bet · GG01SoU25 · 1993-04-29 00:00:00 — I betänkandet behandlas dels förslag som regeringen lagtfram i proposition 1992/93:170 Forskning för kunskap ochframsteg, avsnitt 5 (), dels 30motionsyrkanden som framför allt rör forskningsfrågor inomutskottets beredningsområde.Proposition 1992/93:170 i övrigt behandlas i huvudsak avutbildningsutskottet i betänkandet 1992/93:UbU15.Utskottet har inhämtat socialförsäkringsutskottets yttrandebeträffande vissa delar av propositionen jämte motioner.Utskottet tillstyrker i betänkandet förslagen i propositionen.Sålunda tillstyrker utskottet bl.a. regeringens förslag tillövergripande målsättning för verksamheten inom ansvarsområdetför () och förSocialvetenskapliga forskningsrådets (SFR) verksamhet. Vidaretillstyrks förslagen till medelsanvisningar till IPM och SFR.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats två reservationer från utskottetss-ledamöter. I proposition 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteghar regeringen i avsnitt 5 () föreslagitatt tar del av vad regeringen anfört omforskning vid ,att godkänner att den övergripande målsättningenför verksamheten inom ansvarsområdet för förpsykosocial miljömedicin skall vara i enlighet med vad som ipropositionen förordats i avsnittet Slutsatser,att till för /94 anvisar ett ramanslag på6943 ,att godkänner att den övergripande målsättningenför Socialvetenskapliga forskningsrådets verksamhet skall vara ienlighet med vad som i propositionen förordats i avsnittetSlutsatser,att till : Forskningsmedel för budgetåret1993/94 anvisar ett reservationsanslag på ,att till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Förvaltning för /94 anvisar ett ramanslag på5600 ,att godkänner vad som förordats i fråga ombemyndigande för att inom engiven ram -- utgörande en mindre del av anslagetSocialvetenskapliga forskningsrådet: Forskningsmedel -- beslutaom fördelning av medel för en . Motioner väckta med anledning av proposition 1992/93:1701992/93:So30 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning om formerna förinrättandet av en internationell professur i alkoholforskning.1992/93:Ub101 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning om förebyggandeåtgärder kring sjukdomar som drabbar kvinnor.1992/93:Ub103 av m.fl. (kds) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar för forskning om äldre,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar för forskning om missbrukoch spelberoende,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar för forskning om familj ochbarn,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar för folkhälsoforskning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar för självmordsforskning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioriteringar för invandrarforskning.1992/93:Ub104 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom medel till en utbyggnad av centrumbildningar förhandikappforskning.1992/93:Ub121 av m.fl. (v) vari yrkas31. att hos regeringen begär att SCB får i uppdragatt genomföra en ny levnadsnivåundersökning,32. att till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel för /94 anvisar 23 300 000 krutöver vad regeringen föreslår eller således 110 040 000 kr.1992/93:Ub132 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning inom hälso- och sjukvård samtsocialtjänst,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring alkohol och tobak,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om läkemedelsepidemiologiskt nätverk.1992/93:Ub133 av m.fl. (fp, s, c, kds, v)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring kvinnors liv och hälsa.1992/93:Ub147 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom forskning kring kvinnors liv och hälsa.1992/93:Ub149 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökad satsning på reumatologisk forskning.Motionerna 1992/93:Ub101, 1992/93:Ub103 yrkandena 1, 3, 4, 6och 7, 1992/93:Ub104, 1992/93:Ub133 yrkande 2, 1992/93:Ub147samt 1992/93:Ub149 har överlämnats till socialutskottet frånutbildningsutskottet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19931992/93:So204 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kartläggning av omfattningen avspelberoende,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring spelberoende.1992/93:So221 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en bred kartläggning av familjesplittringensorsaker och verkningar.1992/93:So288 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om metodutveckling och forskning gällandeincest.1992/93:So404 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kartläggning av förekomsten