bet · GG01TU19 · 1993-03-11 00:00:00 — 96.I avvaktan på vidare ställningstagande till målstrukturen --inom ramen för övervägandena beträffande en förändradmyndighetsstruktur inom luftfartssektorn -- godtarkommunikationsministern den av LFV föreslagna allmännainriktningen av verksamheten --1995samt föreslagna servicemål.I propositionen föreslås att skall godkänna vadkommunikationsministern har förordat.Utskottet föreslår att regeringens förslag godkänns.3.2 Resultat-, pris- och soliditetsmålEfter av trafiktillväxt bröts år 1991flygtrafikens uppåtgående trend. LFV:s långsiktiga prognoserindikerar dock en återhämtning och årlig trafikökning med 5%under återstoden av . Kommunikationsministernframhåller att det är naturligt att treårsperioden --1995dock kommer att präglas av trafiknedgången.Kommunikationsministern godtar förslag av LFV att verketstotalproduktivitet, sedd över en längre tidsperiod, skall ökamed per år.Som ett led i affärsverksutvecklingen inomKommunikationsdepartementets område har ett arbete genomförtsmed syfte att uppnå större jämförbarhet mellan verken ochaktiebolag. Detta innebär införande av en s.k. bolagsmodell iverkens redovisning, vilket bl.a. skall innebära attpensionsskuld och leasingfinansierade tillgångar redovisas ibalansräkningen och att en motsvarighet till skatt redovisas iresultaträkningen.LFV föreslår i treårsplanen att leasing aktiveras ibalansräkningen l993 och att övriga förändringargenomförs från år 1994.Kommunikationsministern godtar att verkets förslaggenomförs. LFV beräknar att soliditeten -- efter införandeunder treårsperioden av en bolagsmodell i redovisningen -- underåren 1993, 1994 och 1995 skall uppgå till , resp.34%. Kommunikationsministern godtar förutvecklingen av soliditeten. Som utdelningskrav föreslår LFV5% på justerat eget kapital, vilket skulle innebära attutdelning jämte skattemotsvarighet skulle ligga på samma nivåsom avkastningskravet , dvs. 183 miljoner kronor.Kommunikationsministern godtar även detta. Han förordaremellertid att frågan om långsiktiga soliditets-, avkastnings-och utdelningsmål studeras ytterligare i samband med översynenav LFV:s myndighetsstruktur.I början av innevarande presenterades för (prop. 1992/93:132 s. 12--l4) ett nytt konkurrensneutralt systemför LFV:s infrastrukturavgifter, framför allt avgifter förstart- och landningstjänst och passagerartjänst. Det nyaprissystemet innebär bl.a. att den s.k. tvådelade tariffen förinrikes reguljär luftfart med en fast årsavgift och en rörligtrafikberoende avgift skulle upphöra. Landnings- ochpassageraravgifterna skall i stället tas ut i form avstyckpriser. Nivån på avgifterna avses variera från flygplatstill flygplats och bero bl.a. på flygplatsens kapacitet ochtrafikvolym, åldersstrukturen på anläggningstillgångarna,driftkostnad och marknadssituation. hade inte någotatt erinra (bet. 1992/93:TU11, rskr. Det nya prissystemethar införts den 1 januari 1993.LFV har föreslagit att prismålet skall anknytas tillStatistiska Centralbyråns (SCB:s) nettoprisindex.Kommunikationsministern föreslår att prismålet förtreårsperioden anknyts till kostnadsutvecklingen enligt SCB:snettoprisindex minskad med 20%.Regeringen föreslår att skall godkänna de förordaderesultat-, pris- och soliditetsmålen.Utskottet tillstyrker att de godkänns.3.3 Investeringar3.3.1 PropositionsförslagenLFV:s huvudförslag innebär investeringar för 485 miljonerkronor , för samt för 1000miljoner kronor , dvs. för hela treårsperioden 2035miljoner kronor, varav investeringar för 465, 450 resp. 900miljoner kronor eller för totalt skallaktiveras i balansräkningen. Huvudförslaget innebär bl.a. attinvesteringar i en tredje landningsbana på --Arlandaflygplats och investeringar för att ersätta nuvarandeområdeskontrollcentral och terminalkontroll på Arlandasenareläggs med två år.Kommunikationsministern bedömer LFV:s huvudförslag somlämpligt. Regeringen föreslår att skall godkänna vadkommunikationsministern har anfört om LFV:s investeringar underperioden --1995 