bet · GH01FiU1 · 1993-12-02 00:00:00 — omräknas enligt 2 a §.Därefter skall skatten tas Därefter skall skatten tasut med de belopp som gäller ut med de belopp som gällervid utgången av . vid utgången av år 1998.För skattepliktiga bränsleblandningar skall skatt dock inte tas ut för dendel av bränslet som består av vegetabiliska eller animaliska fetter eller oljoreller metyl- eller etylestrar av fettsyror från sådana fetter eller oljor. Förblandningen i övrigt tas skatten ut med belopp som gäller för oljeprodukter.19. Lagstiftningen om allmän energiskatt och koldioxidskatt (mom. 16)Under förutsättning av bifall till reservationerna 13 och 14Ian (nyd) anser att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande lagstiftningen om allmän energiskatt och koldioxidskattatt avslår de i proposition 1993/94:25 framlagda förslagen tilldels lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt,dels lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant från , eftersom partietinte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Johan () anför:Resultatet av den förda politikenDet allt överskuggande problemet i svensk ekonomi är arbetslösheten.Enligt regeringens egna gissningar kommer den öppna arbetslösheten attligga kvar på den för okända nivån . med en myckethög arbetslöshetsnivå kommer då att ha gått. Vi vet av erfarenhet från andraländer att vi får en stor grupp av främst unga människor som inte känner sigbehövda, som aldrig haft ett fast jobb och som har litet hopp om att någonsinfå ett. Hundratusentals ungdomar som vill delta i arbetslivet har ingenmöjlighet att komma in på arbetsmarknaden.Samtidigt med denna förfärande utveckling på arbetsmarknaden har obalansen istatsfinanserna blivit allt svårare att hantera. Det bör dock framhållas attbytesbalansen nu starkt förbättras. Hushållens och företagens finansiellasparande är större än det offentliga underskottet. Denna skeva fördelning avsparandet får oacceptabla fördelningseffekter. Därtill kommer atträntekostnaderna hotar att tränga undan angelägna utgifter inom områden somexempelvis vård, omsorg, utbildning och kultur.Propositionens förslag till inriktning av den ekonomiska politikenI propositionen föreslås åtgärder som regeringen anser nödvändiga för attekonomin på skall ges möjligheter att växa. Förslagen omfattaråtgärder inom skatteområdet (inkomst- och företagsbeskattningen) och inom denarbetsrättsliga lagstiftningen.Vänsterpartiet anser att regeringens skatteförslag är oacceptabla. Detfrämsta resultatet av dessa förslag är att inkomster och förmögenheter blir änmer ojämnt fördelade som staten går miste om betydandeskatteintäkter. avvisar därför de skattepolitiska förslagen mednågot undantag. Förslaget att indexera vissa punktskatter behandlas längrefram i denna meningsyttring.Det kanske mest anmärkningsvärda med propositionen är dess koncentration påstrukturpolitiken. Med ett undantag -- ett tidsbegränsat generelltanställningsstöd (GAS) -- är åtgärderna inriktade mot strukturproblem iekonomin. Kraftfulla åtgärder för att åstadkomma en omedelbar förbättring avarbetsmarknadsläget saknas nästan helt. Enligt propositionen ärpenningpolitikens främsta uppgift att hindra att inflationen ånyo tar fart. Denpassivitet som regeringen nu visar i detta krisläge, som den svenska ekonomininte upplevt , kan leda till att arbetslösheten permanentaspå hög europeisk nivå. Att, som regeringen gör, begära stöd för en politik somnästan uteslutande litar till att de förbättrade exportutsikterna skall föraSverige ur krisen borde inte acceptera.Vänsterpartiets förslag till inriktning av den ekonomiska politikenAv betänkandets recit (se s. 11--13) framgår vilka riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas av Vänsterpartiet.Riktlinjerna kan sammanfattas på följande sätt.Mer jobb måste skapas. På kort sikt kan detta åstadkommas genom att stimulerainhemsk efterfrågan. Åtgärder måste vidtas