bet · GG01FöU9 · 1993-04-27 00:00:00 — bördärför inte bifalla motion Fö316 (s) yrkande 3.Utskottet anser att inte heller bör bifalla motionFö315 (nyd) yrkandena 3 och 8 eftersom de förslag som därframförs till sin karaktär anknyter till den behandladefrågan om dubbelbrigadregementen.I motion Fö308 (fp) om försvar anför motionärerna attställningstaganden till det framtida försvaret av bl.a.måste utgå från det osäkra säkerhetspolitiska läge som förnärvarande råder. En lämplig modell -- anpassad till de nya avregeringen förordade ekonomiska ramarna -- sägs kunna innebäraen satsning på "storgarnisoner" som kompletteras med"minigarnisoner" för att garantera förmågan att växla upp organisation med fullständiga brigader. Motionärerna förordarsålunda att en "storgarnison" upprättas i med uppgiftatt utbilda en sydsvensk pansarbrigad. Två garnisoner börupprätthållas i resp. Revinge i form av"minigarnisoner" med uppgift att genomföra territoriellt försvaroch att vidmakthålla var sin brigadledning med möjlighet attväxla upp antalet brigader i från en till tre.Utskottet konstaterar att den i motionen föreslagnautformningen av grundorganisationen i innebär en utökningi förhållande till den inriktning som lagts fast i 1992 årsförsvarsbeslut. Utskottet ser inga skäl för att ändraförsvarsbeslutet i den riktning som motionärerna förordar.Motionen bör därför avslås i denna del.Västerbottens regemente (I 20) i bör läggas ned avbesparingsskäl enligt vad som föreslås i motion Fö315 (nyd)yrkande 6. Den utbildning som bedrivs där , och som bedömsnödvändig , bör flyttas till . En avveckling avI 20 förordas även i partimotion (yrkande 3).I 20 utbildar en Norrlandsbrigad som ingår i de 16 brigadersom skall utgöra kärna i arméns krigsorganisation. Ennedläggning av och flyttning av utbildningen till en annanort, t.ex. som motionärerna föreslår, skulle krävainvesteringar som ger nettobesparingar först under den senaredelen av den närmaste tioårsperioden. Utskottet delar intemotionärernas uppfattning att en nedläggning av nu är enlämplig besparingsåtgärd. Frågan om den framtidabrigadorganisationen och därmed sammanhängandeutbildningsorganisation får övervägas inför nästa långsiktigaförsvarsbeslut. Sådana överväganden kan ske iförsvarsberedningen. Motion Fö315 (nyd) yrkande 6 bör därförinte bifallas. bör inte heller bifalla motion Fö318(v) yrkande 3.Grundorganisationen behandlas också i motion Fö320 (s).Motionärerna anser att den av i 1992 årsförsvarsbeslut bestämda fusionen av I 2 i med A 9 iKristinehamn har haft stor betydelse för att trygga verksamhetoch sysselsättning . Fusionen kräverinvesteringar i storleksordningen . Dessainvesteringar i kommer närarbetslösheten i regionen inom byggnadssektorn uppgår till ca30%. Enligt motionärerna är det därför synnerligen angelägetatt den beslutade samlokaliseringen i skyndsamtigångsätts.Utskottet erinrar om att i fjolåretsförsvarsbeslut bestämde att samlokaliseringen mellan I 2 och A 9skulle genomföras. Då osäkerhet avseende övningsbetingelsernaför de samlokaliserade förbanden förelåg iKristinehamnsalternativet bemyndigade regeringen attbesluta i lokaliseringsfrågan sedan klarhet vunnits om dessabetingelser.Regeringen beslutade om samlokalisering tillKristinehamn och har därefter uppdragit åt Chefen för armén attfullfölja beslutet. Syftet med motionen tordedärmed bli tillgodosett utan något uttalande från riksdagen.Motion Fö320 (s) bör därför avslås.Utskottet konstaterar dock att de farhågor som för ett årsedan gjorde att utskottet inte då tog ställning tillfusioneringsort alltjämt råder. Således är miljöprövningenfortfarande inte så långt gången att några slutsatser kan drasom övningsbetingelserna för I2 i . Härav följeratt tidpunkten för samlokaliseringen -- -- intekan hållas om inte det vanskliga alternativet väljs attgenomföra investeringarna och samlokalisera förbanden utan attkänna till de framtida övningsbetingelserna. Om resultatet avmiljöprövningen inväntas torde tidsförskjutningen