av"sektsjuka",2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring "sektsjukans" orsaker ochbehandling.1992/93:So439 av m.fl. (s) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning och utveckling av sjukvård förkvinnor.1992/93:So448 av m.fl. (fp, m, c, kds) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning om kvinnors ohälsa och dessbehandling.1992/93:So475 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kartläggning av kvinnors hälsa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning kring kvinnors ohälsa, dessorsaker och behandling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning om kvinnors psykiskahälsoproblem.1992/93:Sf255 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen bör framläggaförslag till forskningsinsatser inom socialförsäkringsområdet.1992/93:A811 av m.fl. (c) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilda forsknings- ochbehandlingsmöjligheter av kvinnors sjukdomar.Motionerna 1992/93:So475 yrkandena 2 och 11 samt 1992/93:A811yrkande 28 har överlämnats till socialutskottet frånutbildningsutskottet.Motion 1992/93:Sf255 har överlämnats till socialutskottet frånsocialförsäkringsutskottet. Forskning vid SmittskyddsinstitutetStatens bakteriologiska laboratorium (SBL) bedriver bl.a.forskning för att förbättra smittskyddet för befolkningen.Laboratoriet har också ansvar för landets vaccinförsörjning ochandra statliga smittskyddsuppgifter.Riksdagen har beslutat godkänna att Smittskyddsinstitutetinrättas och att SBL avvecklas, sedan ettaktiebolag har övertagit ansvaret för produktion av vaccinerm.m. och övertagit ansvaret förifrågavarande statliga smittskyddsuppgifter (prop. 1992/93:46,bet. SoU7, rskr. Föredragande statsrådet framhöll i den dåaktuella propositionen bl.a. att skulle hasin tyngdpunkt i ett kvalificerat forsknings- ochutvecklingsarbete. De bästa betingelserna för detta skulle gesom det nya institutet fick möjlighet till ett nära samarbete medKarolinska institutet (KI), angavs det. I den utredning somligger till grund för inrättandet av ,-- ny organisation för nationellasmittskyddsfunktioner (1992:29), konstateras att samordningenmed KI bör ske, förutom genom tre tidigare inrättade professureri smittskydd, genom att ytterligare tre professurer inrättas ismittskydd med inriktning särskilt mot bakteriologi,epidemiologi resp. vaccinforskning och kombineras med tjänsterpå Smittskyddsinstitutet.I den nu aktuella propositionen (s. 121 f.) föreslås attriksdagen skall ta del av vad som anförs om forskning vidSmittskyddsinstitutet. Det är av stor vikt att staten pånationell nivå har en högkvalificerad institution som kankontrollera smittskyddsläget, bedriva kompetent forskning samtta emot och anpassa den internationella utvecklingen inomsmittskyddsområdet till landets behov, anges det ipropositionen. bör den grundläggande forskningen ihuvudsak ske inom högskolans ram, sägs det. De bästaförutsättningarna för att finna former för hur samarbetet mellanKI och bör byggas upp finns lokalt och ien dialog mellan de berörda myndigheterna. För att tydliggöraforsknings- och utvecklingssamarbetet och ge detsammastabilitet, bör långsiktiga avtal träffas mellan , anförs det vidare. I syfte attSmittskyddsinstitutet skall ha möjlighet att göra avvägningarmellan forsknings- och utvecklingsinsatser å ena sidan och andrauppgifter å andra sidan anser regeringen att medel bördisponeras av . När det gällermedelsfrågorna meddelar regeringen sin avsikt att återkomma iden reviderade finansplanen.I proposition 1992/93:150, (kompletteringspropositionen),föreslår regeringen (bil. 4 s. 14) att tillSmittskyddsinstitutet för /94 anvisar ettramanslag på 80561000kr.Förslaget behandlas av utskottet i betänkandet 1992/93:SoU28.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs iproposition 1992/93:170 i denna del.Statens institut för psykosocial miljömedicin (G 9)() har tilluppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper ompsykosociala risksituationer, riskgrupper och riskreaktioner.Verksamheten omfattar målinriktad forskning samt utbildning,dokumentation och information.Den övergripande målsättningenRegeringen föreslår i propositionen (s. 124 f.) attriksdagen godkänner den övergripande målsättningen förverksamheten inom ansvarsområdet för IPM. Enligt propositionenskall institutet även för perioden /94--1995/96 ansvara förpraktiskt tillämpbar forskning inom den psykosocialamiljömedicinen. IPM:s organisatoriska ställning som självständigmyndighet bör kvarstå . Regeringen anseratt IPM:s nuvarande tre verksamhetsområden arbetsmiljö ochhälsa, allmän social miljö och hälsa samt vårdmiljö och hälsabör utökas med ett fjärde med inriktning på invandrarmiljö ochhälsa.Målen för IPM:s verksamhet skall enligt propositionen varaföljande.