samt bemyndiga regeringen att besluta omavvikelser därifrån.3.3.2 Motionsförslag och utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar i samband med förslagen om LFV:sinvesteringar motionsförslag om --,--, --, , --Kallax ochKiruna flygplatser samt förslag om ny trafikflygplats iVärmland. I anslutning till behandlingen av motionsförslagen omBromma flygplats behandlar utskottet också motionsförslag om entrafikflygplats i den södra delen av --flygplatsPå finns två landningsbanor, en belägeni ungefärlig riktning nord--syd och en belägen i ungefärligriktning öst--väst. LFV planerar anlägga en tredje landningsbanapå flygplatsen, som skall ha samma riktning som den förstnämndamen bli belägen öster om denna. Kostnaden beräknas till 2,3miljarder kronor prisnivå.Till följd av minskad flygtrafik och möjligheten att ökakapaciteten på nuvarande bansystem bedömer LFV att investeringeni en tredje landningsbana kan senareläggas jämförtmed tidigare planer och att banan därvid skulle kunna tas idrift år 1997.I motion T444 (m) begärs i här aktuell del av yrkande skall uttala att det är viktigt att tillförsen tredje landningsbana.Utskottet uttalade senast i betänkande 1990/91:TU20 (s.24)atten tredje landningsbana på är angelägen för atttillgodose flygsäkerheten och miljökraven samt för att möta ettökat behov av kapacitet som följd av en önskad avreglering avden inrikes flygmarknaden. Utskottet anser fortfarande att entredje landningsbana på är angelägen men investeringen ien sådan torde, som LFV föreslår, kunna senareläggas . Detanförda bör emellertid kunna tillgodose motionärernas önskemål,varför motionsförslaget torde kunna lämnas utan initiativ avriksdagen. Det avstyrks således.Stockholm--och trafikflygplats i södra delenav StockholmsregionenBakgrundStockholm--som från början anlades avStockholms stad togs i bruk för reguljär flygtrafik år 1936.År 1947 övergick huvudmannaskapet för flygplatsen tillstaten enligt avtal mellan staten och staden. Avtalet, somgodkändes av (prop. 1946:378, bet. SU306, rskr. 569),innebar i huvudsak att staden till staten den ljanuari 1947--upplät nyttjanderätten tillBromma flygplats att användas såsom av staten förvaltadflygplats för allmänt bruk.Efter det att hade öppnats för trafik år1960 överfördes all utrikes linjefart från tillArlanda och successivt även deninternationella chartertrafiken. flyttade SAS sininrikestrafik till . beslutade -- med anledningav proposition 1980/81:30 om och flygplatser m.m.jämte motioner -- att trafiken medjetmotordrivna flygplan på möjligt skulle flyttastill (bet. TU1980/81:8, rskr. Linjeflyg flyttadedärefter sin flygverksamhet från tillArlanda.Under senare delen av 1980-talet fanns ett kommunalt projektsom syftade till att en utbyggnad av militärflygplatsen iTullinge skulle ersätta . På grund av lokalt motståndmåste dock detta projekt överges (en redogörelse för projektetfinns i betänkande 1988/89:TU18 s.27).Stockholms kommunfullmäktige beslöt attflygverksamheten på skulle upphöra och attområdet huvudsakligen skulle användas som bostadsområde samt attförhandlingar skulle upptas mellan och staten omnedläggning senast den 31 december 1996.Kommunikationsministern anförde -- isvaret på en interpellation (1991/92:25) om --bl.a. att det är ett riksintresse att det finns två flygplatseri , att det verkade svårt att hitta en annanandra flygplats än men att avgörandet om flygplatsframtid låg hos och stadens kommunfullmäktige.I maj 1992 beslöt attflygverksamheten på skulle bevaras och utvecklas.Beslutet upphävdes därmed.Bromma flygplats, som har en landningsbana ,har efter Linjeflygs utflyttning av sin flygverksamhet tillArlanda fram till avregleringen av luftfarten år 1992huvudsakligen använts för affärs- och privatflyg. Begränsadsäsongmässig linjefart har förekommit på flygplatsen.I anslutning till avregleringen av luftfarten har emellertidinrikestrafik och utrikestrafik inletts på . Fyraflygföretag bedriver linjefart på . Antaletpassagerare i linjefart var under ettvart