bet · GG01JuU21 · 1993-03-16 00:00:00 — Enligt motionärerna kanpolisen inte stoppa en vägtrafikant för att ge entillrättavisning utan att utfärda böter.Motionärerna får antas syfta på ett beslut av JO den 15 april1992 i vilket JO konstaterade att det saknades författningsstödför polisens åtgärd att stoppa fordonsförare i syfte att ge dembl.a. trafiksäkerhetsinformation.Frågan om polisens befogenhet att stoppa fordonsförare har,enligt vad utskottet inhämtat, uppmärksammats avPolisrättsutredningen (dir. 1991:52), som har i uppdrag att göraen bred översyn av den rättsliga regleringen av polisensbefogenheter. Ett betänkande av utredningen väntas före utgångenav maj i år.Utskottet anser att betänkande böravvaktas och avstyrker bifall till motion Ju225 i här behandladdel.SjöpolisenI motion Ju210 tas upp olika frågor om sjöpolisen, bl.a. hurverksamheten bör byggas ut och bedrivas.Sjöpolisutredningen överlämnade sittslutbetänkande (SOU 1992:51) Översyn av sjöpolisen, i vilketbehandlas de frågor som aktualiseras i motionen. Bl.a. föreslåsatt den nuvarande regionala organisationen avsjöpolisverksamheten skall bestå och att två nya sjöpolisgrupperinrättas; en i och en i län.Justitieministern anför i budgetpropositionen (s. 66) att honi allt väsentligt är positiv till utredningens förslag.Justitieministern påtalar att det är av särskild vikt attsamarbetet mellan polisen och utvecklas, men attutredningen inte närmare angivit hur detta rent praktiskt skallske. Hon avser därför att återkomma till regeringen med förslagatt uppdra till och attskyndsamt utarbeta grunder för en sådan närmare samverkan.Utredningens förslag om att inrätta två nya sjöpolisgrupperbör enligt justitieministern anstå tills vidare med hänsyn tilldet statsfinansiella läget.Sjöpolisutredningens betänkande har remissbehandlats, ochberedning pågår i regeringskansliet.Utskottet anser att det pågående beredningsarbetet böravvaktas och avstyrker bifall till motion Ju210.Ökad synlighetKvarterspolisverksamhetenI motionerna Ju220, Ju844 och T415 förespråkas en utbyggnad avverksamheten med kvarterspoliser.I budgetpropositionen (s. 64) anförs att tiden nu är mogen föratt bygga ut kvarterspolisverksamheten väsentligt, och detredogörs närmare för hur denna verksamhet skall kunna utvecklas.Enligt propositionen bör det vara en uppgift förRikspolisstyrelsen att verka för att kvarterspolisverksamhetenutvecklas på det sätt som anges.I sin fördjupade anslagsframställning för polisväsendet (FAF1993/94--1994/95 s. 30) anger som enutgångspunkt att kvarterspolisverksamheten måstevara den naturliga basen för all polisverksamhet. Det bör enligtRikspolisstyrelsen vara lika självklart att det vid enpolismyndighet finns en fungerande kvarterspolisverksamhet somatt det finns utrycknings- och utredningsverksamheter.Utskottet har vid upprepade tillfällen, senast (1991/92:JuU23 s. 10 f), uttalat att kvarterspolisverksamhetenär av stor betydelse, inte minst i brottsförebyggande syfte. Idet ärendet framhöll utskottet vidare att det är nödvändigt attfortsatta åtgärder för att bygga ut verksamheten medkvarterspolis och områdespolis vidtas utan dröjsmål. Utskotteterinrade om att omfattningen och utformningen avkvarterspolisverksamheten är en fråga som i första hand avgörspå lokal nivå med utgångspunkt i statsmakternasprioriteringsbeslut.Utskottet har alltjämt denna uppfattning.Utskottet är dockinte berett att tillstyrka ett generellt uttalande om attkvarterspolisverksamheten skall ligga till grund för allpolisverksamhet. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju220 idenna del.Riksdagen bör inte heller göra något uttalande omkvarterspolistjänsten. Motion T415 avstyrks i här behandladdel.Utskottet instämmer i vad som framförs i motion Ju844 om attkvarterspolisverksamheten har stor betydelse för detbrottsförebyggande arbetet. Något uttalande medanledning av motionen behövs dock inte, och utskottet avstyrkerbifall till den i denna del.AllroundpolisI motion Ju846 förespråkas, som ett sätt att öka polisenssynlighet, att polismansfunktionen förändras till en s.k.allroundpolis.I budgetpropositionen (1991/92:100 bil. 3 s. 57)anfördes att en utveckling pågår mot en mer allmänt inriktadpolisiär yrkesroll som bl.a. innebär att skillnaderna mellanordningspolis, kriminalpolis osv. minskar; därigenom kan polisenanvändas på ett mera flexibelt sätt, alltefter hur behovenskiftar. Det är, framhölls det, ägnat att öka effektiviteten hosden samlade polisverksamheten. I linje med denna utveckling harpolismyndigheterna befogenheter attbestämma om sin egen organisation. Detta har exempelvis vidnågra myndigheter lett till att ordningsavdelningen ochkriminalavdelningen har förts samman till en operativ avdelning.I årets budgetproposition (s. 63 f) erinras vidare om attkvarterspolisen är en "allpolis" som sysslar med åtskilliga slagav polisverksamhet.Utskottet ser positivt på den pågående utvecklingen mot en merallmänt inriktad polisiär yrkesroll. Detta är av betydelse föratt effektiviteten och flexibiliteten i polisverksamheten skallkunna förbättras. Förändringsarbetet i detta avseende kan enligtutskottets mening också bidra till att polisens synlighet isamhället ökar. Något tillkännagivande av i frågan ärinte erforderligt, och utskottet avstyrker bifall till motionJu846 i här behandlad del.Uniformerad polisI motion Ju227 föreslås att polisens synlighet ökas genom attfler polismän bär uniform.Det finns inga bestämmelser om när en polisman skall bärauniform. Den frågan avgörs av polisledningen på lokal nivå.I budgetpropositionen (s. 64) konstaterar justitieministernatt ökad användning av uniform i tjänsten är en faktor sombidrar till att öka polisens synlighet. Hon anför attRikspolisstyrelsen i skilda sammanhang fört fram önskemål om attstatsmakterna skjuter till medel för att finansiera en övergångtill fri uniform för polismän. Enligt justitieministerns meningmöter det inget hinder att myndigheterna inom polisen självastannar för en sådan ordning inom de ekonomiska ramar som gällerför verksamheten, om resultatet därmed kan förbättras.Rikspolisstyrelsen har tagit fram en nyuniformsutrustning för polisen, och enligt vad utskottetinhämtat finns nu planer på att i samband med introduktionen avden nya utrustningen införa fri uniform för polispersonalen.Totalkostnaden för en sådan reform har av Rikspolisstyrelsenberäknats till . Fackliga förhandlingar pågåri frågan.Här kan också nämnas att i sittbetänkande (1992:81) Trafikpolisen mer än dubbelt bättre lämnarett stort antal förslag som syftar till att öka polisenssynlighet i trafikövervakningen. Utredningen föreslår bl.a. attsynlig trafikövervakning skall vara en huvudprincip, atttrafikpolisen förses med en mer iögonenfallandeuniformsutrustning; t.ex. västar i fluorescerande material, ochatt andelen målade polisbilar ökas. Betänkandet harremissbehandlats och beredning pågår i regeringskansliet.Utskottet anser rent allmänt att polisen bör vara väl synlig isamhället. I linje härmed är det av värde att polispersonalen,när tjänsteuppdragen medger det, uppträder unifomerad i denutåtriktade verksamheten. Utskottet utgår från att man på olikanivåer inom polisväsendet verkar för detta. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Ju227.Vissa organisationsfrågorDen regionala och lokala polisorganisationenI motion Ju219 anförs att fördelningen av polisens resurserinte får ske till nackdel för . Vidare påtalasbehovet av förbättrade arbetsvillkor för polisen i länet.I motion Ju203 begärs en översyn av fördelningen av resursernamellan polisdistrikten.Inom det nya budgetsystemet för polisen har länsstyrelsernatilldelats viktiga uppgifter främst genom att huvuddelen avmedlen för polisens verksamhet fördelas över 24 länsramar. Varjelänsstyrelse har sedan att fördela de tilldelade medlen mellande egna polismyndigheterna. Inom har övervägtsefter vilka principer medlen skall fördelas mellan länen iframtiden. har på regeringens uppdrag utrettfrågan, och presenterades ett förslag tillfördelningsmodell (RPS