göra attvarken planerade investeringar eller förväntade besparingar kaninnehållas. Utskottet ser med oro på förutsättningarna för attgenomföra samlokaliseringen av I 2 och A 9 i Kristinehamn.Ett flertal motionsyrkanden har avgivits när det gällerluftvärnets grundorganisation. I motion Fö306 (s) avvisaspropositionens förslag att lägga ned Lv 4 och flytta dessutbildning till företrädesvis och (yrkande1). Motionärerna anser att det i måste finnas ettvälutrustat och insatsberett luftvärn som kan fungera i allatyper av väderförhållanden. De erinrar om att luftvärnet är endel av det högprioriterade luftförsvaret. Den föreslagnaomflyttningen och uppsplittringen kommer att försvaga helaluftvärnet i Södra militärområdet . Regeringensförslag strider därför mot intentionerna i 1992 årsförsvarsbeslut. En sammanslagning av Lv 4 och Lv 6 ansermotionärerna sannolikt vara motiverad av rationaliseringsskäl,men de förordar att en sådan i stället skall ske i (yrkande 2). Detta skulle bli betydligt billigare, och densamlade luftvärnskapaciteten skulle utsättas för mera begränsadestörningar. Samövningsmöjligheterna med flyget och de tvåpansarbrigaderna i anses också vara av stort värde.Motsvarande förslag framförs i motion Fö315 (nyd) yrkande 5.Även motion Fö317 (s) avvisar propositionens förslag tilllokalisering av den samlade luftvärnsutbildningen i södraSverige. Motionärerna anser att såväl operativa somutbildningsmässiga och produktionstekniska skäl talar för ensamlokalisering av Lv 4, Lv 6 och Luftvärnets tekniska skola(LvTS) till . Investeringskostnaderna sägs inte blihögre än på andra orter till följd av att lokaler frigörs närLuftvärnets officershögskola flyttar till . Ävenpersonalsociala skäl talar för som bästalokaliseringsort.LvTS lokalisering behandlas även i motion Fö329 (m).Motionären framhåller några enligt hans mening allvarliganackdelar med att fullfölja beslut attlokalisera skolan till . I denna stad finns ingetluftvärnsförband. Därmed kan den tekniska utbildningen inteenkelt och praktiskt samordnas med förbandsutbildningen iluftvärnstjänst. Vidare är det också svårare att tillgodosematerielbehovet i form av övningsobjekt för den tekniskautbildningen. Sådan materiel kommer att behöva lånas frånförbanden i och . Härtill kommer att mycket få avofficerarna i teknisk tjänst sagt sig vara beredda att flyttatill . Motionären anser att propositionens förslag meden samlokalisering av luftvärn till har skapat en nysituation. Han ser det som sannolikt att FlygvapnetsHalmstadsskolor (F 14) kommer att avvecklas och att lokaler dåfrigörs som utan större investeringar skulle kunna övertas avLvTS. Han förordar därför att LvTS flyttar från tillHalmstad, vilket som sin mening bör ge regeringen tillkänna.Motionärerna i motion Fö321 (s) anser att det inte skulle varaförsvarbart att nu riva upp försvarsbeslutet vad gällerflyttningen av Lv6 till . De hänvisar till attomfattande förberedelser vidtagits i och att huvuddelenav den berörda personalen är inställd på att följa med vidomlokaliseringen. Viss personal på Lv 6 sägs redan ha flyttattill . Motionärerna framhåller också de godautbildningsbetingelserna och de långsiktiga besparingarna somskäl för att fullfölja lokaliseringen av Lv 6 till Halmstad.Motionärerna hemställer därför att fattar beslut såatt omlokaliseringen av Lv 6 till genomförs och attdärmed armégarnison bildas, omfattande I 16/Fo 31,Hallandsbrigaden och Lv 6.Socialdemokraterna anför i sin partimotion Fö316 att man delarregeringens uppfattning att luftvärnsregementena Lv 4 och Lv 6kan slås samman. hänvisar man till uppfattningen hosen samstämmig luftvärnsexpertis med innebörd att den avregeringen föreslagna och delvis redan beslutade omflyttningenkommer att medföra att den samlade luftvärnskompetensendrastiskt kommer att sänkas under större delen av ,främst genom att kvalificerade luftvärnsofficerare lämnarorganisationen i samband med flyttningen. Vidare kommerflyttningen till att kräva stora