bet · GG01SoU17 · 1993-02-25 00:00:00 — De måste också uppfylla motkonkurrensbegränsning, i första hand artiklarna 85 och 86 iRomfördraget.De länder som ansluter sig till EG och som vid anslutningenhar haft monopol har i allmänhet beviljats övergångsperioder,anpassningsperioder, som i flera fall har varit ganska långa.Det finns inom EG en realistisk syn på vad som är möjligt ochrimligt i dessa sammanhang. Övergångsperiod för en anpassning ären vanlig metod.Rinaldo : Hur skall vi nå WHO:s mål att sänkaalkoholkonsumtionen , om vi avhänder oss alla vapen-- prisvapnet, restriktionerna på monopolsidan, öppettidernaosv? Hur skall vi kunna skilja ut alkoholliberalerna, som gömmersig bakom EG:s normer och säger att vi är tvungna att genomföraliberaliseringar på grund av EG, för att uppnå andra politiskasyften? Det är väl närmast representant somskall svara på den frågan.Jakob : Jag kan inte svara på den frågan som denställdes. Enligt min personliga övertygelse kommer WHO-måletinte att nås om det blir en sänkning av priserna i kombinationmed ökad tillgänglighet. Det vore ett mirakel om man då nåddedet mål som har fastställt.Ordföranden: Jag vill fråga eller EsaÖsterberg om ni känner till några studier som skulle peka på enökad dödlighet bland högkonsumenter av alkohol beroende på attde kombinerar alkohol med bensodiazepiner. Finns det studier somvisar att det skulle ha skett en förändring som innebär ökaddödlighet i lägre åldrar på grund av detta fenomen?Mats : Jag kan inte nämna några studier inom dettaområde. Detta är komplicerat. av alla patienter som sökertill alkoholkliniker har också bensodiazepiner i blodet. Bruketär utbrett och kräver en mer utförlig undersökning frånrättsmedicinskt håll.Det finns studier som talar för att den nya typen avbensodiazepiner, medel som Halcion och Rohypnol, skulle varafarligare än den gamla typen. Den typen av beskrivning är intehelt etablerad i den vetenskapliga världen. Man är orolig närdet gäller de nya bensodiazepinerna.Ordföranden (): Dagens utfrågningåterupptas nu efter lunch. Jag hälsar välkommen.Egon , : Ordförande, mina dameroch herrar! Apropå damer så undrar jag hur många som har gjortsamma reflektion som jag gjorde när jag gick igenom programmet.Det är 17 medverkande. Av dessa 17 är en kvinna. Jag skallinte börja mitt anförande med att analysera detta faktum. Detvar bara en reflektion.I har vi haft möjlighetatt inför och framföra våranalys om hur vi bedömer den framtida svenska alkoholpolitikenoch om möjligheterna att behålla monopolen i ettEES/EG-perspektiv.Låt mig börja med den svenska alkoholpolitiken. Enligt vårbedömning föreligger en bred politisk enighet om att svenskframtida alkoholpolitik skall vara fortsatt restriktiv.Hörnstenarna i den nuvarande svenska alkoholpolitiken kanförenklat uttryckt sägas vara följande: hög beskattning ikonsumtionshämmande syfte, aktiv upplysning om alkoholensskadeverkningar, begränsad tillgänglighet och statligahandelsmonopol som hanterar den operativa verksamheten, varvidde privata vinstintressena minimeras.Detta har också inneburit, vilket vi har hört här underförmiddagen, att man från svensk sida deklarerat inför EG attmonopolen av hälso- och socialpolitiska skäl skall behållas ävenvid ett medlemskap i och att man i kommande förhandlingaravser att driva denna uppfattning.Låt mig redan nu -- för att det inte skall uppstå missförstånd-- säga följande. Vin & Sprit har självfallet inget emot attäven vara ett monopolföretag. ochledning anser det vara oerhört viktigt att också hålla beredskapför andra tänkbara scenarier. Det innebär att vi redan nu vidtaråtgärder för att vi inom alla våra verksamhetsområden skallkunna se till att vi är konkurrenskraftiga, om en förändradsituation uppstår. För oss gäller det naturligtvis att slå vaktom företaget och de anställda och att se till att Vin & Sprit ärett kostnadseffektivt, rationellt och vinstgivande företag. Viupplever dagens situation som något frustrerande.För det första är vi, som jag