av åren 1990 och 1991drygt 8600. uppgick antalet till närmare41000. Genom inskränkningar för privatflyget angestotalantalet flygplansrörelser inte ha ökat trots ökadlinjefart.Regeringen beslöt att ändra villkoren ivissa tillstånd att bedriva linjefart på som ett led i enstrategi för utnyttjande av i samverkan med Arlanda.Beslutet innebär bl.a. att ytterligare utrikeslinjer inte skalltillåtas i avvaktan på ny tillståndsprövning och att LFV vid prövning avflygföretagens trafikprogram skall göra nödvändiga avvägningarbeträffande trafiken på . Stora flygplan skall intetillåtas utan endast miljövänliga flygplan som klarar de kravsom ställs på s.k. cityflygplatser. De allmänna miljömässigaförutsättningarna för trafiken på skall enligt beslutetfastställas genom ett samrådsförfarande mellan LFV,samt iStockholms kommun.LFV avser att under innevarande år hos Koncessionsnämndenför miljöskydd ansöka om nytt tillstånd enligt miljöskyddslagen(1969:387) för verksamheten på Bromma.MotionsförslagI motion A444 (m) begärs i här aktuell del av yrkande 11 attBromma skall renodlas som trafikflygplats, varvid skol- ochövningsflyg skall flyttas till annan flygplats samt att statenskall teckna ett långsiktigt avtal med omverksamheten på Bromma.I motionerna T705 (fp), T711 (s) och T712 (v) begärs attBromma med hänsyn till buller och utsläpp från flygtrafiken ochtill säkerheten i områdena under flyglederna till flygplatsenm.m. inte längre skall användas för luftfart.I motion T216 (s) begärs (yrkande 16) att staten inte skall tanågot ekonomiskt ansvar för en regional flygplats iStockholmsområdet efter det att avtalet mellan staten ochStockholms stad om upphör år 1996.Förslag om en ny trafikflygplats lokaliserad till den södradelen av framförs i tre motioner.Underförstått torde vara att den önskade trafikflygplatsen skallersätta Bromma.I motion T221 (fp) begärs (yrkande 11) sålunda attregeringen skall klargöra behovet av ytterligare kapacitet förflygtrafiken i . Motionärerna framhåller attStockholmsregionen behöver en ny flygplats och att denna börlokaliseras till den södra regiondelen. I motion T222 (fp)begärs (yrkande 3) att skall uttala att en civilinrikesflygplats på är angelägen. I motion T704 (nyd)begärs att --skall beaktas som enmöjlig trafikflygplats vid planering för utökat flygplatsbehovsöder om ställningstagandeUtskottet har under en följd av år och senast i betänkande1991/92:TU13 (s.25) uttalat att två flygplatser behövs iStockholmsregionen. Utskottet vidhåller denna mening.Luftfartsverket hävdade i en skrivelse till regeringen ijuni 1990 att det är ett riksintresse för den civila luftfartenatt det finns två trafikflygplatser i Stockholmsregionen.I svar på en muntlig fråga till regeringenförutskickade kommunikationsministern att regeringen inom enmycket nära framtid skulle utse en person som skulle förhandlamed om den mer långsiktiga frågan omanvändningen av (prot. 1992/93:37 s. 27).Vid behandlingen av ett bostadsförsörjningsprogram förStockholms stad beslöt kommunfullmäktige i staden den 15januari att låta utgå urbostadsförsörjningsprogrammet och att begära hos regeringen att-- i avvaktan på koncessionsprövning enligt miljöskyddslagen --ett tak för antalet flygplansrörelser fastställs.Kommunfullmäktige beslöt uttala att en tidsbegränsad förlängningav måste bygga på att flygtrafiken sker inombetryggande och skärpta gränser vad avser miljöpåverkan sombuller och avgasutsläpp, att reguljärflyget på måstebegränsas och ske med de mest miljövänliga flygplanen samt atten förlängning av inte skall överskrida l5 år medtanke på stadens behov av som bostadsreserv.Vid behandlingen under förra av motionsförslag omfortsatt användning av uttalade utskottet att det sågpositivt på regionala initiativ för flygplatsens fortlevnad(bet. 1991/92:TU13 s. 24--26). Mot bakgrund av statenssatsningar på var utskottets grundinställning då liksomden är nu att ansvaret för en andra trafikflygplats iStockholmsregionen i fortsättningen i första hand vilar påregionen. När