investeringar -- 130miljoner kronor. För att uppnå största möjliga effektivitet ochsamtidigt bibehålla värdefull kompetens anser motionärerna atten sammanslagning av Lv 4 och Lv 6 är nödvändig. bördärför besluta om en sådan liksom att frågan om lokaliseringtill , eller bör avgöras först sedan alltutredningsmaterial från den tillsatta utredningen omluftvärnet har redovisats (yrkande 10).Samma krav, men med delvis annorlunda motiv, framförs i treandra motioner nämligen Fö309 (m, fp, c, kds), Fö319 (m) ochFö330 (c, fp, kds).Utskottet har i samband med behandlingen av regeringensförslag till samlokalisering av luftvärnsutbildningen i detblivande Södra militärområdet fått föredragningar avFörsvarsdepartementet och Överbefälhavaren. Chefen för armén harpå utskottets uppdrag låtit utreda konsekvenserna av de olikalokaliseringsalternativen, främst vad avser ekonomi,personalförhållanden och utbildningsbetingelser. Dettafördjupade underlag i luftvärnsfrågan har redovisats förutskottet och kommenterats av Chefen för armén. Utskottet harbesökt aktuella förband och mottagit synpunkter i ärendet frånberörda länsstyrelser, kommuner och förbandschefer. Härutöverhar företrädare för Ystads kommun, Lv 4 och isamband med en uppvaktning överlämnat en egen utredning.Utskottet har vidare mottagit skrivelser i frågan frånmyndigheter och enskilda.Regeringen har föreslagit samlokalisering av luftvärnet ibesparingssyfte. förväntas ca100 sparas utöver de ca 200 som iförsvarsbeslutet förutsattes som följd av Lv 6 flyttning tillHalmstad och LvTS omlokalisering till . Utskottet hardärför vid sina överläggningar ägnat de ekonomiska kalkylernasärskilt intresse. Det har därvid visat sig svårt att få enentydig bild av möjliga besparingar i de olika alternativen,dels till följd av att olika kalkylmetoder använts i detunderlag utskottet fått ta del av, dels att olika utsagor ståttmot varandra om besparingseffekten av skilda åtgärder.Utskottet har erfarit att osäkerhet råder om luftvärnetsframtida krigsorganisation och därmed om utbildningsbehovet påsikt. Detta sägs främst vara en följd av att det ännu inte ärklarlagt i vilken omfattning nuvarande luftvärnsbataljoner medautomatkanoner kommer att ersättas med mindre personalkrävandeförband utrustade med robot 23 BAMSE. Till detta kommer enosäkerhet beträffande förbanden med robot 77 HAWK. De behöverefter omsättas med ny eller modifierad materiel, omde skall kunna vara kvar i krigsorganisationen.Det underlag som utskottet fått ta del av visar att det finnsstor risk för en betydande nedgång i krigsdugligheten för deoperativt viktiga förbanden med robot 77 HAWK, om utbildningenav dessa förband omlokaliseras.När det gäller den berörda personalens situation har utskottetförstått att de som tjänstgör vid Lv 6 i tillalldeles övervägande del har inriktat sig på att flytta tillHalmstad och i flera fall också vidtagit åtgärder förbostadsanskaffning m.m. Detta förhållande anser utskottet börtillmätas särskild betydelse. En ändring av beslutadlokaliseringsort under pågående förberedelser för flyttningskulle inte bara leda till negativa reaktioner hos berördpersonal utan även undergräva förtroendet för långsiktighetenoch konsekvensen i statsmakternas beslut. Detta har relevansäven när det gäller beslutet att flytta LvTS till Östersund.Utskottet har också granskat utbildningsbetingelserna i deskilda lokaliseringsalternativen. Utan tvekan föreligger därvidde bästa möjligheterna i men de bedöms kunna bli bra iHalmstad och godtagbara i Göteborg.Den samlade bedömning som utskottet gjort leder fram till attregeringsförslaget om samlokalisering av Lv 4 och Lv 6 inte börgenomföras. försvarsbeslut bör fullföljas när detgäller Lv 6 och LvTS. Detta innebäratt Lv 6 flyttar till ochsamlokaliseras med I 16/Fo 31. Lv 6etablissement i avvecklas.att LvTS samlokaliseras med Arménsmaterielunderhållscentrum (AMC) i Östersund.Lv 4 bör behålla verksamhet och lokalisering i . Somföljd härav bör inte de delar av P 7/Fo 11 