-- IPM:s forskning skall inriktas på att vara praktiskttillämpbar inom social-, hälsovårds- och arbetslivsområdena.Teoribildning och metoder för vetenskaplig forskning inom dessaverksamhetsområden skall utvecklas.-- För att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samladeresurserna för psykosocial miljömedicinsk forskning skallinstitutet samverka med andra myndigheter, institutioner ochorganisationer inom de områden som institutets verksamhetomfattar.-- I samband med den pågående omstruktureringen av denoffentliga sektorn skall IPM medverka i utbildning och bidra medsådan information som kan minska de psykosociala påfrestningarnaför de grupper som berörs.Utskottets bedömningEn resultatanalys ger vid handen att IPM kan uppvisa godaresultat, såväl ur kvantitativ som kvalitativ synpunkt,framhålls det i propositionen. Vidare framgår det att IPM:sverksamhet har utvecklats mycket väl i förhållande till anvisademedel samt att verksamheten är flexibel och har högsamhällsrelevans. Utskottet, som redan tidigare framhållit attIPM gör ett angeläget arbete, vidhåller nu denna uppfattning.Den 1 januari 1993 inrättades , som ett led i arbetet med att förebygga psykiskohälsa. Detta centrum hör organisatoriskt till Yrkesmedicinskakliniken inom landstings nordvästrasjukvårdsområde men är lokalmässigt placerat i anslutning tillIPM. Verksamheten, som omfattar medicinskt, socialt ochpsykologiskt förebyggande arbete, har sådan metodologisk ochforskningsmässig anknytning till IPM att det enligt utskottetsmening finns anledning att överväga en förändring av centrumetsorganisatoriska tillhörighet. För IPM skulle en anknytning tillcentrumet vara utvecklande, eftersom institutet därigenom skulletillföras psykiatrisk kompetens.Utskottet föreslår att godkänner vad regeringenanfört beträffande de övergripande mål som skall styra IPM:sverksamhet under den kommande treårsperioden.MedelsanvisningenI propositionen föreslås att till miljömedicin för /94anvisar ett ramanslag på 6943000kr.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen,som inte har mött någon erinran i form av motioner.Socialvetenskapliga forskningsrådetSocialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) började sinverksamhet . SFR övertog därvid de pågåendeforskningsprojekt som finansierats genom de tidigaresektorsorganen Delegationen för social forskning (DSF) ochDelegationen för invandrarforskning (Deifo) samt det ansvar förhandikappforskning som tidigare legat på Forskningsrådsnämnden.SFR har till uppgift att stödja betydelsefull grundforskningoch tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik ochfolkhälsovetenskap.Den övergripande målsättningen m.m.I propositionen (s. 127 f.) föreslår regeringen attriksdagen godkänner dels den övergripande målsättningen förSFR:s verksamhet, dels vad som i propositionen förordats i frågaom bemyndigande för SFR att inom en given ram -- utgörande enmindre del av anslaget Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel -- besluta om fördelning av medel för en6-årsperiod.Regeringen anser sålunda att rådet även för perioden1993/94--1995/96 skall ha till uppgift att stödjabetydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inomsocialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap samtinformera om kunskapsläge och aktuell forskning. Med hänsyn tilldet stora behov av forskningsbaserad kunskap som finns inomdessa områden anser regeringen att SFR genom ökade resurserskall ges möjlighet att förstärka forskningen på området.Rådet har självt den bästa kompetensen att pröva och taställning till hur dess uppgift bäst genomförs, påpekas det. Detkan dock enligt propositionen finnas stora fördelar att vinnamed att koncentrera insatserna inom olika forskningsområden,t.ex. i form av programstöd eller andra former av stöd tillsammanhållna forskarmiljöer och uppbyggnad av nationellanätverk.Grundläggande forskning bedrivs ibland inom sådana områden ochmed sådana metoder att det kan behövas ges långsiktigaförutsättningar i form av garanterad medelstilldelning förlängre tid än det statliga budgetåret, anförs det ipropositionen (avsnitt 8 s. 172). Som exempel nämns forskning omvissa biologiska processer eller långsiktiga socialaförändringar. Det är angeläget att forskningsråden kan beslutaom fördelning av medel för längre perioder. kanrådens beslut om beviljande av medel avse treårsperioder.Regeringen föreslår att det skall bli möjligt för råden attfatta beslut för en sexårsperiod. Det är enligt propositioneninte rimligt att forskningsråden låser betydande delar av sinaanslag på fleråriga engagemang, och det bör få ankomma påregeringen att ange vilken högsta andel av rådens anslag som fårbindas av fleråriga beslut, sägs det vidare. SFR bör, enligt vadsom förordas i propositionen, ges ett bemyndigande att görasådana fleråriga ekonomiska åtaganden.Slutligen betonar regeringen det stora behov som föreligger avlättillgänglig överblick över kunskapsläget och aktuellaforskningsinsatser inom olika forskningsområden, bl.a. inom deområden som SFR stöder. Det är viktigt att metoderna för dennaforskningsinformation vidareutvecklas, anförs det.