som gör det möjligt förkommunerna att sluta minska sin personal. Matmomsen bör sänkas till ,ersättningsnivåerna för arbetslöshetsförsäkringen återställas och program föratt stimulera byggsektorn behövs.På måste en återgång till den fulla sysselsättningen åstadkommaslängs tre olika huvudvägar:genom att omfördela arbetstiden,genom att ställa om produktions- och konsumtionsmönstret i en ekologiskthållbar riktning,genom förbättrad service.Vänsterpartiet har hävdat att den skattereform somgenomfördes var orättvis och gav stora skattesänkningar förhöginkomsttagare. Det är därför dags att skärpa progressiviteten i skatteskalantill en rimlig nivå.Konkret bör detta åstadkommas genom en höjd statsskatt -- iökad skatt på inkomster mellan ca 200 000 och och10 procentenheters skattehöjning för inkomster därutöver. Dessutom börgrundavdraget för dem som betalar statsskatt slopas.En ljuspunkt i regeringens proposition är förslaget att ge ett stöd tillföretag som nyanställer. Regeringens förslag medför dock ett antaladministrativa problem. Bland annat medger inte dagens statistik en effektivkontroll och dessutom innebär säsongsarbeten problem. För att undvika dettavill införa en minimitid i anställningstid förnyrekryterade i förslaget.Kommunerna måste ges utrymme att erbjuda en god vård och omsorg till alla sombehöver detta. Det innebär att den kommunala konsumtionen måste öka såväl underår 1994 som . Medel till en kommunakut bör anslås i enlighet medtidigare förslag från Vänsterpartiet.Statsskulden och det offentliga underskottssparandet har blivit förfärandestort. Merparten av underskottet försvinner om vi kan återvända tillfull sysselsättning och fullt kapacitetsutnyttjande. Resten av underskottetmåste genom skattehöjningar och besparingar.Som exempel på viktigare besparingar kan nämnasminskade militärutgifter,minskad statlig administration,sänkt tak i sjukersättningen m.m.Indexering av vissa punktskatterRegeringen föreslår att man långsiktigt realvärdesäkrar tobaks- ochalkoholskatter. accepterar de nu aktuella höjningarna trots attde har en viss negativ effekt på efterfrågan. anser vi att dessaskatter bör kunna öka mer än inflationen.Regeringen föreslår också att man långsiktigt realsäkrar vissa energi- ochmiljörelaterade skatter. Men om miljöskulden skall minskas och avvecklingen avkärnkraften skall krävs mer. Det som hänt medstillastående reaktorer visar på ett akut behov av investeringar i förnybaraenergikällor. För detta krävs att priset på miljön inte bara följerinflationen, utan ökar snabbare än priserna i genomsnitt. Dock måste man nogabeakta skatternas effekt på olika energislag samt på inkomstfördelningen.Vidare är det viktigt att skattehöjningarna placeras in i rätt konjunkturläge.När det gäller drivmedelsskatterna för kan accepteraregeringsförslagen till höjningar om detta sker i kombination med åtgärder somminskar arbetslösheten, kompenserar den negativa effekten på efterfrågan och omdessa skatter differentieras i enlighet med vad som anförs i motion Fi8 (v).Vänsterpartiet avser vid behandlingen av detta betänkande i kammaren föreslåatt tar ställning till ett yrkande om drivmedelsskatterna med härangiven innebörd.Med hänvisning till vad jag här har redovisat anser jag att utskottetshemställan borde ha haft följande lydelse under mom. 1 och mom. 8.1. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1993/94:25 i denna del och motionerna1993/94:Fi10 yrkandena 1--3 samt 1993/94:Fi11 yrkande 1 godkänner vad somförordats i motion 1993/94:Fi8 och som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,8. beträffande regional differentiering av drivmedelsskatten attriksdagen med bifall till motion 1993/94:Fi7 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om regional differentiering avdrivmedelsskatten,Regeringens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt2 Förslag till lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt ochanvändning av vissa oljeprodukter4 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt5 Förslag till lag om ändring i lagen (1961:394) om tobaksskatt6 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskattSkatteutskottets yttrandeBilaga 21993/94:SkU1yInriktningen av den ekonomiska politikenTill finansutskottetSkatteutskottet har fått tillfälle att yttra sig över proposition 1993/94:25om inriktningen av den ekonomiska politiken jämte motioner, såvitt gällerutskottets beredningsområde. Med anledning därav får utskottet anföra följande.I propositionen föreslår regeringen att dels godkänner deriktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i avsnitt 6, delsgenomför en indexering av vissa punktskatter.Riktlinjer m.m.Riktlinjerna i avsnitt 6 innebär att den ekonomiska politiken skall ta siktepå att fullfölja det program för att sanera de offentliga utgifterna somriksdagen antog och att skapa allmänt bättre förutsättningar förekonomisk utveckling och sysselsättning. I saneringsprogrammet för deoffentliga finanserna 1994--1998 ingår en budgetförstärkning om ca 7,4miljarder kronor inom punktskatteområdet. Den realvärdesäkring av vissapunktskatter som regeringen nu föreslår innebär att det första steget isaneringsprogrammet uppfylls på skatteområdet. I riktlinjerna i avsnitt 6hänvisas också till ett antal förslag i andra propositioner som regeringenlägger fram för att stimulera tillväxt och sysselsättning i hela landet.På skatteområdet innebär dessa förslag betydande förändringar avföretagsbeskattningen i syfte bl.a. att underlätta utvecklingen inte minst avde mindre och medelstora företagen. Ändringarna i skattereglerna på dettaområde skall underlätta nyföretagande och expansion. Reformen medför ettvaraktigt inkomstbortfall på . Ett utrymme för dettaändamål har reserverats inom ramen för statsbudgeten för innevarande budgetårmotsvarande . Enligt proposition 90 sker finansieringen iövrigt inom ramen för företagsbeskattningen genom att beskattningen avutlandstraktamenten likställs med beskattningen av inhemska traktamenten(prop. 90) och genom en höjning av arbetsgivaravgifterna med 0,2procentenheter. Bland andra skatteförslag kan nämnas att regeringenfullföljer beslut om att slopa grundavdraget vid denstatliga inkomstskatten genom att i proposition 90 föreslå delagstiftningsåtgärder som behövs. -- I den aktuella propositionen lämnas ocksåen översiktlig redogörelse för de åtgärder som har genomförts och planeras påskatteområdet och för bakgrunden till den fördaskattepolitiken (avsnitt 7).I tre motioner yrkas att avslår riktlinjerna i propositionen och istället antar riktlinjerna i respektive motioner. Så yrkas i motion Fi10 avIngvar m.fl. (s) att avslår popositionen i denna del(yrkande 1) och antar de riktlinjer för den ekonomiska politiken som anges imotionen (yrkande 2). På skatteområdet innebär motionärernas riktlinjer bl.a.en tillfällig sänkning av momsen , en höjning avstatsskatten för höginkomsttagare över brytpunkten , ettoförändrat grundavdrag, nej till höjda punktskatter 1994 (såvitt avser andraskatter än på tobak och alkohol), nej till ökade subventioner för sparande ochnej till lättnader i aktiebeskattningen. Motionärerna anser att beslutet omskatteavdrag för individuellt pensionssparande utan försäkringsinslag bör rivasupp liksom också beslut om att sänka avkastningsskatten påpensionssparandet och skatten på kapitalinkomster. bör värdet av detminskade ränteavdraget återställas. Förslagen grundar sig bl.a. påfördelningspolitiska skäl och avser att stimulera konjunkturen genom ökatutrymme för konsumtion. Av konjunkturpolitiska skäl föreslår motionärerna ocksåatt direktavskrivning skall medges för maskininvesteringar under 1994.I motion Fi11 av m.fl. (nyd) yrkas att med avslagpå propositionen antar de i motionen föreslagna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken (yrkande 1). När det gäller skattefrågorna