nu har angett begränsningarbeträffande sätt och tid för användningen av har utgångspunkter getts för defortsatta långsiktiga övervägandena i flygplatsfrågan förregionen. Som utskottet också gjorde i 1991/betänkandevill utskottet understryka betydelsen av att flygplatsbevaras. I vad mån emellertid staten bör delta i ansvaret föranvändningen av l996 och/eller i en nytrafikflygplats för regionen blir enligt utskottets mening enfråga som närmast bör övervägas i förhandlingar med regionen.Det av kommunikationsministern förutskickadeförhandlingsuppdraget beträffande har av regeringen den11 februari meddelats i form av ett uppdrag åtLuftfartsverket att med och andra berördaparter förhandla fram ett nytt upplåtelseavtal för Brommaflygplats om markutnyttjande och verksamhet. Ibakgrundsbeskrivningen och direktiven för uppdraget erinrasbl.a. om besluten av l992 ochden . LFV skall enligt direktiven klarlägga denärmare förutsättningarna för och de ekonomiska konsekvensernavid ett upphörande av nuvarande avtal mellan staten ochStockholms stad om . Därutöver skall LFV förhandla framett förslag till nytt avtal som möjliggör flygtrafik på Brommaäven efter l997. Det anges att möjlighet attöverföra nyttjanderätten till annan huvudman än staten börfinnas. LFV:s slutsatser och avtalsförslag skall redovisas förregeringen senast den 1 september 1993.Utskottet är således inte berett att göra sådant uttalande omfortsatt användning av som begärs i motion A444 (m). Detaktuella yrkandet i motionen avstyrks därmed.Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte heller berettatt uttala sig för nedläggning av flygverksamheten på ,vilket önskas i motionerna T705 (fp), T711 (s) och T712 (v).Även dessa motioner avstyrks.Utskottet anser att förutskickade förhandlingar om en andratrafikflygplats i inte bör föregripas genomatt utskottet, såsom begärs i motion T216 (s), skall uttala attstaten inte bör ta något ekonomiskt ansvar för en regionalflygplats i . Det här aktuella yrkandet imotionen avstyrks således.Frågan huruvida en andra trafikflygplats förStockholmsregionen bör lokaliseras i den södra regiondelen ärsom utskottet anfört ovan främst en fråga för regionen och inteför staten. Utskottet avstyrker därmed de här aktuella förslageni motionerna T221 (fp) och T222 (fp).Stockholm--är en av ochOxelösunds kommuner ägd flygstation på ett militärt flygfält.Flygplatsen som är en trafikflygplats har två landningsbanor, enpå och en . Antalet landningar påflygplatsen var närmare 8300.Stockholm--synes ha förutsättningar föratt kunna tillgodose behov för flygtrafik i den södra delen avStockholmsregionen. Avgörande för --utvecklingtorde dock vara dels de bedömningar som regionen gör avönskvärdheten av en trafikflygplats i detta område, dels debedömningar som flygföretagen gör av möjligheterna att etableralönsam trafik på flygplatsen. Då den närmare prövningen i nämndahänseenden inte ankommer på utskottet anser sig utskottet intekunna förorda något initiativ med anledning av motionT704 (nyd), som följaktligen avstyrks.Områdeskontrollcentralen på --flygplatsFör ledningen av flygtrafiken i vårt land har LFV treområdeskontrollcentraler (, ACC:s), nämligenpå , och --flygplatser. Somnärmare har redovisats i betänkande 1989/90:TU25 (s. 28--29)planerar LFV att minska antalet till två -- en på somskall primärt svara för och en påSundsvall--som skall svara för landet iövrigt.I motion T215 (fp) begärs (yrkande 5) att flygledningen även ifortsättningen skall ske från Sturup.Som utskottet anförde i ovannämnt betänkande är utskottet inteberett att göra annan bedömning än LFV i fråga om antaletområdeskontrollcentraler ochlokaliseringen av dem. Motionsyrkandet bör därför inte föranledanågot initiativ av , utan bör avslås.Investeringar på m.fl. flygplatserMotionsförslagI motion T215 (fp) begärs (yrkande 4) att medel snarastanvisas för projekterad fortsatt utbyggnad av terminalen påSturup och för projekterad utbyggnad av den södra delen avden s.k. plattan på flygplatsen för uppställning avfraktflygplan.