yttr · GG05AU8 · 1992-12-31 00:00:00 — Samma principer skall gälla med det givna undanlaget i fråga om lönebidragen att de inte skall beräknas med utgångs- punkt ifasta procentsatser som vid beredskapsarbeten mm. utan med l992/93:AU8y hänsyntill den handikappades arbetsförmåga och till graden av funktionsnedsättning. En annan skillnad är att i bidragsunderlaget skall fåinräknas inte bara lagstadgade utan även avtalade avgifter, dvs. avgifter förarbetsmarknadsförsäkringar eller motsvarande försäkringar. Såsom redovisatstidigare är det inte meningen att kostnader för avtalsförsäkringar skall räknasin i bidragsunderlaget för beredskapsarbeten m.m. I övrigt hänvisas till redovisningen för de ändradebidragsgrunder regeringen föreslagit i det föregående avsnittet omberedskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser. Försöken med de ändrade bidragsreglerna är avsedda attbörja . De bidragsbeslut, som då kommer att vara gällande,förutsätts bli successivt omprövade av arbetsmarknadsmyndigheterna , så alt bidragen för de arbetstagare del här gäller skall varautformade enligt de nya reglerna senast från den . Slutligen föreslår regeringen att högst 30 miljoner kronorav medlen under anslaget till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade skallfå användas för s.k. otraditionella insatser för att den vägen skapa sysselsättningål handikappade. Regeringens förslag om en tidsbegränsad anpassning avreglerna för lönebidrag till de nya principer för kronlalsbeslämda bidrag somskall gälla för bidrag till beredskapsarbeten m.m. tillstyrks av utskottet, somockså godtar vad som anförts i propositionen om medel till s.k. otraditionellainsatser för arbetshandikappade. Lokaliseringslånen återinfördes fr.o.m. innevarandebudgetår som form för regionalpoliliskl förelagsstöd. Stödformen bekostas,förutom av räntor och avbetalningar på tidigare beviljade lån, av medelsbehållningenpå det senast för /90 anvisade reservationsanslagetLokaliseringslån. Med de regler som gäller för reservationsanslag upphörregeringens rätt att disponera över reservationsmedlen med utgången av innevarandebudgetår. För att förlänga regeringens dispositionsrätt föreslås ipropositionen att för nästa budgetår anvisar ett nytt reservationsanslagtill Lokaliseringslån. Anslaget behöver föras upp med endast ett formelltbelopp på . Utskottet lämnar regeringsförslaget utan erinran. Finansieringenav arbetslöshetsersättningen l992/93:AU8y Kostnaderna för statsbidragen tillarbetslöshetsförsäkringen bestäms huvudsakligen av nivån på arbetslöshetenbland arbetslöshetskassornas medlemmar och av storleken på den genomsnittligtutbetalade dagpenningen. 1 propositionen görs bedömningen alt arbetslöshetenbland medlemmarna kommer att motsvara per medlem under nästa budgetår.Med en genomsnittligt utbetalad dagpenning om saml ca 3,6 miljonermedlemmar beräknas kostnaderna för statsbidragen för nästa budgetår till 30,6miljarder kronor efter avdrag för finansieringsavgifter. Statsbidragen finansieras inte med anslagsmedel utan meddels en socialavgift, benämnd arbetsmarknadsavgift, dels en avgift frånarbets-löshelska.ssorna, benämnd finansieringsavgift (egenavgift). Dessa avgiftersamlas på ell konto hos , vanligtvis kallat Arbetsmarknadsfonden. Från fonden utbetalas kostnaderna för bidragen tillförsäkringen men också kostnaderna för kontant arbetsmarknadsstöd, vissa utbildningsbidragoch permitteringslöneersättningar. Antalet stöddagar med KAS under nästa budgetår beräknas till11,och det genomsnittligt utbetalade stödbeloppet till 184kr. Den totala kostnaden för KAS blir därigenom 2,2 miljarder kronor.Kostnaderna för statsbidragen till permitteringslöneersättning beräknas till300 . Tillsammans med kostnaden för utbildningsbidragenuppskattas de kostnader som skall finansieras ur Arbetsmarknadsfonden vid sidanav arbetslöshetsersättningarna till . Det innebär att desammanlagda utgifterna för fonden blir . Motdetta skall ställas inkomster under nästa budgetår på