yttr · GG05BoU7 · 1992-12-31 00:00:00 — Riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling 1992/93 BoU7y har beslutat beredabostadsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:180 omriktlihjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling jämte följdmotioner ide delar propositionen och motionerna berör utskottets beredningsområde.Bostadsutskottet behandlar i detta yttrande sådana frågor i proposition ochmotioner som kan anses falla under utskottets beredningsområde. Dessutombehandlas i yttrandet under allmänna motionstiden väckta och tillbostadsutskottet remitterade motioner avseende va-lagstiftningen och vissarenhållningsfrågor. I anslutning härtill har utskottet beslutat att med egetyttrande till jordbruksutskottet överlämna de till bostadsutskottet hänvisademotionerna detta under förutsättning av jordbruksutskottets medgivandehärtill. De aktuella motionerna redovisas nedan. Regeringen har i proposition 1992/93:180 deb föreslagit att anta de till propositionenfogade förslagen till 2. lag om ändring i lagen (1970:244) om allmänna vatten-och avloppsanläggningar, 4. lag omändring i (1987:10), deb föreslagit att godkänna vad i propositionenföreslagits som riktlinjer för 8.samhällsplaneringen(avsnitt 4.1), 9.kommunernasroll (avsnitt 4.2), deb berett tillfålle att ta del av vad som ipropositionen anförts om 30.avfallsskatt och källsortering (avsnitt 8.2). 1 1992/93. deb de under allmänna motionstiden väckta och tillbostadsutskottet hänvisade motionerna: 1992/93:Bo213 av och () variyrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändringar i va-lagen och renhållningsförordningen. 1992/93:Bo701 av Per och ()vari yrkas att hos regeringen begär ett klarläggande av ansvarsfrågornaför omhändertagandet av miljöfarligt avfall från hushållen. 1992/93:Bo702 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lagändring som gör det möjligt att lokalt omhänderta dagvatten. 1992/93:Bo703 av () vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt reducera framför allt kväve- och fosforbelastningen i vattenområden, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att gällandelagstiftning icke bör hindra övergång till mer miljöanpassade sanitets- ochavloppssystem, 3.att riksdagenbegär att regeringen verkar för forskning i syfte att belysa miljövänligaalternativ till nuvarande sanitetsteknik, med beaktande av godfolkhälsostandard. 1992/93:Bo704 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagregleringav tillvaratagande av dagvatten. 1992/93:Bo705 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att stimulera forsknings- och utvecklingsarbete för ekologiskavfallshantering av latrin och annat organiskt hushållsavfall. 1992/93:Jo674 av och () variyrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utse "modellkommuner". 1992/93:Jo676 av m.fl. (fp) vari såvitt nuär i fråga yrkas 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknad för källsorterat avfall (yrkandet ivad avser planering för källsortering av avfall vid ny- och ombyggnad avbostäder har behandlats i betänkandet 1992/93:BoU18). deb de med anledning av proposition 1992/93:180 väckta och till 2 jordbruksutskottet hänvisade motionerna: 1992/93:Jo49av m.fl. (v) vari yrkas 1992/93:BoU7y 6.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slutnava-system, 7.att riksdagenbeslutar att nya va-system skall vara slutna och ingå ikretsloppssamhället, 17. att som sin mening gerregeringen till känna att den bör uppmana bygg- och byggmaterielbranschen attföre komma med förslag om hur branschen skall kunna ingå ikretsloppssamhället, 18. att begär att regeringenåterkommer med förslag om avfallsskatt före . 1992/93:Jo51 av och () vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt det satsas på forskning och utveckling av alternativ till dagensvattenburna wc-system, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyttan avatt möjliggöra kompostering för hushåll, 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en uppföljning av om förändringen av PBLpåverkar nybyggnation i enlighet med propositionens intentioner. 1992/93:Jo52 av (-) vari yrkas 2. att hos regeringen begär översyn av naturresurslageni enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att de kommunalaavfallsplanerna bör lämnas in års utgång, 12. att hos regeringen begären uppföljning av beslut angående avfallshanteringen i kommunerna, 13. att hos regeringen begärförslag till riktlinjer för nya avloppsvattenreningssystem. 