som ligger i Ystadflytta till Revingehed, vilket regeringen föreslagit.Investeringarna för luftvärnsutbildning i skallgenomföras mot bakgrund av att endast Lv6 lokaliseras dit.Möjligheten att minska kostnaden ytterligare förinvesteringsprogrammet bör tas till vara.Utskottet anser vidare att luftvärnets framtidakrigsorganisation skall klarläggas. Ett underlag för beslut omkrigsorganisationen, och om sammanhängande behov avproduktionsresurser och deras lokalisering, bör föreligga så atterforderliga ställningstaganden kan göras i nästa långsiktigaförsvarsbeslut.Utskottet är medvetet om att vad som här har förordats gör attbesparingar som regeringen räknat med kommer att utebli.Utskottet utgår från att besparingar sker till motsvarandebelopp och förutsätter att regeringen vidtar erforderligaåtgärder så att det sammanlagda sparmålet kan innehållas.Vad utskottet här har anfört om luftvärnets lokaliseringinnebär bifall till motionerna Fö306 (s) yrkande 1, Fö309 (m,fp, c, kds) yrkande 1, Fö319 (m), Fö321 (s) och Fö330 (c, fp,kds) yrkande 1 samt delvis bifall till motionerna Fö309 (m, c,fp, kds) yrkande 2 och Fö330 (c, fp, kds) yrkande 2.Utskottets ställningstagande innebär vidare avslag dels påpropositionen i den del som rör samlokaliseringen av Lv4 ochLv6, dels på motionerna Fö306 (s) yrkande 2, Fö315 (nyd)yrkande 5, Fö316 (s partimotion) yrkande 10, Fö317 (s) samtmotion Fö329 (m).Regeringen föreslår i propositionen (s. 77) en ytterligaresamordning och rationalisering av produktionen i Östersundsgarnison. Huvuddelen av (A 4)förutsätts därvid lämna sitt etablissement och samlokaliserasmed (I5) senast den 30 juni 1994.Inga motioner har avgivits med anledning härav.Utskottet har i samband med beredningen av denna frågauppvaktats av företrädare för i ,kommun, militära myndigheter i samtHögskolan i . Härutöver har utskottet erhållitskriftligt material. Den bild utskottet därvid fått är att enflyttning av A 4 till I 5 är investeringskrävande och innebärvissa nackdelar från verksamhetssynpunkt. Både Högskolan ochVårdhögskolan i har behov av att i närtid skaffa nyalokaler. De hyr , inom ramen för det s.k.sambruksprojektet, lokaler inom Arménsmaterielunderhållscentrums (AMC) och Försvaretsförvaltningshögskolas (FörvHS) område. Efter ombyggnad skullehögskolorna kunna utnyttja A 4:s etablissement men ingenförordar ett sådant alternativ. Bl.a skulleinvesteringskostnaderna bli höga.Den lösning som i stället redovisats för utskottet innebär atthuvuddelen av I 5:s, A 4:s och AMC:s nuvarande anläggningarbehålls och att de försvarsmyndigheter som hyr lokaler iÖstersund flyttar och inrättar sig på befintliga kasernområden.De civila högskolorna erbjuds lokaler i ochutbyggnadsmöjligheter vid AMC:s och FörvHS:s skolhus.Alternativet uppges kunna bli 80 till 300miljoner kronor billigare för staten jämfört med propositionensförslag, beroende på beräkningssätt.Utskottet anser det rimligt att se frågan i ett vidareperspektiv än från försvarssynpunkt, i synnerhet om dettabredare synsätt leder till större besparingar än regeringensförslag. Utskottet förordar att den lösning som redovisats avberörda myndigheter i noggrant prövas i detta syfte,och att A 4:s etablissement sålunda ej bör lämnas. Enförutsättning är dock att försvaret kan uppnå besparingar iminst planerad omfattning. Utskottet föreslår att medanledning av propositionens förslag om garnisonssamordning iÖstersund ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.Utskottet behandlar härefter vissa motioner som berör arménsmaterielanskaffning. I motion Fö201 (fp) framhålls problemetmed gammal materiel som drar stora underhållskostnader.Motionären uppmärksammar, med gillande, regeringens beslutnyligen att till en mycket låg kostnad köpa begagnade östtyskapansarbandvagnar. Han anser att börgranska om det finns mer sådan billig materiel som skulle kunnaköpas in från stater som minskar sina försvarsmakter. Eventuelltkan det också vara lämpligt att svensk industri efter några