redan har sagt, väl medvetna omden svenska officiella linjen som innebär att skallförsöka behålla sina monopol. För det andra ingerEG-kommissionens avier till både och oro. Densvenska avin har redan kommenterats av . Alla somär närvarande här är medvetna om innehållet. Men alla kanskeinte är medvetna om innehållet i den avi som kom till Finlandden 4 november.Såvitt vi kan förstå av den avin har skärpttonen och kraven när det gäller möjligheterna att bevaramonopolen. Kommissionen hänvisar till beslut, somOlander föredrog här för någon timme sedan. I domen från den 12mars 1987 sägs att man inte kan förhindra fri handel avhälsomässiga skäl, förutom i de fall då det inte finns någotalternativ. Kommissionen nämner därefter samtliga finska monopoloch konstaterar att de står i konflikt med 30, 34 och 37 §§ iRomfördraget.I EES-propositionen till den svenska aviserade fördet tredje socialministern en proposition under denna höstgällande den framtida hanteringen av utländskt starköl pårestauranger. Det är för oss fortfarande oklart vadpropositionen kommer att innehålla. Men i Konkurrensverketsrapport över konkurrensförhållandena inom bryggerisektornföreslår verket att man skall avskaffa såväl Vin & Sprit AB:simport- och partihandelsmonopol avseende starköl somSystembolagets monopol för distribution av starköl tillrestauranger. Frågan uppstår självfallet om detta är ett förstasteg till ett uppbrytande av de övriga monopolen.Efter det att avi till blev känd harför det fjärde en av den finska regeringen tillsatt utredninglämnat förslag till regeringen om att de finska import-,tillverknings- och exportmonopolen bör upphöra. Utredningen hari ett andra steg föreslagit en avmonopolisering även avpartihandelsmonopolet.Ytterligare en viktig frågeställning är, för det femte, attbedöma riskerna för att monopolföretagen och blirindragna i processer. Vår bedömning -- vi tillhör trots alltbranschen -- är att riskerna är utomordentligt stora. Det gälleranmälningar från såväl leverantörer och företag inom EG somsvenska företag. Vi utesluter inte heller att anmälningarriktade mot monopolföretagen kan komma från aktörer inomdagligvaruhandeln. Om monopolfrågan är anhängiggjord i en ellerflera domstolar innan förhandlingar om svenskt medlemskappåbörjas, finns det, enligt samstämmiga uppgifter som viinhämtat, inga möjligheter att förhandla i denna fråga. Det blirdå domstolens eller domstolarnas dom som kommer att gälla.Systembolaget har för det sjätte föreslagit en igångsättningav s.k. testförsäljning, som förbereds inom de båda bolagen.Denna testförsäljning avses ske utanför det normala sortimentetoch skall bestå av produkter som annars inte skulle ha fåtttillträde till den svenska marknaden. Frågan är om EG kommer attanse att denna testförsäljning är tillräcklig för att öppna densvenska marknaden för ytterligare EG-produkter.För det sjunde vill jag ta upp en annan fråga som är mycketviktig för företaget . Finns det en politisk ambitionatt slå vakt om svensk alkoholindustri? Eller skall deninternationella alkoholindustrin tillåtas ta över dennaindustriverksamhet?Vin & Sprit är ett företag som sysselsätter ca 1000personer med produktionsanläggningar i , ,och . Vi har en omsättning på ca 3,8miljarder. Vinsten uppgick till 562 miljoner. Det är medandra ord stora värden som står på spel för staten som ägare avdetta företag.Som framgår av vad jag sagt finns det mångafrågeställningar. Vår framtid måste formas så, att vi snabbt kanställa om till ett annat scenario än monopolverksamhet. Vi --dvs. styrelse, ledning och de fackliga organisationerna -- sersom vår målsättning att slå vakt om och försöka utvecklaföretaget. Det ansvaret känner vi såväl gentemot ägare som motdet svenska folket.Riksdagen har fattat beslut om att anta , ochnya lagar kommer att gälla fr.o.m. ikraftträdandet. Om Sverigeoch de svenska företagen blir indragna i processer är riskenstor att den slutliga lösningen av monopolfrågan påalkoholområdet avgörs av domstolarna och inte av