Östersunds flygplats, som är en militär flygplats som haruppplåtits för civil luftfart, har en landningsbana på 2300meter.I motion T229 (s) begärs i här aktuell del attlandningsbanan skall rustas upp och att en taxibana skallanläggas.På --Kallax flygplats, som också är en militärflygplats som har upplåtits för civil luftfart, behöver förflygstationen enligt motion T201 (s) i här aktuell del följandeinvesteringar göras, nämligen en ny hangar och hangarplatta, enny driftbyggnad, nya kontorslokaler samt utbyggnad avstationsplattan.Kiruna flygplats har en landningsbana på 2500 meter.I motion T201 (s) begärs i här aktuell del och i motion T717(s) en förlängning av landningsbanan. För att ozonforskningskall kunna förläggas till den rymdvetenskapliga verksamheten iKiruna behövs enligt motionärerna bättre möjligheter förflygverksamhet som kräver långa landningsbanor.Utskottets ställningstagandeSom en bland åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominbeslöt i början av innevarande att påtilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår anslå8066 till arbetsmarknadspolitiska åtgärder(prop. 1992/93:50 bil. 7, bet. FiU1, rskr. Av detta beloppskulle l000 tilldelas () för att möjliggöra tidigareläggning av vissasysselsättningsintensiva investeringar inom affärsverken.Utskottet har under hand inhämtat att förslag om de imotionerna önskade investeringarna har framförts i samband medöverväganden om fördelningen av de för affärsverken aktuellamedlen. I avvaktan på resultat av dessa överväganden ärutskottet inte berett att förorda något initiativ medanledning av motionsförslagen, vilka således avstyrks.Ny flygplats för , och läns landstinghar slutit avtal om samarbete för en ny flygplats i somersättning för . Planeringen leds av engemensam projektstyrelse. Projektstyrelsen har begärt prövningenligt miljöskyddslagen (1969:387) och lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. av anläggande och drift av enny flygplats vid Mellerudstorp utanför Karlstad.I motion T710 (fp, m, c) begärs att staten skall ta ett stortansvar för finansieringen av en ny länsflygplats i anför i treårsplanen 1993--1995 att huvudmännen iprojektet avser att efter regeringens prövning av projektetenligt naturresurslagen tillsammans lösa frågan om hur projektetfinansiellt skall genomföras. Utskottet är inte berett attföregripa den lösning som därvid kan framkomma och föreslårdärför att motionen inte föranleder något initiativ avriksdagen. Motionen avstyrks således.Luftfartsverkets investeringar --1995 iövrigtUtskottet har inte något att erinra mot vad som ipropositionen anförs om investeringar underperioden --1995 i den mån det inte har behandlats ovan.4 Beredskap för civil luftfartUnder anslaget Beredskap för civil luftfart, vilket ingår iden civila försvarsramen, anvisas medel för planläggning ochförberedelser för flygtransportledning, flygplatsdrift ochflygtransportverksamhet under beredskapstillstånd och krig.Kommunikationsministern föreslår att anslaget under nästabudgetår -- inom en ram av högst -- ävenskall få användas för att möjliggöra en uppehållande nivå påverksamheten vid i i avvaktanpå överväganden om en långsiktig lösning på frågan omorganisationen av trafikflygarutbildningen.Regeringen föreslår att anvisar 67352000 krunder anslaget för nästa budgetår samt godkänner vadkommunikationsministern har anfört om användningen av anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.5 Bidrag till kommunala flygplatser m.m.5.1 BakgrundUnder /89 uppfördes i statsbudgeten för förstagången ett anslag till bidrag till kommunala flygplatser m.m.Anslaget var på l5 , varav 10 miljoner kronorbidrag till flygplatser i skogslänen med linjetrafik avregionalpolitisk betydelse och bidrag till iförsta hand investeringar i befintliga flygplatser i skogsläneni de fall sådana bedömdes ha avgörande betydelse för attetablera eller utveckla befintlig reguljär flygtrafik. Anslagethar under budgetåren därefter