accepterar motionärernainte den föreslagna utformningen av indexeringen av punktskatterna. De begärförslag från regeringen om sänkt bensinskatt, sänkt tjänstemoms och byggmoms,ett s.k. ROT-avdrag för reparation av bostäder och andra skattelättnader i formav direktavskrivningar av investeringar. Motionen grundar sig på uppfattningenatt det är angeläget att begränsa skattetrycket för att få fart påekonomin. Åtgärderna bör enligt motionärerna finansieras genom minskningar avde offentliga utgifterna.I motion Fi8 av m.fl. (v) yrkas också avslag på riktlinjerna ipropositionen (yrkande 1) och godkännande av motionen i motsvarande delar(yrkandena 2 och 3). Motionärerna vill bl.a. skärpa skatten på inkomster över200 och sänka matmomsen till . De anser också att bensinskattenoch andra punktskatter bör differentieras. Syftet med motionen är bl.a. attskapa ökad sysselsättning och den grundas också på fördelningspolitiska ochregional- och miljöpolitiska skäl.Enligt utskottets uppfattning råder det en bred enighet om att den högaarbetslösheten och de stora underskotten i statsfinanserna utgör deallvarligaste symptomen på den ekonomiska krisen i . Regeringen hardärför sett som sin viktigaste uppgift att snabbt skapa förutsättningar förfler jobb i ett växande näringsliv. Nya jobb i näringslivet bidrar till attsamtidigt lösa våra största balansproblem: arbetslösheten och underskottet i deoffentliga finanserna. Den ekonomiska politiken måste även i fortsättningeninriktas på att fullfölja saneringen av de offentliga utgifterna och att skapaallmänt bättre förutsättningar för ekonomisk utveckling och sysselsättning.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en sådan politik kan bryta dennuvarande stagnationen och skapa en grund för en positiv utveckling av välståndi landet.Med hänsyn till det offentliga underskottets storlek finns det inte utrymmeför allmänna finanspolitiska stimulanser. De skattelättnader som föreslås imotionerna skulle innebära en avsevärd försvagning av statsfinanserna.Regeringens analys av den ekonomiska situationen innebär också attmotionärernas förslag inte kan antas medföra de avsedda konjunkturpolitiskafördelarna. Man riskerar i stället tilltron till statsmakternas förmåga attangripa de verkliga problemen och att allvarligt förvärra den nuvarandesituationen.I propositionen framhålls att vägen tillbaka till uthållig tillväxt, fullsysselsättning och sanerade statsfinanser är lång. Allt fler tecken på enåterhämtning kan dock skönjas, och åren av ekonomisk stagnation är nu på vägatt brytas. har inte någon annan bedömning av dessa frågor änregeringen. Enligt utskottets uppfattning har den förda politiken lagt grundenför en positiv ekonomisk utveckling. Utskottet kan i detta läge inte ställa sigbakom att försämra förutsättningarna genom sådana ofinansierade skattelättnadersom föreslås i motionerna.Utskottet kan inte heller ställa sig bakom de skärpningar avmarginalskatterna som förordas i motionerna Fi8 och Fi10. I stället bör enligtutskottets uppfattning ansträngningarna inriktas på att minska skattetryckethär i landet och begränsa de svåra skadeverkningar som de alltför högamarginalskatterna och stora skattekilarna har medfört för hela vår ekonomi.Beträffande de fördelningspolitiska frågorna vill utskottet framhålla att man iförsta hand bör säkerställa en ekonomisk utveckling som innebär att det även iframtiden finns ett välstånd att fördela. I övrigt hänvisar utskottet tilltidigare ställningstaganden till dessa frågor.