Rapport 1993:1). I de planeringsdirektivför polisväsendet som regeringen beslutade i åranförs att skall fördela medlen förpolisverksamheten mellan länen med hänsyn till länensarbetsbelastning och medborgarnas behov av polisiära insatser.Rikspolisstyrelsens fördelningsmodell bör därvid kunna utgöra enutgångspunkt.Här vill utskottet också nämna att i enrapport (F1992:30) funnit att polismyndigheterna inte harlikartade ekonomiska förutsättningar att bedrivautredningsarbete eftersom resursfördelningen mellanmyndigheterna inte är anpassad till arbetsbelastningen.I sammanhanget kan vidare nämnas att 305 polisaspiranter i århar antagits till . Av dessa kommer närmarehälften enligt fördelningsplan att få sinatjänster i län.Utskottet konstaterar att det ankommer på regeringen ochlänsstyrelserna att, utifrån de olika aspekter som måste beaktasi detta sammanhang, se till att polisens resurser fördelas påett lämpligt sätt regionalt och lokalt. Motionerna Ju203 ochJu219 avstyrks i här behandlade delar.Besparingskrav på polisenRiksdagen har med anledning av regeringens proposition omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin beslutat attsammanlagt skall sparas inomJustitiedepartementets arbetsområde. Besparingarna kommer attgenomföras huvudsakligen genom rationaliseringar inom polisensområde (prop. 1992/93:50, FiU1, rskr. 134,JuU2y samt budgetpropositionen s. 77).I motion Ju846 förordas att besparingarna på polisområdetskall åstadkommas genom bl.a. sammanslagning av polisdistrikt.Det bör enligt motionärerna ankomma på regeringen att besluta omhur detta skall ske.Regeringen har i regleringsbrevet för polisen för budgetåret1992/93 uppdragit åt länsstyrelserna att utarbeta och genomföraett program för rationalisering av polisverksamheten inom resp.län. I budgetpropositionen (s. 69) anför justitieministern attRikspolisstyrelsen bör vara motor i rationaliseringsarbetet ochse till att statsmakternas intentioner fullföljs inompolisorganisationen. Styrelsen bör granska derationaliseringsprogram som länsstyrelserna redovisar. Därvidbör enligt justitieministern beaktas de uttalanden somjustitieutskottet gjorde vid behandlingen av propositionen omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin (se1992/93:JuU2y) och som innebär att besparingarna på polisensområde i huvudsak bör avse administrativa funktioner samt attdet bör undvikas att göra nedskärningar i den redan ansträngdaoperativa verksamheten.Efter reformer vilar det övergripande ansvaretför såväl verksamhet som ekonomi inom länets polis pålänsstyrelsen. har att tillse attpolisverksamheten inom resp. län bedrivs och utvecklas ienlighet med de mål och riktlinjer som statsmakterna lagt fastoch inom den ekonomiska ram som gäller för länets polis.Justitieministern anför i budgetpropositionen (s. 68) att detmed hänsyn till kraven på effektivitet i verksamheten och detbekymmersamma statsfinansiella läget bör delegeras ytterligarebefogenheter till länsstyrelserna när det gäller polisensorganisation och verksamhet. Bl.a. bör det överlämnas tilllänsstyrelserna att besluta om indelning i polisdistrikt och ommyndigheternas grundläggande organisation. En sådan delegeringskulle enligt justitieministern kunna ske genomförfattningsändringar på förordningsnivå. Vidare bör enligtjustitieministern länsstyrelsernas uppgifter enligt polislagennär det gäller att främja en effektiv verksamhet inom polisenpreciseras genom verkställighetsföreskrifter ipolisförordningen. Justitieministern anför att hon räknar medatt förelägga regeringen förslag i dessa ämnen.Som framgår av den gjorda redovisningen genomförs nu inompolisväsendet åtgärder för att uppnå besparingar medutgångspunkt bl.a. från vad justitieutskottet uttalat. I detsammanhanget kommer att aktualiseras vad som tas upp i motionJu846, nämligen förändringar i polisdistriktsindelningen.Utskottet avstyrker bifall till motionen i denna del.I motion Ju224 påtalas att en minskning av polisensadministrativa personal måste kompenseras med en satsning