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning i fråga om att rådet ihuvudsak självt bör ta ställning till nödvändiga prioriteringar.Utskottet föreslår att godkänner den övergripandemålsättning för SFR:s verksamhet som regeringen anger ipropositionen.Utskottet har heller inget att erinra mot regeringens förslagifråga om bemyndigande för rådet att besluta om fördelning avmedel för en sexårsperiod.Utskottet återkommer till behovet av forskning på olikasakområden i det följande.MedelsanvisningenI propositionen föreslås att för budgetåret1993/94 till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel anvisar ett reservationsanslag på86740000kr och till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Förvaltning anvisar ett ramanslag på 5600000kr.Den föreslagna medelsanvisningen till : Förvaltning har inte mött någon erinran i formav motioner.I motion 1992/93:Ub121 av m.fl. (v) yrkasatt till Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel för /94 anvisar 23 300 000 krutöver vad regeringen föreslår, eller således (yrkande 32). Det arbete som utförs med SFR:sforskningsmedel är av strategisk betydelse, anser motionärerna.Forskningen bör intensifieras såväl när det gäller människor medmissbruksproblem som beträffande vilka behandlingsinsatser somskall utvecklas för barn och ungdomar i svåra socialasituationer. (Motioner om missbruksforskning behandlas nedanunder . )Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringen, med hänsyn till detstora behov av forskningsbaserad kunskap som finns inom områdenasocialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap, föreslåratt SFR får ökade resurser och därmed möjlighet att förstärkaforskningen på området. Anslaget till SFR föreslås öka med drygt13 i förhållande till innevarande budgetår.Utskottet finner den föreslagna medelstilldelningen avseendesåväl Forskningsmedel som Förvaltning väl avvägd. Motion Ub121(v) yrkande 32 avstyrks därmed.Forskning inom områdena hälso- och sjukvård samt socialtjänstI motion 1992/93:Ub132 av () begärsett tillkännagivande om forskning inom hälso- och sjukvård samtsocialtjänst (yrkande 5). Motionären påpekar att den svenskahälso- och sjukvården samt för närvarandegenomgår stora förändringar i syfte att åstadkomma effektivareinsatser till lägre kostnader, som man vill ökamänniskors valfrihet. Det finns enligt motionärerna mångasignaler om både möjligheter och problem, men det saknasforsknings- och utvärderingsresultat som underlag för kommande,nödvändiga vägval. Det är därför viktigt att t.ex.försäkringskassorna får möjlighet att bygga in forsknings- ochutvecklingsarbete i sin verksamhet. Likaså bör barnomsorg,äldreomsorg och handikappinsatser bli föremål för forsknings-och utvecklingsarbete, anförs det i motionen. Det är viktigt attpersonalen inbegrips i ett sådant arbete och att broar byggsmellan teori och praktik, sägs det vidare.I motion 1992/93:Ub149 av () hemställs omett tillkännagivande om ökad satsning på reumatologiskforskning.Trots att reumatismen tillhör de största folksjukdomarna i vårtland satsas enligt motionären alldeles för lite pengar på denreumatologiska forskningen. Motionären pekar på olika projektinom den reumatologiska forskningen som varit framgångsrika, ochmenar att en intensifierad forskning skulle gagna inte bara denenskilde utan hela samhället. Öronmärkta pengar förforskartjänster och anslag över krävs för att forskarnaskall kunna genomföra angelägna projekt snabbare än i dag.Det är angeläget att den socialvetenskapliga forskningen byggsut, inte minst som ett stöd för det svenska välfärdssystemetsomvandling i riktning mot ökad hänsyn till personliga krav, sägsdet i propositionen (s. 3). Den fortsattautvecklingen och förnyelsen inom den sociala sektorn måstestödjas av en utökad forsknings- och utvecklingsverksamhet, sägsdet i vidare (s. 112). Det gäller såväl inom ramen för olikadiscipliner vid universitet och högskolor som inom statens,kommunernas och landstingens verksamheter. Hälso- ochsjukvården, liksom stora