ca . Underskottet för innevarande budgetår uppgår enligtpropositionen till ca . Med denna beräkning kommer Arbetsmarknadsfondenatt uppvisa ett underskott på ca vid utgången /94. Till detta kommer räntekostnader på ca 2.5 miljarderkronor. Vid beräkningarna har hänsyn tagits till att karensdagarinförs och att ersättningsnivåerna sänks i enlighet med vad som redovisats ibetänkande AU20. I propositionen föreslås att Arbetsmarknadsfonden tillförsytterligare medel. Den kredit om högst som Riksförsäkringsverketför närvarande disponerar föreslås ökad till högst förnästa budgetår. Motionerna 1992/93: AUSy Socialdemokraterna slår i motionerna Fi92 (yrkandena 12,15, 26 och 27) och Fil20 fast vissa grundläggande principer förarbetslöshetsförsäkringen och dess finansiering. Både de aktiva åtgärderna ochkon-tantstöden kan ses som en konsekvens av förhållandena i produktionen.Därför bör produktionen i allt väsentligt bära kostnaderna för såvälförsäkringen som åtgärderna, anser Socialdemokraterna. Det skall ske genomuttag av arbetsgivaravgifter, som förs till Arbetsmarknadsfonden. Framöverskall således även de aktiva åtgärderna finansieras ur fonden. Förslag om dettakommer enligt motionen att läggas fram . Socialdemokraterna vill förstärka Arbetsmarknadsfonden medde arbetsgivaravgifter som finansierat sjukförsäkringen. Det utrymmesom frigörs genom höjning av egenavgiften i sjukförsäkringen bör utnyttjas fören sänkning av arbetsgivaravgiften för sjukförsäkringen med 1,03 procentenheteroch en motvarande höjning av arbetsmarknadsavgiften från kommande årsskifte.Socialdemokraterna vill därutöver tillfålligt förstärka fonden genom enhöjning av skatten på inkomster över den s.k. brytpunkten, vilket beräknas ökastatsinkomsterna med . Ytterligare höjning av egenavgifternai arbetslöshetsförsäkringen avvisas. anser i motion Fil 17 (yrkande 29) attderas samlade förslag till åtgärder väsentligt skulle minska utbetalningarnafrån fonden. Även om så sker behövs en förstärkning av fonden. Detta skall skegenom att av den i annat sammanhang föreslagna höjningen avarbetsgivaravgiften avsätts som höjd arbetsmarknadsavgift. Som arbetsmarknadsutskottet anfört redan i samband medbehandlingen av årets budgetproposition (AUll) råder det inget tvivel om på något sätt måste komma till rätta med underfinansieringen av de kontantaunderstöden och utbildningsbidragen. Systemet har inte en uppbyggnad som äravpassad för den nuvarande nivån på arbetslösheten och den utveckling som kanförutses . Underskottet i Arbetsmarknadsfonden, som kanväntas öka ändå snabbare under nästa budgetår, visar enligt utskottet medtydlighet att en rimligare balans måste åstadkommas mellan inkomster ochutgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Frågan om ändrad beräkningsgrund för att fastställaersättningsbeloppen för dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen och KAS,liksom sänkning av ersättningsnivån och införande av karensdagar, behandlas iarbetsmarknadsutskottets betänkande AU20. Genom dessa förslag beräknas enbesparing för staten på ca . Hela frågan om arbetslöshetsförsäkringen, dess utformningoch finansiering, liksom om finansieringen av de kontanta understöden och detväxande underskottet i Arbetsmarknadsfonden ingår i uppdraget för denpågående utredningen om en obligatorisk arbetslöshetsförsäk- -53 ring (A1992:03), som väntas lägga fram sina förslag . 3 1992/93. utskottets mening bör detta utredningsarbete och den efterföljande 1992/93:AU8y Det saknas därför anledning att nu göra någotuttalande med anledning av de yrkanden som framställs av Socialdemokraterna(yrkandena 12, 15, 26 och 27) och (Fil 17 (yrkande 29).Dessa bör därför avstyrkas enligt utskottets mening. Av den redovisning som lämnas i propositionen framgår attintäkterna till fonden under nästa budgetår inte kommer att räcka till för atttäcka kostnaderna för kon tantstöden, bidragen tillpermitteringslö-neersättningarna och de utbildningsbidrag som finansieras urfonden. Utskottet ställer sig bakom förslaget att höja den kredit som fårdisponeras i till högst 55 miljarder kronor.