1992/93:Jo54 av och (nyd) variyrkas 2. att avslår förslaget till lag om ändring iplan- och bygglagen. 1992/93:Jo59 av och () variyrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komposteringav hushållsavfall, 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombyggmaterialens roll i miljöpolitiken. 1* 1992/93. 1992/93:Jo60 av MargarefaWinberg m.fl. (s) vari yrkas 1992/93:BoU7y 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom differentierade taxor för avfall, vatten och avlopp samt för energi, 7.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom uppföljning av beslut om den kommunala avfallshanteringen. Samhällsplanering för en kretsloppsanpassad utveckling Samhällsplaneringenär enligt proposition 1992/93:180 den s.k. kretsloppspropositionen ettviktigt hjälpmedel för att förebygga miljöproblem och åsfadkomma etteffektivare resursutnyttjande. En förutseende planering kan lägga grunden förett kretsloppssamhälle. Omställningen mot ett kretsloppsanpassat samhälleförutsätter, enligt regeringens förslag, att sfatliga myndigheter, kommuner ochandra organ på olika nivåer samverkar för att ge förutsättningar för utvecklingen,driva utvecklingsarbetet och stimulera nytänkande. Som riktlinjer för beslutavseende samhällsplaneringen skall enligt förslaget sålunda gälla att de skallvara inriktade mot att effektivisera och främja kretsloppssamhället. Ipropositionens yrkande 8 hemställs om att skall godkänna vad somföreslagits i denna del. regeringsförslaget föreslagits om riktlinjer för beslut avseendesamhälbplaneringen har inte givit utskottet anledning till erinran ellersärskilt yttrande. Propositionens yrkande 8 tillstyrks sålunda. om miljö och utveckling (UNCED) antogs den s.k. Agenda21 som innehåller ett stort antal rekommendationer för ett merakretsloppsanpassat samhälle. Enligt propositionen är det en viktig politiskuppgift och en utmaning för kommunerna att i samverkan med lokala organisationeroch i samråd med medborgarna omvandla det globala programmet i tilllokala handlingsprogram för en hållbar utveckling. De svenska kommunerna angesvara väl rusfade för att ta ett mer samlat och strategiskt grepp i miljöarbetetoch i arbetet för en hållbar utveckling. Eftersomkommunerna spelar en avgörande roll i omställningen till ett kretsloppsanpassatsamhälle bör enligt regeringens förslag kretsloppsprincipen få stort genomslagi kommunernas arbete för att omsätta och konkretisera Riokonferensenshandlingsprogram i lokala program för en hållbar lokal utveckling.Centrala miljömyndigheter och länsstyrelser bör enligt förslaget stödjakommunernas arbete. Vad i propositionen föreslagits som riktlinjer förkommunernas roll föreslås godkänna yrkande 9. Inteheller vad i regeringsförslaget föreslagits beträffande kommuner- 1992/93:BoU7y nas roll har givit utskottet anledning till erinran ellersärskilt uttalande. Propositionens yrkande 9 tillstyrks. Förutsättningarnaför att kunna utveckla ett kretsloppssamhälle bestäms enligt propositionen ihög grad av hur planeringen av den byggda miljön genomförs. För att kommunernai sin planering i ökad utsträckning skall kunna förebygga miljöproblem och tahänsyn till naturens kretslopp behöver nya synsätt och metoder utvecklas så attmiljöfrågorna kan integrereras i en sektorsövergripande planering. Regeringenhar också tillkallat en utredare med uppgift att se över (PBL). I arbetet kommer tillämpningen av kretsloppsprincipen attuppmärksammas. Enligt propositionen finns det emellertid skäl att redan nutydliggöra kraven på att planläggning skall främja en god och långsiktigthållbar livsmiljö. Med hänvisning härtill föreläggs ett förslag tilländring i 1 kap. 1 § PBL med denna innebörd yrkande 4. Denföreslagna ändringen i PBL innebär enligt motion Jo54 (nyd) att helalagkomplexet får ett helt nytt innehåll. Det kan enligt motionärernas mening därförifrågasättas vilka konsekvenser ändringen får för den privata äganderätten,näringsfriheten och den fria konkurrensen. Med hänvisning härtill och till denpågående översynen av PBL hemställs i motionens yrkande 2 om avslag påregeringsförslaget i denna del. Bostadsutskottetdelar vad som i propositionen anförts om samhällsplaneringens betydelse förutvecklingen av ett kretsloppsinriktat samhälle. Det är naturligtvis av storbetydelse att kretsloppsprincipen kommer till uttryck i den lagstiftning somligger till grund för den kommunala planeringen. I naturresurslagens (NRL)inledande bestämmelse (1 kap. 1 §) stadgas också att den fysiska miljön skallanvändas så att en från ekologisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas.Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrund härav som naturligt attockså PBL, med den knytning den har till NRL, tillförs en bestämmelse medmotsvarande innebörd. Även enligt bostadsutskottets mening bör den avregeringen föreslagna ändringen i 1 kap. 1 § PBL sålunda vidtas. Propositionensyrkande 4 tillstyrks. Motion Jo54 (nyd) yrkande 2 avstyrks. Imotion Jo51 (kds) anförs att det är viktigt att PBL förändras i syfte attplanera för ett boende där hänsyn till miljön förenklas för den enskilde.Enligt motionärerna är en uppföljning av om och hur den av regeringenföreslagna ändringen i PBL får genomslag vid nybyggnation därför nödvändig något som lämpligen torde vara en uppgift för . I motionens yrkande 6begärs ett tillkännagivande med denna innebörd. Detär naturligtvis viktigt att utfallet av de ovan förordade föränd ringarna i följs upp. Förutom att detta får anses vara en uppgift för regeringen ingår det i verksamhetsområ de att bl.a. följa tillämpningen av PBL och ta de initiativ som behövs för att lagstiftningens syfte skall uppnås. Någon förändring i verkets 5 uppgift på denna punktföreslås inte heller i regeringens proposition 1992/93:172 eller ibostadsutskottets betänkande 1992/93:BoU20 där 1992/93:BoU7y frågan ommålsättningen för verksamheten vid m.m. tas upp. Det får enligtutskottets mening mot bakgrund härav förutsättas att den i motion Jo51 (kds)yrkande 6 förordade uppföljningen avförändringarna i PBL kommer till ståndutan någon särskilda begäran härom. Avslutningsvisbehandlar utskottet i detta avsnitt två motionsyrkanden som tar upp frågan omanvändningen av olika byggmaterial m.m. ur miljö- och kretsloppssynpunkt. Framtidensbygg- och rivningsavfall kommer enligt partimotion Jo49 att bliett gigantiskt problem. Enligt motionärerna innehåller moderna hus mängder avnya material som är mer eller mindre miljöfarliga. Även äldre material och konstruktioneranges komma att vålla stora problem. Bygg- och byggmaterialbranschen bör enligtmotionens yrkande 17 därför uppmanas att före komma med förslag omhur branschen skall kunna ingå i kretsloppssamhället. Detär enligt motion Jo59 (s) yrkande 3 av flera skäl viktigt att uppmärksammabyggmaterialens roll i miljöpolitiken. Enligt motionärerna har mångabyggmaterial visat sig farligare än någon kunnat tro. En förhandsgranskning avbyggnadsmaterial eller grupper av material bör därför påbörjas enligt en modellliknande den som tillämpas för kemiska bekämpningsmedel. Det anges vidare varaav stor vikt att gränsvärden bestäms för olika komponenter som ingår i denomfattande av byggnadsmaterial. Enligt förslaget bör arbetet bedrivasskyndsamt. Detär naturligtvis av största vikt att också byggnadsmaterial framställs på ettsådant sätt och av sådana beståndsdelar att materialet inte i någon del av sinlivscykel orsakar hälso- eller miljömässiga problem. Genom beslut av riksdagenvåren 1991 (bet. 1990/91:BoU19) har inom kemikalielagstiftningens ramgivits ett ansvar för produktinformation avseende byggvaror. Ikretsloppspropositionen uttalas dessutom att nya produktgrupper m.m. successivtskall anges för producentansvar. Ett sådant område som enligt förslaget bör bliaktuellt är byggnadsmaterial. Vad i propositionen anförts bör alltsåinnebära att också byggnadsmaterial kommer att bliföremål för överväganden med avseende på återtagnings-plikt eller andrastyrmedel. Ettriksdagens tillkännagivande i enlighet med förslagen Vänsterpartietspartimotion Jo49 yrkande 17 samt motion Jo59 (s) yrkande 3 kan, med hänvisningtill det nu anförda, inte anses erforderligt. Kommunernaoch avfallshanteringen i992/93:BoU7y Kommunernahar fått ett allt större tillsynsansvar lokalt i frågor om människors hälsa ochmiljön. Detta tillsynsansvar omfattar således bl.a. hälsoskydd, livsmedelshantering,kemikaliekontroll och miljöskydd. Även frågor om avfallshantering är enkommunal angelägenhet, särskilt vad avser avfall från enskilda hushåll. Genompropositionens yrkande 30 bereds tillfålle att ta del av vad som iregeringsförslaget anförts om avfallsskatt