påtekniska hjälpmedel samt att regeringen ikompletteringspropositionen bör redovisa konsekvenserna av debesparingar som beslutat om.Utskottet anser att det bör ankomma på polisen att inom givnabudgetramar avgöra vilka satsningar som bör göras på tekniskahjälpmedel i administrationen. När det gäller önskemålet attregeringen redan i kompletteringspropositionen skall redovisakonsekvenserna av besparingsbeslut konstaterarutskottet att besparingarna skall göras under de tre kommandebudgetåren. Utskottet utgår från att regeringen, när det finnsunderlag för det, kommer att redovisa för vilkabesparingar som gjorts och vilka effekter de fått påpolisarbetet. Utskottet avstyrker med det anförda bifall tillmotion Ju224 i nu behandlad del.Övriga organisationsfrågorI motion Ju218 föreslås att det skall inrättas särskildapolisstationer för kvinnor. I motion Ju826 anförs att det börtillskapas särskilda polisrotlar för utredning av sexuellaövergrepp.Utskottet ställer sig principiellt tveksamt till tanken på attskapa fristående organisatoriska enheter för kvinnor inompolisen. Om sådana skall skapas är emellertid en fråga som böravgöras i första hand på lokal nivå. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju218.Utskottet konstaterar att beslut om den närmare organisationenav polisarbetet, t.ex. polisrotlarnas arbetsuppgifter, börfattas inom polisen med beaktande av de mål och riktlinjer somstatsmakterna lagt fast och inom de ekonomiska ramar som givits.Utskottet vill i detta sammanhang dock göra påpekandet attutvecklingen inom polisen har gått mot en merflexibel organisation där personalen kan utföra många olikaarbetsuppgifter. Syftet är att få till stånd en effektivareresursanvändning.Det saknas alltså anledning för att göra någotuttalande om särskilda sexualbrottsrotlar. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju826 i denna del.I motion Ju224 begärs att skall ta ställning tillfrågan om en polishelikopter skall vara stationerad i har inhämtat att det inom för en översyn av polisens flygverksamhet. Denkommande översynen bör avvaktas. Motion Ju224 avstyrks i dennadel.Lokalförsörjning inom polisväsendetByggnadsstyrelsen är lokalhållare för polisväsendet. Riksdagenhar emellertid beslutat om nya riktlinjer för den statligalokalförsörjningen (prop. 1990/91:150, FiU30, rskr. 386) sombl.a. innebär att lokalförsörjningsmonopolavskaffas och att de myndigheter som anvisas medel underramanslag blir lokalhållare för sin egen verksamhet.Myndigheterna får härigenom möjlighet att själva besluta omlokaler för den egna verksamheten. Med anledning härav övergåransvaret för polisväsendets lokalhållning fr.o.m. den 1 juli1993 från till polisväsendet.Enligt riktlinjer för myndigheternaslokalförsörjning (Dnr 2525/91) kommer med den nya ordningen attgälla vissa inskränkningar i myndigheternas rätt att självafatta beslut om sina lokaler. Således kan berörda myndigheterträffa hyresavtal med upp till löptid. Vid längrelöptider än bör alla hyresavtal av betydelse prövas avregeringen. Vidare måste ändringar av lokalutnyttjandet somförutsätter anslagsökningar underställas regeringens prövning.Nya polishus krävs i motionerna Ju209 (), T222() och A427 (). Enligt motionärerna har polisenpå de berörda orterna undermåliga lokaler för sin verksamhet.Regeringen har uppdragit åtByggnadsstyrelsen att uppföra en förvaltningsbyggnad för polisoch häkte i inom en total kostnadsram av 305 miljonerkronor.Motion T222 är därmed tillgodosedd och avstyrks i denna del.Vidare uppgav justitieministern i ett frågesvar i riksdagenden att hon räknar med att föreslåregeringen att ett nytt polishus skall byggas i Solna.Rikspolisstyrelsen har i sin fördjupade anslagsframställningför polisväsendet (FAF 1993/94--1994/95 bil. 1) som mestangelägna ännu ej påbörjade projekt fört upp nybyggnad avpolishus i och på i . De därefter mestangelägna projekten är enligt bedömning itur och ordning nybyggnation av polishus i samt enbyggnation för polis, åklagare och häkte i Halmstad.Vid budgetbehandlingen föregående vår (1991/92:JuU23 s. 12 f)avstyrkte utskottet ett antal motioner med krav påpolishusbyggen på olika håll i landet med motiveringen att detinte var möjligt för utskottet att prioritera ett eller fleraangelägna projekt framför andra.