- Propositionenbör således bifallas i denna del. Finansiering av den statliga lönegarantin En arbetstagare som blir utan lön på grund av attarbetsgivaren har försatts i konkurs kan i vissa fall få ersättning enligtlönegarantilagen. Ersättningarna betalas från Lönegarantifonden. På grund av det stora antalet konkurser under de gångnaåren har utbetalningarna från fonden Ökat kraftigt. I.propositionen görs bedömningenatt antalet konkurser kommer att ligga kvar på en hög nivå under nästabudgetår. Kostnaden för den statliga lönegarantin beräknas därför uppgå till ca4,under /94, mot vilket skall ställasberäknade inkomster på . Kostnaderna kommer därmed attöverstiga intäkterna med , till vilket skall läggas ettunderskott för innevarande budgetår som beräknas till . Enligt propositionen är det därför nödvändigt att /94 förstärka Lönegarantifonden. Den rörliga kredit som Kammarkollegietdisponerar för lönegarantikostnader uppgår till 4 miljarderkronor. I propositionen föreslås den höjd till högst undernästa budgetår. I motion Fi93 (yrkande 5) föreslår Ny demokrati att denmaximala statliga lönegarantin bestäms till . Skälet härför är attdel enligt motionärerna förekommer missbruk och att lönegarantin snedvriderkonkurrensen. Utskottet konstaterar att den nya lönegarantilagen, somträdde i kraft , innebär att det maximala garantibeloppet förvarje arbetstagare sänktes från till ett fast belopp om . Därefter har en utredning tillsatts med uppgift att (dir. 1992:103) seöver vissa delar av lönegarantisystemet. Syftet är all åstadkomma sådanaregeländringar som, utan att garantins sociala syfte går förlorat, sammantagetbegränsar utgifterna för garantin och effektiviserar granskningen av ättgarantin används på det sätt den är avsedd för. Frågor som aktualiseras i Nydemokratis motion kan antas bli anser alt denna utred- 1992/93:AU8y Motionen bör därför avstyrkas i den nu berörda Utskottet har ingen erinran mot del i propositionenframförda förslaget om en höjning till högst av den rörligakrediten under nästa budgetår för utbetalningar av lönegaranlimedel. I beslutethar deltagit: (), (), (m),(), (), (), (),(), (nyd)*, (), IsaHalvarsson (ip), (), (), () ochGöran (). *(nyd) har inte deltagit i beslutenunder rubrikerna Arbetsmarknadspolitikens inriktning och Vissafinansieringsfrågor (rekryteringsstöd för ungdomar) samt besluten såvitt avseryrkandena i motion 1992/93:Fi93 (nyd) under rubrikerna ,Ungdomspraktik, Bidrag för att starta egen näringsverksamhet. Beredskapsarbeten,rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser (anställningsstöd). Insatserför flyktingar och invandrare. Arbetslivsutveckling och Finansiering av denstatliga lönegarantin. Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. (nyd) anför: Ny demokratis motion, 1992/93:Fi93 med anledning avkompletteringspropositionen, skall i första hand ses som ett helhetsförslag,från vilket förutsättningslösa förhandlingar skall föras med intresseradepartier och block. För att det skall bli möjligt att föra övergripandeförhandlingar i finansutskottet och fritt kunna diskutera avstår jag även omjag ställer mig bakom samtliga motionsyrkanden i motion Fi93 såvitt nu är ifråga i detta sammanhang från att delta i besluten i fråga om varje enskiltyrkande i motionen och avger således inte heller någon avvikande mening medanledning av dessa yrkanden. 