årfår genomföra modifieringar och moderniseringar på sådan inköptmateriel. Motionären hemställer (yrkande 5) därför att riksdagensom sin mening till regeringen ger till känna vad som anförts ombelysning av möjligheten att utöka eller modernisera försvaretsmaterielinnehåll genom import av utländsk överskottsmateriel.Utskottet har erfarit att försvarsmakten bevakar ochvärderar de möjligheter till köp av begagnad materiel som ypparsig på världsmarknaden. I värderingen granskas faktorer somoperativ effekt, livstidskostnader, säkerhet, miljöfaktorer,underhållsfrågor m.m. Utskottet anser att syftet med motionFö201 yrkande 5 kommer att tillgodoses varför yrkandet böravslås.I motion Fö305 (m) sägs försvaret av Östersjöutloppen även iframtiden vara en strategiskt viktig fråga. Det är därför avstor betydelse att de brigader som skall verka i det öppnaskånska landskapet har tillräcklig tyngd och styrka.Motionärerna uppmärksammar att den pansarbrigad som utbildasi Revinge enligt gällande planering endast skall utgöra ettmekaniserat förband och utrustas med äldre modifieradestridsvagnar. Det sägs vara angeläget att de mekaniseradeförbanden i snabbt får del av den moderna materiel som ärnödvändig för försvar. I ett inledningsskede bör därföralla pansar- och mekaniserade brigader på fastlandet utrustasmed 48 nya stridsvagnar. Vid förändrat säkerhetspolitiskt lägeoch vid bättre ekonomi kan sedan uppväxling ske till ettvalfritt antal brigader med 72 stridsvagnar.Utskottet erinrar om att den planerade anskaffningen avstridsvagnar omfattar totalt 200 stycken. Skulle samtligapansar- och mekaniserade brigader på fastlandet utrustas med 48nya vagnar, vilket förordas i motion Fö305 (m), skulle 240stycken behöva anskaffas. Ett sådant antal ryms inte i avsattaramar. Härutöver ifrågasätter utskottet om det är en fråga förriksdagen att besluta om hur många stridsvagnar som skall ingå iolika slags förband och den närmare fördelningen på olikabrigader. Detta bör närmast vara en fråga för regeringen ochÖverbefälhavaren. Motionen bör därför avslås.Även motion Fö306 (s) betonar betydelsen av pansarbrigader iden öppna terräng som är utmärkande för . Motionärernakonstaterar att det , sedan kustinvasionshotet inte längreanses lika aktuellt, varit möjligt att minskakrigsorganisationen med en pansarbrigad. Södra skånskaregementet (P7) har inte ifrågasatts som brigadproducerandeförband. Revinge sägs erbjuda mycket goda utbildningsmöjligheteroch kommer att behövas för att utbilda en stor del av devärnpliktiga från . Motionärerna anser att frågan om vilkenutrustning Revingebrigaden skall ha måste bliföremål för diskussion. De anser att det i nuvarandesäkerhetspolitiska läge borde vara möjligt att köpa ganska nyastridsvagnar och förse dem med svensk teknik. Vad som anförts omSkånes försvar bör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 3).Utskottet har erfarit att modifierade stridsvagnar avsesinföras i den brigad som produceras i Revinge. Som ettalternativ undersöks förutsättningarna för att i stället köpabegagnade utländska vagnar. Med denna inriktning av frågan anserutskottet att syftet med motion Fö306 (s) yrkande 3 i denna delkommer att tillgodoses varför motionen bör avslås.När det gäller arméfrågor i övrigt anför motionärerna imotion Fö315 (nyd) att det säkert borde finnas en ytterligarerationaliseringspotential inom armén. föreslås därförhos regeringen begära att Överbefälhavaren får i uppdrag attföreslå ytterligare kostnadsbesparingar och i sammanhangetrelevanta tidsfaktorer (yrkande 4). Samma motionärer föreslårockså att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om ytterligare rationaliseringspotential inom arméni fråga om inköpsrutiner och annat som uppmärksammats avRiksrevisionsverket (RRV) (yrkande 7).Utskottet vill erinra om att betydande besparingar ålagtsförsvarsmakten. I ledningsorganisationen skall t.ex. ca 30 %sparas till följd av de förslag som lämnat.Härutöver har Överbefälhavaren själv påtagit