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens riktlinjer såvitt avserskattefrågor. Utskottet avstyrker motionerna i motsvarande delar men återkommeri det följande till vissa konkreta yrkanden.Indexering av punktskatterPropositionen innebär att skattesatserna för vissa punktskatter indexreglerasunder perioden --1998. Förslaget gäller energiskatten, bensinskatten,dieseloljeskatten, koldioxidskatten, tobaksskatten och dryckesskatten. Ävenskattesatserna anpassas till förändringarna i penningvärdet genom enuppräkning med . Skatten på dieselolja, som gäller fr.o.m. den 1 oktober1993, behålls dock oförändrad under 1994.I motion Fi10 av m.fl. (s) yrkas avslag på de föreslagnaskattehöjningarna på annat än tobak och drycker (yrkande 4). MotionFi11 av m.fl. (nyd) innebär avslag på indexregleringen i sinhelhet (yrkande 5) och att frågan om användningen av indexeringar avbeskattningen skall utredas (yrkande 6). När det gäller bensinskatten innebärdenna motion att skatten i stället skall sänkas med per liter (yrkande7). I motion Fi7 av (-) yrkas avslag på propositionen i vadavser skatterna på bensin och dieselolja m.m. (yrkandena 1 och 2) och attriksdagen begär förslag från regeringen om en regional differentiering av dessaskatter.Av vad utskottet har anfört om riktlinjerna för skattepolitiken framgåratt det är viktigt att man fullföljer saneringsprogrammet genom att anpassa deaktuella punktskatterna till utvecklingen av penningvärdet. Utskottet instämmeri uppfattningen att de aktuella skattesatserna, som anges med vissa belopp permängd, bör indexregleras för att automatiskt följa penningvärdet, i likhet medvad som gäller i fråga om de indirekta skatter som beräknas med hänsyn tillvarornas värde. Utskottet har inte heller något att erinra mot den föreslagnauppräkningen . Utskottet tillstyrker alltså propositionen i dessa delaroch avstyrker motionerna Fi10 yrkande 4, Fi11 yrkandena 5--7 och Fi7 yrkandena1 och 2. Utskottet avstyrker också yrkande 3 i motion Fi7 med hänvisning tilltidigare ställningstaganden mot en regionalpolitisk differentiering avdrivmedelsbeskattningen (1992/93:SkU34).I motion Fi9 av () yrkas ett tillkännagivande om att ettsärskilt index behövs så att lönerörelser, pensioner m.m. inte påverkas avhöjningar av dryckesskatten och tobaksskatten.Utskottet har vid tidigare års prövning av motsvarande yrkanden konstateratatt redan har de uppgifter som behövs för ett sådantsärskilt index (1986/87:4 s. 10). Något särskilt ställningstagande frånriksdagens sida erfordras alltså inte för att ett index av denna karaktär skallkunna tillhandahållas om det efterfrågas. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen.MervärdesskattI motion Fi10 av m.fl. (s) yrkas en tillfällig nedsättning avmomsen --. Vidare yrkasi motion Fi11 av m.fl. (nyd) förslag från regeringen omsänkning av tjänstemomsen och byggmomsen till (yrkandena 2 och 3) och imotion Fi13 av Bo G Jenevall (nyd) förslag från regeringen om att stimulerabyggbranschen med 0-moms under en begränsad tid.Utskottet har anfört att de ofinansierade skattelättnader som föreslås imotionerna skulle leda till ett avsevärt skattebortfall och att förslagen äveni övrigt kan befaras få negativa samhällsekonomiska effekter. Det anfördagäller inte minst i fråga om motionärernas förslag på momsområdet. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet dessa yrkanden.Energiskatt på blandbränslenI motion Fi12 av (nyd) krävs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen om omedelbara åtgärder för attgynna utvecklingen av miljövänliga drivmedel.Bakgrunden till motionen är en lagändring som har trätt i kraft den 1 augusti1993. De nya reglerna innebär att blandningar mellan mineralolja ochvegetabilisk olja i fortsättningen skall beskattas till den del som utgörmineralolja. Den vegetabiliska oljan är skattefri. De bränsleblandningar somförekommer på marknaden uppfyller inte miljökraven i miljöklass 1 eller 2,vilket medför att skatten på mineraloljan i bränsleblandningen kommer atttas ut enligt miljöklass 3.Utskottet är medvetet om de problem som beskattningen medför för utvecklingenav blandbränslen. I sitt betänkande 1992/93:SkU34 framhöll utskottet att dennuvarande lösningen är provisorisk och att frågan förutsättningslöst bör kunnaomprövas i den pågående utredningen om en teknisk översyn avenergibeskattningen (dir. 1992:80). Regeringen beslutade den 30 september 1993att den utredare som skall se över miljöklassystemet skall avhandla frågan ommiljöklassning av blandbränslen med förtur. Utskottet anser i likhet medmotionären att frågan är brådskande. Utskottet finner ändå att resultatet avutredarens överväganden och regeringens förslag bör avvaktas innan pånytt tar ställning till hur reglerna lämpligen bör utformas. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen.KapitalinkomsterI motion Fi10 av m.fl. (s) yrkas att skattesatsen förkapitalinkomster skall vara även efter 1994.Utskottet har vid sin tidigare prövning av motsvarande yrkanden frånmotionärernas sida framhållit att skatteuttaget är högt och medförsnedvridande effekter, särskilt som beskattningen drabbar alla slags nominelltberäknade kapitalinkomster. I motionen anförs inte något nytt som bör föranledaatt nu omprövar denna fråga. Utskottet avstyrker alltså motionen idenna del.Pensionssparande m.m.I motion Fi10 av m.fl. (s) yrkas att lagstiftningen om detindividuella pensionssparandet utan försäkringsinslag upphävs (yrkande 10) ochatt beslutar om en återgång till i avkastningsskatt på privatapensionsförsäkringar (yrkande 9).Enligt utskottets mening bör finansutskottet med eget yttrande överlämnamotionen i dessa delar till skatteutskottet för att prövas i samband medbehandlingen av proposition 85 som bl.a. rör det individuellapensionssparandet.Svarta sektornI motion Fi11 av m.fl. (nyd) yrkas att ger tillkänna att man nu måste starta ett krig mot den svarta marknaden, eko-brottenoch bidragsfusket.Utskottet vill framhålla att det råder bred enighet om att samhälletsinsatser mot skatte- och bidragsfusk och mot den ekonomiska brottslighetenmåste förstärkas. I kompletteringspropositionen aviserade regeringenatt kommer att få förstärkta resurser för skattekontrollen med20 för /94 och därefter med omkring 200 miljonerkronor fram . I detta sammanhangföreslog Socialdemokraterna under /94 föratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Anslagsfrågorna bereds nu vidareinom . Som framgår av statsrådet svar den 11november på en interpellation om en effektivare skatteindrivning m.m. avserregeringen att lägga fram dels förslag till resurstillskott föråtgärder 1993/94 på tilläggsbudget, dels förslag i budgetpropositionen om hurstora insatser som skall göras 1994/95 och vilken inriktning dessa skall ha.Utskottet utgår från att regeringen i detta sammanhang tar hänsyn till vad somhar anförts i de ovannämnda motionerna. Regeringen bör också redovisa vilkaåtgärder i övrigt som bör genomföras för att skyndsamt förstärka och förbättrasamordningen av skattemyndigheternas och polis- och åklagarmyndigheternasinsatser. I sammanhanget bör nämnas att revisorer genomför en bredgranskning av samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten i syftebl.a. att få till stånd en bättre samordning mellan skattemyndigheterna ochpolis och åklagare. -- Att även detaljutformningen av skattereglerna behöverändras framgår bl.a. av regeringens förslag till förbättringar avföreträdaransvaret enligt 48 a § mervärdesskattelagen (prop. 50).Utskottet anser att med anledning av motion Fi11 yrkande 4 som sinmening bör ge regeringen till känna vad som här har anförts.Stockholm den 18 november 1993På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), (),(), (), (nyd), (),(), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. , , , , , och (alla s) anför:Riktlinjer m.m.Vi har gång på gång varnat för att regeringens politik för alltdjupare in i en ekonomisk depression, bl.a. när dessa frågor diskuterades iriksdagen (1992/93:SkU5y). Som vi framhöll då medför regeringenspolitik att arbetslösheten växer, de offentliga finanserna försvagas ochframtidstron sviktar. har hamnat i en ond cirkel med ökandearbetslöshet, inkomstbortfall, allt sämre offentliga finanser, allt lägreefterfrågan.