2.Arbetsmarknadspolitikens inriktning l992/93:AU8y (), (m), (), (), (), () och GöranLindblad (m) anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Påfrestningarnapå" och slutar med "i huvudsak tillgodosedd" bort ha följandelydelse: Påfrestningarna på arbetsmarknaden är mycket stora ochkommer enligt prognoserna sannolikt att kulminera under nästa budgetår, även omdel efter hand blir en vändning i den ekonomiska utvecklingen till följd av industrinsökade konkurrensförmåga. Arbetsmarknadspolitiken måste därför koncentreras påatt så långt som möjligt hejda en ytterligare skärpning av läget. Som utskottet inledningsvis redogjort för har trotsbetydande insatser i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder den öppnaarbetslösheten nått nivåer som väsentligt överstiger dem som uppmätts underefterkrigstiden. Arbetslösheten uppgick till ca 329 000 personereller av arbetskraften, en ökning på i förhållande tillmotsvarande tid . Förutom den öppna arbetslösheten finns omkring 210 000personer eller i olika konjunkturberoende åtgärder. Av dessa var knappt100 000 ungdomar i åldern , varav 70 000 hade en ungdomspraktikplats. Arbetslöshetssiffrorna har legat omkring dessa tal underde fyra första månaderna 1993. Det är mot denna bakgrund man skall se förslagen ipropositionen och motionerna. Det allvarliga sysselsättningsläge som rådermedför att arbetsmarknadspolitiken inte ensam kan klara krisen på arbetsmarknaden.Därtill krävs en rad insatser på olika politikområden. Om detta råder enighetinom utskottet. Arbetslinjen skall gälla, och utgångspunkten måste varaatt de arbetsmarknadspolitiska resurserna skall användas till de mest utsattagrupperna. Även om detta råder enighet. Den inriktning av politiken som utskottet förordade i sinabetänkanden AUll och AU19 ligger i allt väsentligt fast. Vad motionärerna ifrågasätter är om tillräckliga resursersatsas på andra politikområden och om regeringen gör tillräckliga ansträngningarför att upprätthålla arbetslinjen. Meningarna går isär när det gäller den ekonomiskapolitiken. Såväl Socialdemokraterna som kräver en omläggning avdenna. Även när det gäller användningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är meningarna delade. Regeringen vill på anförda skäl använda sig avadministrativt enkla åtgärder medan Socialdemokraterna och ihuvudsak vill satsa på traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vad först angår frågan om tillräckliga resurser satsas påandra politikområden vill utskottet anföra följande. Förutom debeslut som redan har fattat, när det gäller 1992/93:AU8y exempelvisROT-sektorn, innebär enligt utskottets mening de förslag som läggs fram påskilda politikområden i kompletteringspropositionen och i särskildapropositioner, t.ex. i propositionen om investeringar i trafikensinfrastruktur, betydande sysselsättningseffekter. Vad härefter angår frågan om tillräckliga resurser satsaspå att upprätthålla arbetslinjen gör utskottet följande bedömning. Med hänsyntill det utomordentligt svåra läget visar omfattningen av de arbetsmarknadspoliliskaresurser som satsas att regeringen med stor kraft arbetar för det av allaomfattade målet att arbetslinjen skall gälla. De medel som regeringen ställertill förfogande för arbetsmarknadspolitiska åtgärder belöper sig på åtskilligamiljarder kronor. Enbart över B 2-anslaget satsas närmare 30 miljarder kronor.Till detta kommer medel för åtgärder som finansieras på annat sätt, t.ex.utbetalningar från Arbetsmarknadsfonden, medel för handikappade och vissaregio-nalpolitiska medel. Sammanlagt torde det röra sig om ca 100 miljarderkronor för arbetsmarknadspolitiken. delar uppfattningen att kampen motarbetslösheten måste stå i centrum för den ekonomiska politiken. När detgäller den ekonomiska politiken ansluter sig utskottet till regeringens bedömningatt de ekonomiska problemen bara kan lösas genom åtgärder som stimulerartillväxten och som är förenliga med en långsiktigt god ekonomisk utvecklingmed hög sysselsättning och låg inflation. Även om nu befinner sig i en svår ekonomisk kris finnsdet emellertid viktiga ljuspunkter som det finns anledning att ta fasta på.Utgångsläget för svensk exportindustri har enligt vissa bedömare inte sedankrigsslutet varit bättre än . Genom deprecieringen av kronan, lågalöneökningar, förbättrad produktivitet samt sänkta arbetsgivaravgifter harkonkurrenskraften i näringslivet stärkts. har ett tvåårsavtal förverkstadsindustrin slutits. Effekten av detta avtal har haft till följd attindustrin nu börjat