delar av de övriga socialaverksamheterna, är redan nu utpräglade kunskapsorganisationer,sägs det i propositionen. Kunskapsflödet mellanuniversitet/högskolor och den sociala sektorn bör emellertidkunna ökas ytterligare. Ny kunskap kring t.ex. organisations-och ledningsfrågor når inte alltid fram till praktisktillämpning. Omvänt gäller att forskarna ibland inte låter sinaval av forskningsproblem inspireras av den verklighet som finnsinom de sociala verksamheterna. Kompetensen inom kommuner,landsting och myndigheter är här av stor betydelse, påpekas det.Förutom möjligheterna att bedriva eget forsknings- ochutvecklingsarbete är kompetensen avgörande för att kunnaformulera beställningar av forskningsinsatser inom t.ex.universitet och högskolor, liksom möjligheterna att rätt bedömakvalitet och relevans i redan pågående forskning.Vad beträffar det medicinska forskningsområdet uppgår anslagentill de medicinska fakulteterna för innevarande budgetår till ca870 . Härutöver erhåller fakulteterna externamedel motsvarande av fakultetsanslaget.Förutom att stödja inomvetenskapligt motiverad forskning avgrundläggande och långsiktig karaktär har () till uppgift att ta initiativ till attstärka forskning inom medicinska områden, som har särskildbetydelse för samhället samt att stärka internationelltforskningssamarbete och informera om forskningens resultat. FörMFR anvisades /93 sammanlagt 340,9 miljonerkronor.Den kliniska utbildningen och forskningen kan endast bedrivasi anslutning till sjukvården, och verksamheterna där är starktintegrerade med varandra, sades det i den förraforskningspropositionen (prop. 1989/90:90 s. 221). Dettamedför att staten och huvudmännen för den offentliga hälso- ochsjukvården måste samverka, vilket bl.a. innebär attlandstingskommunerna vid planering av hälso- och sjukvårdenskall beakta bl.a. forskningens behov. Staten betalarersättningar till de berörda sjukvårdshuvudmännen.Ersättningarna skall ge kompensation för de kostnadersjukvårdshuvudmännen får genom att utbildning och forskningbedrivs inom sjukvårdsorganisationen. Enligt ett samarbetsavtalersätter staten sjukvårdshuvudmännen för dessa kostnader.Avtalet reglerar bl.a. systemet för driftersättningar tillsjukvårdshuvudmannen samt antalet timmar, som skall avsättas förforskning. Det råder enligt den nu aktuella propositionenenighet om att avtalet är av stor betydelse för kliniskforskning och utbildning i landet (s. 245). /93anvisades ca för detta ändamål.Förändringar i sjukvårdsverksamheten med bl.a. införande avett nytt ekonomiskt styrsystem har skapat svårigheter för denkliniska forskningen, framgår det av institutets(KI) anslagsframställning (s. 27). Den pågåendeidentifieringen och fördelningen av de resurser som disponerasför forskning, utbildning och utvecklingsarbete är avgörande förden fortsatta utvecklingen, anförs det vidare.När det gäller den kliniska medicinska forskningen intaruniversitetssjukhusen en nyckelställning, sägs det ipropositionen. Här fullgörs såväl sjukvård somhögkvalificerad forskning och undervisning (s. 60).Stora förändringar har gjorts i hälso- och sjukvårdensstyrsystem inom flera landstingsområden under de senaste åren.Bl.a. har uppdelning gjorts på beställare och utförare. Deekonomiska styrsystemen har förändrats från att varabudgetbaserade till att vara prestationsrelaterade. I vissasystem utgår ersättning till utförarna i förhållande till vilkabehandlingar som ges. I propositionen påpekas det att deförändrade styrsystemen från flera håll setts som ett hot motforskning och utveckling eftersom undervisningssjukhusen skullekunna komma att förlora konkurrensen om patienterna och därmedfå reducerade ekonomiska ramar. En vidareutveckling av svenskhälso- och sjukvård kräver fortsatt stora forsknings- ochutvecklingsinsatser, vilket också ligger i sjukvårdshuvudmännensintresse, sägs det vidare i propositionen. Olika lösningarprövas för att garantera att tillräckliga medel avsätts förforsknings- och utvecklingsarbete inom ramen för de förändradestyrsystemen. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen inomområdet, anges det.I syfte att få underlag för att vidareutveckla framför alltden samhällsvetenskapliga forskningen av relevans för hälso- ochsjukvården avser regeringen att låta kartlägga pågåendeforskning inom detta område, bl.a. i ett internationelltperspektiv, samt att utreda hur detta forskningsområde skallkunna förstärkas (s. 117 f.).En motion om forskning på det reumatologiska områdetbehandlades av utskottet i betänkandet 1989/90:SoU19 (s.28). Ryggradsreumatism drabbar många människor och utgör ettstort hälsoproblem, konstaterade utskottet.