svenskapolitiker. Därför har vi redan inför och denalkoholpolitiska kommissionen påtalat att det är angeläget attSverige har en beredskap för andra alternativ än monopol. Iannat fall är risken stor att andra än vi själva kommer attfatta beslut om hur den framtida svenska alkoholhandeln skallbedrivas.Låt mig återknyta till vad jag sade inledningsvis. Enighetenförefaller stor om att även skall ha enrestriktiv alkoholpolitik. Den målsättningen ställer sig helt bakom. Vi anser också att man skall fatta beslutom framtida alkoholpolitik i . Det beslutetskall fattas av de svenska politikerna och inte av domstolarna iEFTA och EG.Gabriel , VD, Systembolaget: Herrar ordförande,kära vänner! Jag skall säga några ord om den framtidaalkoholpolitiken från Systembolagets horisont. Onekligen hardet skett en snabb perspektivförskjutning på det här området.För några år sedan diskuterade man hur vi skulle skärpa vårpolitik och vilka nya instrument vi skulle kunna använda för attuppnå det mål som tidigt ställde sig bakom, dvs. enminskning av den svenska alkoholkonsumtionen med 25 %.I dag är diskussionen främst fokuserad på frågan hur vi skallundvika en nedmontering av den svenska alkoholpolitiken, någotsom skulle kunna leda till en kraftig ökning av konsumtionen ochdärmed skadorna. Även den som tycker att det är bra medinternationellt samarbete måste göra den reflektionen, att detär litet konstigt om en av de främsta effekterna av ettintensifierat internationellt samarbete skulle bli attmedicinska och sociala alkoholskador skulle öka i vårt land. Detär onekligen ett egendomligt perspektiv på internationelltsamarbete.Som statligt företag är Systembolaget naturligtvis inriktat påatt verka i enlighet med mål om minskadalkoholkonsumtion. Man kan gruppera de faktorer som påverkaralkoholkonsumtionen på många olika sätt.En viktig faktor är inkomstutvecklingen. Vi har här settuppgifter från olika studier om att inkomstelasticiteten liggernågonstans i närheten av siffran 1. Det verkar inte som om vistår inför någon kraftig ökning av inkomsterna just . En avhypoteserna bakom tanken på ett närmare samarbete i ärdock att vi skall få en ökning av svenskarnas köpkraft.Den kan väntas leda till en ökning av alkoholkonsumtionen ominget annat sätts in som motverkar denna utveckling.Den andra tunga ekonomiska faktorn är priserna. EG:s mål äratt minska handelshindren. Det skall nere i bli möjligtredan från årsskiftet att t.ex. föra med sig öl, 90liter vin och starksprit när man åker över från ettland till ett annat. Jag utgår ifrån att kommer attverka för att få göra undantag från de bestämmelserna om vi blirmedlemmar i . Vi vet dock att det är svårt att få annat äntidsbegränsade undantag från de här reglerna. Det finnsbetydande risk för att det -- vilket också sägs i direktiventill kommissionen -- kommer att bli svårare attanvända prisinstrumentet. Det kommer att vara ytterligare enfaktor som pressar konsumtionen uppåt.En tredje faktor, som kanske verkar långsiktigt och som ärännu mera grundläggande än de två ekonomiska faktorerna, ärattityder, kunskaper och trender när det gäller alkohol -- detsom vi kan sammanfatta i begreppet dryckeskultur. I många länderhar man haft en våg av hälsomedvetande och minskadalkoholkonsumtion. Det är kanske inte bara jag som har upptäcktatt vi nu riskerar att påverkas av andra budskap. Någon nämndetidigare att vi står inför en situation där kommersiella ochäven medicinska budskap med innebörden att det kan vara positivtatt dricka alkoholdrycker, rent av , påverkarsvenskarna.Ett närmande till och därmed till länder som ser påalkoholdrycker som vardagsdrycker kan förväntas bidra till enannan syn på alkoholdrycker i . De kan bli mera avvardagsdryck. På så sätt ökas konsumtionen. Var och en somöppnar en kvällstidning -- det gäller även för många avveckotidningarna -- vet att man de flesta av veckans dagar möterbudskapet att det är kul och bra att dricka alkohol. Dennainställning förekommer i en stor del av det