återanställa personal i . Utvecklingen tyder på attgrunden är lagd för en export- och invester-ingsledd expansion av den svenskaekonomin . Med det sagda avvisar utskottet förslagen om en omläggningav den ekonomiska politiken. har vid ett flertal tillfållenbehandlat yrkanden om arbetstidens längd och däribland även frågan om sextimmars arbetsdag. Vid sin senaste behandling av denna fråga (I992/93:AU4)ansåg utskottet att frågan om en generell arbetstidsförkortning inte äraktuell mot bakgrund av ekonomiska läge. Inte heller en försöksverksamhet av det slag som föieslåsi motion Fil 17 (yrkande 10) är enligt utskottets mening försvarlig i dettaläge. Motionen avstyrks därmed i denna del. Vad slutligen angår frågan om innehållet i och volymen avde insatta arbetsmarknadspolitiska åtgärderna gör utskottet följande uttalande. Det ärsjälvfallet viktigt att arbetsmarknadspolitiska åtgärder har en 37 inriktningsom så nära som möjligt anknyter till den ordinarie arbets- 4 1992/93. Utskottet har i samband med all både ungdomspraklik 1992/93:AU8y ocharbetslivsutveckling infördes som arbetsmarknadspolitiska åtgärder framhållitatt det är fråga om åtgärder i sista hand när inga andra åtgärder slår tillbuds. Utskottet slår fast vid denna ståndpunkt. Med hänsyn till omfattningen avarbetslösheten kan emellertid utskottet inte finna annat än att nyssnämndaåtgärder får accepteras under ett övergångsskede. Det gäller dock förregeringen och ansvarig myndighet att noga följa utvecklingen och så snart somsituationen medger återgå till normala arbetsmarknadspoliliska insatser.Utskottet återkommer senare i framställningen till såväl ungdomspraktik somarbetslivsutveckling. Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens bedömningom inriktningen av arbetsmarknadspolitiken. Därmed avstyrks i aktuella delarmotionerna Fill7 (v) (yrkandena 1, 2, 8 och 10) och Fil20 (s) (yrkande 3), iden mån de inte sammanfaller med vad utskottet anfört. , , , ,, och (alla s) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet som börjarmed "Eftersom åtgärden" och slutar med "och 20)" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det nödvändigt atttillföra AMV ytterligare medel för förvaltningskostnader. Det är däremot interimligt att ta dessa pengar från anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion Fil20 (s)att tillföra anslaget förvaltningskostnader ytterligare300 . , , , ,, och (alla s) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Utbildningsbidragens storlek sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "vid arbetslöshet"bort ha följande lydelse: De nya belopp för utbildningsbidragen som regeringenpresenterar motsvarar en sänkning av nuvarande belopp . Denna bidragssänkning kommer att gälla alla kursdeltagare. För de stora grupper bland deltagarna som har ett utbildningsbidrag motsvarande ersättningen från arbetslöshetskassan och som tidigare haft en lågavlö nad anställning stannar bidragsminskningen inte vid detta utan blir dubbelt så stor, . Detta är bidragsförsämringar som inte kan godtas. Den nivå utbildningsbidragen har bör förbli oför ändrad och efter hand justeras enligt de principer som gäller , dvs. med hänsyn till löneutvecklingen för industriarbetare. Medtillstyrkan av motionerna Fil 17 (v) och Fil20 (s) i motsvaran- l992/93:AU8y de delar föreslås att vad utskottet anfört delgesregeringen. , , , ,, och (alla s) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Utbildningsbidrag med lånedel sombörjar med "När vuxna" och slutar med "av " bortha följande lydelse: Som framgått av den föregående redovisningen villregeringen generellt sänka nivåerna för utbildningsbidragen. Till detta kommerdet nu föreliggande förslaget att därutöver minska bidraget med en tredjedelför alla ungdomar och för alla kursdeltagare, oavsett ålder, somfår sin arbetsmarknadsutbildning förlagd till det reguljära utbildningsväsendet.För arbetslöshetsförsäkrade personer kommer förslaget att innebära att de underutbildningstiden