sig ytterligarebesparingar fram . Finns det en ytterligarerationaliseringspotential inom armén, som motionären antyder,bör den självfallet tas till vara. Utskottet utgår från att såkommer att ske utan något uttalande. Motion Fö315(nyd) yrkande 4 bör därför inte bifallas.Den av motionärerna åsyftade (F 1992:13) synesavse en genomförd granskning av anskaffningen inomförsvaret där lokala arméförband och vissa regionala myndigheterinom det Mellersta militärområdet har studerats. RRV påpekarbristande samordning av inköp vilket lett till att resursernainte utnyttjats effektivt. Det finns också brister i styrningenav verksamheten och i kompetensen. RRV föreslår ett antalåtgärder som syftar till att utnyttja de samlade resurserna föranskaffning bättre, vilket vid en femprocentig förbättringskulle leda till årliga besparingar på ca 200 miljoner kronor.Utskottet har erfarit att analys av RRV:s rapport pågår såväli som hos Överbefälhavaren. Utskottet utgårfrån att erforderliga beslut för att uppnå möjliga besparingaroch effektivitetsvinster kommer att fattas utan något riksdagensuttalande i frågan. Motion Fö315 (nyd) yrkande 7 bör därför intebifallas.Motion Fö310 (m) behandlar bevarandet av traditionerna frånNorra skånska regementet (P 6) och Skånska trängregementet(T 4). Nedläggning av dessa förband sägs innebära en svårförlust för de starkt engagerade försvarsvännerna i Skåne.Motionären anser att inte minst sociala skäl motiverar atttraditionerna och minnena bevaras genom fortlevandekamratföreningar. "Norringarna" sägs vara ett begrepp för Norraskånska regementet, som kan bevaras om försvarsområdet Fo 14 fårta över traditionerna. Försvarsområdesstaben flyttar snart tillHässleholm. Fo 14 föreslås då byta namn till Norra skånskaregementet. Traditionerna för T 4 föreslås föras vidare genomdet underhållsregemente som enligt regeringens förslag nästa årskall organiseras i Kristianstad.Utskottet har erfarit att frågan om benämning avförsvarsområden bereds inom regeringskanslietsamt att regeringen i regleringsbrev för /93 hardelegerat ansvaret för traditionsfrågor till Överbefälhavaren.Motion Fö310 (m) bör därför avslås.När det gäller vad som i propositionen i övrigt anförts omarméförbanden anser utskottet att bör godkänna denförändrade inriktningen i övrigt, att bör anvisabegärda anslag för /94 samt att börbemyndiga regeringen att medge beställningar av materiel ochutvecklingsarbete inom den begärda kostnadsramen.MarinförbandI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen ipropositionen (s.83--88) har anfört dels om resultatet av denverksamhet som för marinförbanden genomförts under budgetåret1991/92, dels om långsiktig inriktning för marinförbanden, delsom verksamhet och anslag för /94. Till avsnittethar också förts behandlingen av motionerna Fö306 (s) yrkande 3 idenna del, Fö308 (fp) i denna del, Fö315 (nyd) yrkande 11, Fö316(s partimotion) yrkande 5, Fö318 (v partimotion) yrkande 4,Fö328 (m), Fö332 (s) och T215 (fp) yrkande 9.PropositionenNär det gäller resultatet för /92 anförregeringen att Chefen för marinen i allt väsentligt hargenomfört verksamheten i enlighet med givna uppdrag. gavs Chefen för marinen möjlighet att ibesparingssyfte bl.a. minska gångtidsuttaget och hålla en lägreberedskap. Regeringen anmäler att denna möjlighet endast delvissynes ha utnyttjats. En medgiven reducerad repetitionsutbildninghar lett till att de av krigsförbandscheferna krävdautbildningsnivåerna i många fall inte kunnat uppnås. Regeringenanser därför det viktigt att repetitionsutbildningen efter handkan återgå till normal nivå.Chefen för marinen har överutnyttjat sina anslag medsammanlagt , främst till följd avbelastningen på materielanslaget. har bedömtårsredovisningen vara rättvisande.Under /93 kommer den med en minskandeorganisation sammanhängande avvecklingen av övertalig personaloch anläggningar att genomföras så snabbt som förhållandenamedger.Regeringen anmäler att har lämnat enrapport om materiell beredskap.