populärkulturellautbudet.Den fjärde gruppen av faktorer består av våra regler som bådebegränsar marknadsföringen av alkoholdrycker ochtillgängligheten till alkoholdrycker. Om det finns ett tryckuppåt på konsumtionen av ekonomiska skäl, på grund av inkomsteroch priser, och av kulturella skäl, blir det viktigare ännågonsin att hålla fast vid de instrument som på olika sätt kanbegränsa konsumtionen. Dit hör bl.a. lagstiftningen omåldersgränser och tillgänglighet. Monopolen hör naturligtvisockså dit.Detta är ganska viktigt när det gäller den argumentering somAnders var inne på om den s.k.proportionalitetsprincipen inom EG. Den innebär att man inte fårvidta mera ingripande åtgärder än vad som är nödvändigt för attåstadkomma det önskvärda målet. Såvitt jag har förståttifrågasätter EG inte våra mål på alkoholområdet. Det kan manknappast göra, eftersom har varit med om att iVärldshälsoorganisationen själva ställa sig bakom just dessamål. Vårt mål är dock mer ambitiöst, eftersom vi startar på enlägre konsumtionsnivå. Jag tycker att det borde vara möjligt förSverige att hävda att om vi får minskad användning avprisinstrumentet, blir utsatta för starkare kulturellt tryck somgår ut på att alkohol är en vardagsvara och får ökade inkomster,är det praktiskt taget otänkbart att åstadkomma en minskadalkoholkonsumtion, om vi inte får ha kvar de regleringar ochinstrument som vi har , inklusive monopolen.Som nämnde kommer beträffandemonopolen att gälla för i och med . Detinnebär inte att monopolen blir förbjudna eller att de måsteavskaffas, men det innebär att monopolen inte får varadiskriminerande. Liksom regeringen, och jag inte att våra monopol är diskriminerande. Vi anseratt vi tvärtom har goda möjligheter att peka på att vi i vårverksamhet närmast har främjat produkter från EG. Vi harnämligen verkat för en övergång från starkare drycker, bl.a.svenskt brännvin, till alkoholsvagare produkter, t.ex. vintillverkat i EG. Vi kan också peka på en statistik som visar påen kraftig minskning av försäljningen av svensk alkohol och enkraftig ökning av försäljningen av alkohol från EG -- inom ramenför en minskad alkoholkonsumtion. Vi har således ett gottutgångsläge.Vi måste självfallet också se över detaljerna i vår hanteringav produkterna från EG. Vi kan peka på att prissättningen i desvenska monopolen inte diskriminerar produkter från något land.Systembolagets handelsmarginal är densamma för alla varor avsamma kategori, oberoende av vilket land de kommer ifrån. Vi kanpeka på att vår presentation av varorna i systembutikerna ärmärkesneutral. Vi gynnar inte svenska produkter, och vimissgynnar inte produkter från något land.Man har fokuserat punkten "tillträde till marknaden". Vihävdar att vi har ett balanserat sortiment där vi inteunderlåter att ta hem produkter från något land. Den juridiskaexpertis som vi har haft till förfogande har pekat på att det ären styrka i diskussionen med EG om vi inte behöver säga nej tillnågra produkter från EG. Det är bra om vi kan säga: Var så godatt pröva er lycka på den svenska marknaden, enligt vissaförutsättningar. Om produkten uppskattas av de svenskakonsumenterna kommer den in i sortimentet. Om den inte säljs ärsäkert producenten och vi överens om att den inte skall varakvar i sortimentet. EG kräver naturligtvis inte heller att viskall tillhandahålla produkter som det inte finns någonefterfrågan på. Detta görs för att ytterligare stärka vårtförsvar mot den kritik som framförs i bl.a. EG-kommissionensuttalanden av olika slag.Vi menar givetvis -- vilket också har sagts här -- att det från alkoholpolitisk synpunkt säkert är möjligt attargumentera starkare för detaljhandelsmonopolet än för de övrigamonopolen. Det är ju i detaljhandeln som man har den omedelbarakontakten med konsumenterna. Vår ståndpunkt är givetvis densammasom ägarnas -- och regeringens -- nämligen att allamonopol bör bevaras.Som motivering nöjer jag mig med att hänvisatill den grundläggande principen om begränsning av privatvinstintresse som