viss ort eller region som lokalisering förverksamheten.Det svenska jordbruket kommer inte att kunna tillgodose denförväntade efterfrågan på biomassa för drivmedelsproduktion,anförs det i motion 1992/93:N433 (m). Med hänvisning till denbedömning som den har redovisat i sittbetänkande (SOU 1992:76) Skogspolitiken inför 2000-taletframhåller motionären att skogsbruket däremot kan fylla dennauppgift. Avverkningen uppgår till 60--; skulle kunnaavverkas uthålligt , påpekas det.Motionären anser att en satsning på drivmedelsproduktion iNorrbottens län skulle kunna innebära ett tillskott av 3000årsarbeten i denna region. Det påpekas att ett alkoholderivat --ETBE -- kan blandas i motorbränslen utan att ombyggnader itransportsystemet behövs. I motionen begärs att skallgöra ett uttalande till förmån för projektstudier avseendebiomassa för drivmedelsframställning.Med hänvisning till den i () sedan många årbedrivna etanoltillverkningen baserad på sulfitlut börriksdagen göra ett uttalande om ökad forskning och utvecklinghärav i , anförs det i motion 1992/93:N414 (s). Även imotion 1992/93:N422 (fp) berörs etanolframställningen i ;etableringen av en storskalig etanolanläggning därstädes skullesäkra åtskilliga arbetstillfällen i den befintliga verksamheten,hävdar motionären.Norrbotten som försöksområde för utveckling avalkoholutvinning baserad på skogsråvara förordas också i motion1992/93:N426 (fp). Motionären åberopar den strukturellaförändring i skogsbruk som beror på den kraftigtminskade efterfrågan på virke och anser att denna måstekompenseras med en alternativ användning av skogsråvaran.Satsningar på biobränsleproduktion i inland måstegöras, hävdas det i motion 1992/93:N427 (-). Även i denna motionbeskrivs fördelarna med ETBE; det kan användas till såväldrivmedel som uppvärmning.Statligt stöd bör lämnas för regionala försök för enkostnadseffektiv omvandling av skogsavfall m.m. till etanol,sägs det i motion 1992/93:N410 (s). län utpekas somlämpligt område för sådan verksamhet. Motionären förespråkaräven socker som råvara för etanolproduktion. Han anser att ettsamarbete mellan myndigheter, näringsliv, högskola ochpartsorganisationer inom en region skulle möjliggöra en mjukövergång från produktion av grödor till produktion av etanol.Östergötlands stora spannmålsarealer ger gynnsammaförutsättningar för en etanolproduktion i , hävdas deti motion 1992/93:N416 (fp).I motion 1992/93:Jo92 (kds) begärs ett uttalande av riksdagenom vikten av att en demonstrationsanläggning för framställningav etanol uppförs. En sådan torde, menar motionären,möjliggöra forskning och ge erfarenheter för framtida uppförandeav fullskaleprojekt.Metanol skulle nu kunna produceras i till ett pris som-- före skatt -- skulle konkurrera med olja och bensin, hävdasdet i motion 1992/93:N425 (fp).Utskottet erinrar inledningsvis om att statsmakterna underen följd av år på olika sätt har lämnat stöd till och på annatsätt sökt främja forskning och utveckling avseende alternativadrivmedel, främst etanol. I klimatpropositionen lämnas nuförslag till ytterligare insatser på området genom att 15miljoner kronor anslås för utveckling av ny teknik företanolproduktion från cellulosarika råvaror. I samma proposition(bil. 2) har regeringen aviserat en utredning meduppgift att föreslå åtgärder för att utsläppen av koldioxid fråntrafiken skall minskas; utredningen kommer att ges vidsträcktauppgifter inom hela trafikområdet.Utskottet, som välkomnar de nu föreslagna insatserna, kanemellertid konstatera att förhållandena i väsentliga avseendenhar ändrats sedan avlämnade sittbetänkande . En sådan faktor är den snabbaprisutvecklingen på motorbensin. En annan är att de nyaskattereglerna har stärkt etanolens konkurrenskraft gentemotmotorbensin. Vidare har, såsom redovisas i propositionen,viktiga framsteg gjorts när det gäller teknikutvecklingen påetanolområdet. slutsats att tillverkningav etanol skulle bli dyrare än metanol har inte längre sammabärkraft; den var grundad på att råvaran utgjordes avjordbruksgrödor. Landvinningarna när det gäller att utvinnaetanol ur cellulosarika produkter såsom skogsavfall synes haändrat denna relation. Utskottet vill här hänvisa till ennyligen presenterad studie inom det internationellaenergiorganet IEA (), som har visatatt framställningskostnaderna för metanol och etanol frånskogsråvara är jämförbara för mycket stora anläggningar, medanetanol blir billigare för mindre anläggningar.