varierat mellan 14 miljoner kronoroch l5,. Det sistnämnda beloppet anvisades förinnevarande budgetår. Medlen under anslaget disponeras avLuftfartsverket men beslut om bidrag fattas av regeringen.5.2 PropositionsförslagenKommunikationsministern erinrar om att till flygplatser somSöderhamns, --, , , ochBorlänge bidrag har utgått från anslaget men framhåller att detär uppenbart att flygtrafik till , , ,och har en särskild betydelse på grund avavsaknaden av tillfredsställande transportalternativ.Kommunikationsministern föreslår att 15,2 miljoner kronoranvisas under anslaget för nästa budgetår och att anslaget ifortsättningen skall utgå som enbart driftstöd till kommunalaflygplatser i skogslänen med tonvikten på flygplatserna iNorrlands inland, dvs. flygplatserna i , ,, och . Inte någon av dessaflygplatser är också militär. Kommunikationsministern förordaratt av den föreslagna medelsanvisningenskall användas för stöd till driften vid dessa kommunalaflygplatser.Kommunikationsministern anför i detta sammanhang att detäven bör vara möjligt för länen att inom ramen för planerna förlänstrafikanläggningar prioritera investeringar i kommunalaflygplatser. Dessa planer -- varom bestämmelser för närvarandefinns i SFS 1991:1909 -- ligger till grund för fördelningen avde medel som anvisar under sjätte huvudtitelns anslagtill byggande av länstrafikanläggningar, det s.k. LTA-anslaget.Regeringen föreslår att under anslaget för nästabudgetår anvisar samt att tar del avvad i propositionen har anförts om inriktningen av anslaget.5.3 Motionsförslag och utskottets ställningstagandeKommunikationsministerns i propositionen redovisadebedömningar har inte föranlett någon erinran i motionerna.I motion T229 (s) framhålls emellertid i här aktuell del attdet är angeläget att anslaget till byggande avlänstrafikanläggningar ökas om det skall användas även förinvesteringar i kommunala flygplatser.Kommunikationsministern anmäler i budgetpropositionen attregeringen kommer att för presenteraett beslutsunderlag som gör det möjligt att ta ställning tillalternativa investeringsinriktningar inom transportsystemetjämte förslag till ett nytt finansieringssystem förinvesteringarna i infrastrukturen. De förutskickade förslagenm.m. har förelagts i proposition 1992/93:176om investeringar i trafikens infrastruktur m.m. I avvaktan påberedningen av förslagen i denna proposition är utskottet inteberett att i detta sammanhang uttala sig om medelsanvisningentill byggande av länstrafikanläggningar. Det här aktuellaförslaget i motion T229 (s) avstyrks således.I motion T201 (s) framhålls i här aktuell del av yrkande 4att det föreligger behov av vissa investeringar på Gällivareflygplats.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag att stödtill investeringar i kommunala flygplatser i fortsättningen börövervägas inom ramen för planerna för länstrafikanläggningar.Utskottet är därför inte berett att i här aktuellt sammanhanguttala sig till förmån för motionsförslaget, som därmedavstyrks.I tre motioner begärs stöd till driften av kommunalaflygplatser i den norra delen av . Det gäller driften avSvegs flygplats (motion T229 (s)), driften av Kramforsflygplats (motion T702 (s)) och drift av Gunnarnfältet förcivil luftfart (motion T708 (v,-)). Landningsbanan på Kramforsflygplats är militär. Vid , sydöst omStoruman, finns ett militärt flygfält, som kommun fåranvända för civil luftfart.Regeringen uppdrar åt LFV att underrättahuvudmännen för berörda flygplatser om anslaget för att de skallfå tillfälle att ansöka om bidrag. LFV lämnar sedan regeringenförslag om fördelningen av bidrag från anslaget.Utskottet anser sig inte böra föregripa prövningen av bidraggenom att uttala sig till förmån för förslagen beträffande Svegsoch flygplatser. Huvudmännen för dessa flygplatserhar att i vanlig ordning ansöka om bidrag. Utskottet avstyrkerdärmed förslagen i motion T229 (s) i här aktuell del och imotion T702 (s).Vad nu sags gäller också stöd till drift av Gunnarnfältetför civil luftfart.