får en ersättning som utgör två tredjedelar av den ersättningde får om de stannar hemma. Även detta förslag från regeringen är oacceptabeltoch bör avvisas av . Avslagsyrkandena i motionerna Fi 111 (s). Fil 17(v) och Fil20 (s) biträds sålunda av utskottet. Arbetsmarknadsutbildning: Volym och kostnader , , , ,, och (alla s) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning: Volymoch kostnader som börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med"sig för" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till Socialdemokraternasuppfattning i motion Fil20 om arbetsmarknadsutbildningens volym under nästabudgetår. Medel bör således beräknas för ytterligare 15 000 deltagare till enkostnad av . Vid bifall härtill tillgodoses även förslagetom utbildningens dimensionering i motion Fil 17 (v). (), (m), MarianneAndersson (c), (), (), () ochGöran () anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande iavsnittet Ungdomspraklik som börjar med "Utskottet har" och slutarmed "och 58)" bort ha följande lydelse: Utskottet har i den föregående framställningen i principställt sig bakom användningen av den arbetsmarknadspolitiska åtgärden ung domspraktik. föreslås att åtgärden får fortsätta som en försöksverk samhet även under nästa budgetår och utökas till sammanlagt 100 000 platser i genomsnitt . Dessutom föreslås att åtgärden ut sträcks till att omfatta även ca 3 000 akademiker under vissa närmare angivna förutsättningar. Deinvändningar som i motionerna har riktats mot regeringsförsla- 1992/93:AU8y gen kanutskottet ha viss förståelse för. Vid behandlingen av förslaget om att införaåtgärden diskuterades ingående eventuella negativa konsekvenser isamband med användningen av denna åtgärd. Utskottet ansåg sig emellertid kunnaacceptera den eftersom den var en tidsbegränsad försöksverksamhet. Den ansågssom ett vettigt sätt för de unga all utnyttja den lid då de står utanförreguljärt arbete för utbildning och praktik samt att den dessutom bidrog tillatt förhindra en socialt oacceptabel utslagning av stora grupper ungdomar.Utskottet underströk angelägenheten av alt åtgärden följdes upp, så att inteoönskade effekter uppstod. På utskottets initiativ tillkallades en referensgrupp medrepresentanter för arbetsmarknadens parter och AMS. Referensgruppens uppgiftär att kontinuerligt följa hur systemet verkar i praktiken och vid behov kommamed förslag till förändringar. Av bl.a. den redovisning som lämnas i propositionenframgår att åtgärden i huvudsak fått avsedd effekt. I AMS rapport den 1 mars1993 oin "Ungdomsarbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder förungdomar" redovisas både goda och mindre goda effekter av ungdomspraktiken.Detta är emellertid något som gällt även andra åtgärder med stor omfattning,som i svåra arbetsmarknadspolitiska lägen inriktats mot all skapasyssel.sällning och motverka långtidsarbetslöshet bland ungdomar. Ambitionen att ungdomspraktik skall vara en sista åtgärdefter prövning av alla andra alternativ har inte kunnat fullföljas fullt ut,uppges det i propositionen. Delta har berott på del stora trycket påarbetsförmedlingarna från mängden arbetslösa ungdomar. En i vissa avseenden likartad modell som redovisas imotion Fi93 (nyd) diskuterades i samband med behandlingen avförslaget om ungdomspraktik. Den avvisades då av utskottet till förmån för deladministrativt enklare systemet med ungdomspraklik. I sill yttrande (l992/93:AU2y) till finansutskottet medanledning av den sk. stabiliseringsproposilionen uttalade utskottet följande: vill understryka attungdomsprakli-ken är en exceptionell åtgärd i en lågkonjunktur med ett mycketsvårt arbetsmarknadsläge särskilt för ungdomar. Systemet har tidsbegränsats. Omförlängning sker, såsom aviserats i propositionen, är det därför att ettfortsatt allvarligt arbetsmarknadsläge motiverar det. Enligt utskottets bedömning föreligger ell sådantallvarligt arbetsmarknadsläge att del är motiverat med en fortsättning avförsöksverksamheten.