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att takten ökasnär det gäller att inleda etanolproduktion i större skala.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att de nyateknikerna -- där cellulosarik råvara kommer till användning --behöver studeras för samtliga processteg i ett sammanhang och istörre skala. Detta är också det huvudsakliga syftet imotionerna 1992/93:N433 (m), 1992/93:N414 (s), 1992/93:N422(fp), 1992/93:N426 (fp) och 1992/93:N427 (-) -- vilka ärsärskilt inriktade på skogsprodukter som bas företanolframställning -- samt 1992/93:N410 (s) såvitt den berörskogsavfall. Utskottet anser vidare att en del av medlen börkunna användas för förprojektering av fullskaleanläggningar;motion 1992/93:Jo92 (kds) ger uttryck för en liknande syn.Riksdagen bör, enligt utskottets mening, göra ett uttalandetill regeringen av nu angiven innebörd. Härigenom blir förslageni de här aktuella motionerna helt eller delvis tillgodoseddasåvitt de gäller teknikutveckling m.m. av etanol baserad påskogsråvara. Motionerna 1992/93:N410 (s), till den del den tarsikte på jordbruksgrödor som råvara, och 1992/93:N416 (fp)avstyrks däremot. Med hänvisning till vad som i det föregåendehar anförts om metanol avstyrker utskottet även motion1992/93:N425 (fp).AnslagSom har nämnts föreslås medel till energiforskningen iden samlade forskningspolitiska propositionen (prop.1992/93:170). Häri ingår förslag bl.a. om att ca 51 miljonerkronor skall anslås till bioenergiforskning.I klimatpropositionen (bil. 3 s. 179) har regeringenåterkommit till med förslag om att ytterligare 25miljoner kronor skall anvisas för bioenergiforskning. Av dessamedel skall -- såsom framgått -- avseutveckling av förbränningsanläggningar för biobränslen och 15miljoner kronor utveckling av ny teknik för etanolframställning.I kommittémotionen 1992/93:Jo86 (s) föreslås ett samlatprogram för åtgärder för en miljöanpassad energiförsörjning iÖsteuropa. Detta yrkande behandlas av jordbruksutskottet ibetänkande 1992/93:JoU19. Som ett led i finansieringen av dettaprogram -- för vilket motionärerna beräknar medel om 221miljoner kronor -- föreslår de en minskning av regeringens nuaktuella förslag med 15 miljoner kronor.Utskottet finner att bioenergiforskningen bör tillförasmedel i enlighet med regeringens förslag i klimatpropositionen.Med det sagda avstyrks motion 1992/93:Jo86 (s) i aktuelltavseende.Lokalisering av forskning m.m. om biobränslenI tre motioner förespråkas viss lokalisering avforskningsinsatser beträffande biobränslen och andra nyaenergikällor.Västsverige bör bli centrum för den del avbiobränsleforskningen som är relaterad till jordbruket, anförsdet i motion 1992/93:N431 (fp); anges som lämplig ort.För pläderas däremot i motion 1992/93:N407 (s).Här finns allt som behövs för biobränsleförsök i mindre skala --råvara, kunskap och arbetskraft, heter det.I -- närmare bestämt -- finns uppbyggdkompetens för utveckling av nya energikällor, anförs det imotion 1992/93:A426 (s).Svenska bioenergiinstitutet, som etablerades , harerhållit i statligt stöd för en treårsperiod.Övriga intressenter, däribland ()och , har bidragit med . Ettmål för institutet är att genom kompetensutveckling främjaanvändningen av bioenergi i . Institutet har sitt säte iSkaraborgs län och filial i län.Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottetmotionerna /93:N431 (fp), 1992/93:N407 (s) och 1992/93:A426(s), den sistnämnda i nu berörd del.Utveckling och introduktion av ny energiteknikFrämjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktionRiktlinjerI klimatpropositionen (bil. 3 s. 172) anmäler regeringen sinbedömning om ändrade riktlinjer i två avseenden när det gällerfrämjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktion. För detförsta, anför regeringen, bör reglerna för investeringsstödettill kraftvärme ändras så att ett reducerat stöd kan lämnas tillanläggningar där det huvudsakliga bränslet består av vissasorterade avfallsfraktioner. För det andra bör anslaget kunnautnyttjas under , dvs. även under budgetåret1996/97.Det föreslagna stödet bör kunna utgå även för konverteringtill biobränsleanvändning i anläggningar som är avsedda förfossila bränslen, hävdas det i motion 1992/93:Jo91 (kds). Ävensmå och medelstora biobränslebaserade anläggningar bör kunna fåstöd, anser motionärerna.Enligt vad utskottet har erfarit har avanslagna medel om anvisats för utveckling avbiobränslebaserad kraftvärmeproduktion. Dessa medel avser iförsta hand storskalig teknik med högt elutbyte.