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motionerna Ju209 och A427 i denna del.Anslag till RikspolisstyrelsenRegeringen föreslår ett ramanslag på 475 000 000 kr.I motionerna Ju223 och Ju817 begärs en ökning av anslaget med100 resp. att användas föratt förstärka polisens resurser i syfte att bekämpa denekonomiska brottsligheten.Utskottet hänvisar först till vad som ovan anförts (s. 13 f)om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Utskottetsbedömning är att någon ytterligare medelstilldelning utöver vadsom föreslås i propositionen inte erfordras. Utskottet anslutersig till justitieministerns föreslagna medelsberäkning ochavstyrker bifall till motionerna Ju223 och Ju817 i härbehandlade delar.Anslag till SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 470 643 000 kr.Till anslaget överförs fr.o.m. nästa budgetår bl.a. medel förlivvaktsverksamheten.I motion Fi213 förordas, med hänvisning till det ändradesäkerhetspolitiska läget, att anslaget minskas med 175 miljonerkronor.Utskottet, som i särskild ordning inhämtat informationom det säkerhetspolitiska läget, delar inte den uppfattning ommedelsbehovet som kommer till uttryck i motion Fi213. Utskottettillstyrker justitieministerns förslag till medelsanvisning ochavstyrker motionen i här behandlad del.Anslag till PolishögskolanRegeringen föreslår ett anslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till föreslår ett ramanslag på 46 710 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Anslag till lokala polisorganisationenRegeringen föreslår ett ramanslag på 9 891 189 000 kr.Som tidigare nämnts har med anledning av regeringensproposition om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominbeslutat att sammanlagt skall sparas inomJustitiedepartementets arbetsområde. Besparingarna kommer attgenomföras huvudsakligen genom rationaliseringar inom polisensområde . Vid beräkningen av medel förpolisväsendet avseende /94 föreslås ibudgetpropositionen att en besparing tas ut om 150 miljonerkronor. Den återstående besparingen om 350 miljoner kronorföreslås fördelas lika mellan de därpå följande två budgetåren.I motion Ju846 föreslås att anslaget minskas med 50 miljonerkronor jämfört med vad som föreslås i budgetpropositionen.Förslaget motiveras av motionärerna med att en större del av debeslutade besparingarna inom polisväsendet bör tas ut redanunder /94.Utskottet ansluter sig till justitieministerns förslag tillmedelsanvisning och avstyrker bifall till motion Ju846 i härbehandlad del.Övriga frågorUtbildningI motion Ju846 anförs att en översyn bör göras avpolisutbildningen med anledning av att den skallstudiemedelsfinansieras. Bl.a. bör övervägas om utbildningenskall knytas närmare till det övriga högskoleväsendet.I sitt tidigare nämnda yttrande till finansutskottetaktualiserade justitieutskottet frågan om en översyn avpolisutbildningen mot bakgrund av den föreslagnastudiemedelsfinansieringen (1992/93:JuU2y). Regeringen hardärefter gett i uppdrag att utredafinansieringen av polisutbildningen med anledning av attriksdagen har beslutat om en övergång tillstudiemedelsfinansiering av utbildningen. I uppdraget liggerockså att överväga konsekvensändringar, t.ex. i fråga omrekrytering och antagning på polismansbanan. I detta sammanhangförbereds inom en promemoria i frågan ompolisutbildningen även bör vara sammanhållen.Någon åtgärd med anledning av motion Ju846 behövsalltså inte. Utskottet avstyrker bifall till den.I motion Ju220 påtalas behovet av mental träning för attpolisen i sin tjänstgöring bättre skall kunna mötavåldssituationer.Mental träning ingår som ett självständigt moment i dengrundläggande polisutbildningen vid i ämnet . Vidare ingår s.k. självskyddsträning som ettled i grundutbildningens