finns i svensk alkoholpolitik. Det äruppenbart att om man får in starka privata ekonomiska intressenså verkar de som en lobbygrupp med propaganda mot denrestriktiva alkoholpolitiken och för sina egna kommersiellaintressen. Det finns ingen anledning att moralisera över det.Det är bara att konstatera att man beter sig på det sättet imarknadsekonomin. Man verkar för sina ekonomiska intressen. Deekonomiska intressena hos alkoholindustrin är naturligtvis attsälja alkohol.Man kan möjligen argumentera och säga att alkoholindustrin harett intresse av att alkoholskadorna inte blir alltför påtagligaeftersom det skadar produkten. Man kan nog få den ansvarsfulladelen av alkoholindustrin att ställa upp på detta. Det kan manhänvisa till när man ser de initiativ på det socialpolitiskaområdet som har tagit, även om jagförvisso inte delar föreningens uppfattning i alla stycken. Detär , som skall tala här senare, väl medveten om.Man brukar säga att hälften av alkoholkonsumtionen ärhänförlig till storkonsumenterna. Det innebär att om man får nedkonsumtionen hos storkonsumenterna, så blir alkoholindustrin avmed en mycket stor del av sin försäljning. Därför kan man i detlånga loppet inte förlita sig på att alkoholindustrin skall hamed staten sammanfallande intressen. Det är naivt och romantisktatt tro det.Jag tycker ändå att det är viktigt att man samarbetar medalkoholindustrin och lyfter fram möjligheten att ge en riktigkonsumentupplysning så att man hjälper konsumenten att undvikaskador. Men, som sagt, jag tror inte att man skall ha någonromantisk uppfattning om att det i längden kan råda någondjupare enighet.Det finns alltså ett klart intresse av att begränsa deprivatekonomiska intressena och konkurrensen. Om det blirkonkurrens kommer tyvärr även statliga bolag att så småningomdras med i konkurrensen. Det har vi sett på andra områden. Jagbehöver inte gå in på det, men det är lätt att ge sådanaexempel. Om ett statligt bolag förlorar marknadsandelar får dettryck på sig från ägaren att marknadsandelarna måste tastillbaka. Det statliga bolaget kommer då successivt att uppträdaalltmer kommersiellt. Det sociala ansvarstagandet blir då alltmindre påfallande. Därför är monopolen viktiga. Marknadsekonomipassar inte för produkter som är beroendeframkallande.Om detaljhandelsmonopolet -- om jag håller mig till det --skulle upphävas och man t.ex. skulle få sälja alkoholdrycker ilivsmedelshandeln med dess 8 000 försäljningsställen, är detnästan självklart att det leder till ökad konsumtion. INordamerika har man monopol som är mycket mera kommersiella ändet svenska monopolet. Man har där mer och mer gått in för attvara en ekonomisk organisation och inte en socialpolitisk. Mentill och med i märker man, med något undantag, enökning när man privatiserar. Ökningen skulle naturligtvis bliännu mer påfallande i de nordiska länderna.Chris , rektor för IHR, har i en intervju sagtföljande, som jag tycker är en ganska bra sammanfattning: Omalkoholförsäljningen släpps fri kommer vi att få en påtagligvolymuppgång. Det kommer helt enkelt att säljas mera alkohol. Justörre butikstätheten är, desto snabbare åstadkommer man dennavolymökning. Han pekar också på närheten mellan impuls ochförverkligande. Han säger att vin är en av de allra bästalockvaror man kan tänka sig, vilket dagligvaruhandeln är välmedveten om. De stora livsmedelskedjorna vet exakt hur de skallgöra för att få in pengarna. -- Detta är inte sagt av någonalkoholpolitiker utan av en expert på reklam och marknadsföring.Om man inte kan upprätthålla monopolet behöver man kanske integå så långt att man släpper alkoholen fri i livsmedelshandeln,även om de ekonomiska intressena på området anordnade en storkonferens på det temat . Ett alternativ är att ge licenstill ett mindre antal butiker. Men erfarenheterna från bl.a.restaurangvärlden pekar på att det på blir mycketsvårt att hålla nere antalet licenser för sådana här speciellabutiker. Det kommer att bli ett tryck i media och blandnäringsidkarna för