psykologiundervisning. En projektgruppvid undersöker hur den mentalaträningen skall kunna utvecklas i utbildningen.Genom vad som anförts får motion Ju220 anses varatillgodosedd. Utskottet avstyrker bifall till motionen i härbehandlad del.I motion Ju826 begärs att anslås tillutbildning av personalen inom rättsväsendet för att förbättrakunskapen om de problem som möter offer för sexualbrott. Vidareefterfrågas i motion Ju839 utbildning inom främst polisen ifrågor som gäller våld mot kvinnor.Rikspolisstyrelsen fick regeringens uppdragatt tillsammans med , ochRiksåklagaren genomföra utbildning av vissa yrkesgrupper i syfteatt förbättra stödet till kvinnor som utsatts för våldsbrott.Som ett led i uppdraget genomfördes föregående höst en centralutbildningsinsats i detta ämne vid . Under vårenskall kunskaperna från utbildningen spridas genomutbildningsinsatser på regional och lokal nivå. Kunskaperna harockså tagits till vara i grundutbildningen vid Polishögskolan.När det gäller sexualbrott mot barn erbjuder Polishögskolansåväl grundkurser som fortbildningskurser i ämnet . Övergrepp motkvinnor och barn uppmärksammas dessutom särskilt i polisensgrundutbildning i ämnen som psykologi, förhörslära ochrättsmedicin.Som framgår av den gjorda redovisningen förekommer genomPolishögskolans försorg utbildning av olika slag i de ämnensom aktualiserats av motionärerna. En särskild satsning görsdessutom på utbildning rörande våld mot kvinnor. Någon åtgärdfrån sida i aktuellt hänseende behövs enligtutskottets mening inte. Motionerna Ju826 och Ju839 avstyrks ihär behandlad del.PersonalpolitikI motion Ju846 betonas att olika personalfrågor inom polisenmåste ges hög prioritet.Rikspolisstyrelsen har i en skrift med titelnPersonalstrategiska frågor inom polisen dragit upp riktlinjernaför personalpolitiska utvecklingsarbete. framgår bl.a. att man inom nuarbetar med att ta fram konkret inriktade handlingsprogram iolika personalfrågor.Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs inom bl.a.Rikspolisstyrelsen för att i olika avseenden förbättrasituationen för personalen inom polisväsendet. Det behövs enligtutskottets mening inget initiativ av i denna fråga.Motion Ju846 avstyrks såvitt här är i fråga.I motion Ju211 begärs åtgärder för att främja jämställdhetenmellan könen inom polisväsendet. Sålunda föreslås att det skallutarbetas en rapport om mäns och kvinnors villkor inom polisensamt en särskild kravanalys för polisyrket.Inom har fastställts enjämställdhetsplan för polisväsendet. Enligt planen skall detinom polisväsendet finnas en central och regional organisationmed särskilda jämställdhetshandläggare. Jämställdhetsfrämjandeåtgärder skall vidtas när det gäller bl.a. rekrytering,utbildning och befordran av polispersonal. Åtgärderna syftarenligt planen till att skapa en polisorganisation där såvälkvinnliga som manliga värderingar och erfarenheter tillvaratas.De enligt utskottets mening viktiga åtgärder som vidtas inomRikspolisstyrelsen för att främja jämställdheten inompolisväsendet får i allt väsentligt anses tillgodose önskemåleni motion Ju211. Utskottet avser att närmare följa frågan. Meddetta uttalande avstyrker utskottet bifall till motionen.Sanktioner mot polismän som begår brottI motion Ju220 föreslås en ordning som innebär att en polismansom döms för brott i stället för att avskedas omplaceras inommyndigheten till icke-polisiära arbetsuppgifter under tid sommotsvarar den påföljd han ådömts av domstolen.LOA-utredningen har bl.a. haft i uppdrag att överväga om detarbetsrättsliga sanktionssystemet borde kompletteras med enmöjlighet att, i stället för avskedande, ta ifrån polismänbehörigheten att utöva polistjänst, dvs. att vidta en åtgärd somliknar legitimationsindragning för andra yrkesgrupper.Utredningen finner i sitt huvudbetänkande (SOU 1992:60)Enklare regler för statsanställda att det varken kan eller börinföras någon formlig skyldighet att omplacera en arbetstagaresom så grovt förbrutit sig att det finns förutsättningar föravskedande.