att fler skall få sälja alkoholdrycker. Påorter där det inte finns underlag för en särskild butik kommerlivsmedelshandeln att vilja vara med och konkurrera. Det här ärnaturligtvis ett bättre alternativ än att släppa utalkoholdrycker i livsmedelshandeln, men det är ändå ett dåligtalternativ som leder till en ökning av alkoholkonsumtionen --något som vi vill undvika.Det finns krafter inom EG som inser att en uppluckring av desvenska monopolen inte nödvändigtvis ligger i deras intresse.Det är sådana krafter som vi bör söka samarbete med.Handelsrådet vid den franska ambassaden gjorde ett uppmärksammatuttalande där han pekade på att de svenska monopolen leder tillatt man har ett bra sortiment även på mindre orter, attpersonalen är kunnig osv. Det är inte därför vi har monopol påalkoholdrycker. Men det måste vara tillåtet för oss somföreträder monopolen att peka på att det blir vissa försämringaräven service- och effektivitetsmässigt om man skulle avskaffamonopolen. Det är onekligen något som kan vara av intresse förproducenterna i . Vi bör verkligen ta fasta på vadman säger från de franska diplomaternas sida.Naturligtvis bör inte en domstol i eller EFTA -- jaginstämmer helt i vad sade -- avgöra vilkenalkoholpolitik som skall föras i . Det bör svenskafolkets valda ombud i göra.Riksdagen har godkänt , och det kommer troligenatt träda i kraft . När avtalet är antaget kan viinte styra om den här frågan kommer upp i rättsmaskineriet. Detär ytterligare ett skäl för att i samband medförhandlingarna om medlemskap göra vad vi kan för att fågarantier för att vi skall kunna fullfölja vår politik, som jupå intet sätt avser att diskriminera produkter från EG utan somhar en hälsomässig grund. En fördel med den här processen ärtrots allt att statsmakterna har blivit mera tydliga än någonsintidigare när det gäller att betona att de svenskaalkoholmonopolen har en socialpolitisk bakgrund. Man har iblandvarit litet otydlig på den punkten. Enligt vår uppfattning bördet klarläggas i förhandlingarna att monopol med dennainriktning kan fortsätta.Sten : talade om att man skallfrämja tillgången på nya EG-produkter i sortimentet. Vidare sadehan att vi inte missgynnar produkter från något . I detsammanhanget skulle jag vilja vidarebefordra en fråga som vi isocialutskottet fick när vi besökte . i , där man framförde klagomål gentemot Sverigenär vi redovisade den politiska linje som harframkommit här genom denna utfrågning när regeringens linje. I säger man: Vi harförsökt att få in kvalitetsviner på den svenska marknaden, mendet har varit stört omöjligt. Vi får inte ens kontakt medimportbolaget. Vi har också via ambassaden försökt att skapaförståelse, men det går inte. Man ifrågasatte därför om detverkligen var möjligt för att leva upp till den härpolitiken. Vi lovade att vidarebefordra denna fråga. Det är ettutsökt tillfälle att ställa frågan både till EgonJacobsson och till . Vilket är det svar som nikan ge? Bl.a. ledande företrädare för parlamentet inkl.talmannen i framförde denna kritik mot Sverige.Egon : Självfallet kan jag inte uttala mig om detenskilda fallet och den enskilda firman. Ca 8000--10000viner provas av våra provare och inköpare . Det är enbråkdel av antalet vinföretag som finns i . Ni har kanskeföljt den debatt som pågår med de franska bönderna. Det finns150000 vinföretag i , varav 25000 är exporterandeföretag. Det ger kanske en uppfattning om hur mångaexportföretag som finns bara på vinsidan inom EG-området. Jagtror säkert att vi kan hitta fler än detta företag som ärmissnöjda med Vin & Sprit, även om vår ambition naturligtvis äratt prova allas produkter som vi kommer i kontakt med. Det ärinte heller säkert att kvaliteten var sådan att våra provare ochinköpare bedömde vinet så, att det hade en plats i sortimentet.De kriterier som gäller för att få en placering på den svenskamarknaden är pris, kvalitet och det sortimentsbygge somvi har. Sortimentet skall tillgodose alla smakriktningar ochalla minoritetsgruppers intressen etc.