och källsortering. Det anfördainnebär i korthet följande. Källsorteringav avfall är enligt propositionen av central betydelse i arbetet med attkretsloppsanpassa avfallshanteringen. I syfte att påskynda utvecklingen bör enavfallsbeskattning övervägas. Mot bakgrund härav aviserar regeringen sin avsiktatt tillsätfa en särskild utredare för att belysa lämpligheten av olikabeskattningsalternativ och lämna förslag till erforderlig lagstiftning. Etteffektivt sätt att minska avfallsmängderna är enligt Vänsterpartietspartimotion Jo49 att införa avfallsskatt. Enligt motionens yrkande 18 börregeringen därför få i uppdrag att återkomma med förslag till avfallsskatt föreden . propositionen anförts om avfalbskatt och kälboriering har inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Regeringsförslagetsyrkande 30 bör sålunda läggas till handlingarna. Utskottets ställningsfagande idenna del innebär att förslaget i partimotion Jo49 yrkande 18avstyrks. Någon tidsgräns för när en viss del av utredningsarbetet skall varaavslutat bör inte sättas upp av . Det bör ankomma på regeringen attutifrån en helhetsbedömning bestämma den närmare inriktningen m.m. avutredningsarbetet. Det finns enligt utskottets uppfattning inte skäl antaannat än att utredningsarbetet och den därpå följande beredningen bedrivs rationellt'och ufan onödig tidsspillan. Kommunernahar enligt motion Jo60 (s) numera möjlighet att differentiera avfallstaxornaför att stimulera källsortering av avfall. Enligt motionärerna bör även vatten-och avloppstaxan liksom energitaxan kunna utformas så att de ger användarnaklara ekonomiska incitament att minska vatten- och energiförbrukningen. Enligtförslaget bör en utredning tillsättas för att presentera förslag till hursådana taxor kan utformas. Med hänvisning härtill föreslås i motionens yrkande2 ett tillkännagivande om differentierade taxor för avfall, vattenoch avlopp samt energi. Regeringentillsatte en särskild arbetsgrupp Avgiftsgruppen med uppgiftatt utarbeta förslag beträffande den kommunala avgiftssättningen, främst inomde kommunala tekniska verksamheterna som vatten och avlopp, elektricitet ochrenhållning. Avgiftsgruppen har överlämnat betänkandet Avgifterinom verksamhet förslag till modifierad självkostnadsprincip (Ds1993:16). Som framgår av titeln innehåller betänkandet förslag om kommunalavgiftssättning som baseras på en modifierad självkostnadsprincip. Förslagetsyftar bl.a. till att öppna en möjlighet att ta ut avgifter som kan användasför att finansiera nödvändiga investeringar i 1992/93:BoU7y syfte att minskamiljöbelastningen och att påverka konsumtionsmönstret i miljövänlig riktning.Arbetsgruppens arbete är ännu inte avslutat. Gruppen kommer senare i vår attlämna förslag till en omarbetad va-lag. När det gäller frågor avseendeavgiftssättning för el har dessa överlämnats till Ellagstiftningsutredningensom avser att avge ett betänkande . Somframgår av redovisningen ovan är den kommunala avgiftssättningen föremål föromfattande överväganden. Enligt utskottets mening bör resultatet av dessaöverväganden awaktas. Motion Jo60 (s) yrkande 2 avstyrks med hänvisninghärtill. Riksdagenfatfade beslut om ett avfallsprogram (bet. 1989/90:JoU16) som bl.a.innebär att kommunerna skall svara för en heltäckande avfallsplanering. Enkopia av de upprättade planerna skall inlämnas till . Medhänvisning till att arbetet med att upprätta kommunala avfallsplaner enligtmotionären går trögt föreslås i motion Jo52 (-) att de kommunalaavfallsplanerna bör lämnas in års utgång yrkande 11. Enligtmotionen bör regeringen därefter återkomma till med en uppföljningoch förslag till åtgärder så att målen beslut kan nås inom en näraframtid yrkande 12. Äveni motion Jo60 (s) yrkande 7 begärs en uppföljning av beslut om denkommunala avfallshanteringen. Med hänvisning till att det enligt motionärernahittills har gått ganska trögt både med källsortering av avfall och med dekommunala avfallsplanerna kan det enligt motionärernas mening ifrågasättas vadregeringen gjort för att fullfölja beslut. Ikretsloppspropositionen konstateras att den rådande situationen inomavfallsområdet inte står i överensstämmelse med vad som borde gälla utifrånriksdagens beslut om övergripande målsättning och ambitionsnivå. Detta ärnaturligtvis inte tillfredsställande. Som framhålls i propositionen är detdärför angeläget att åtgärder vidtas för att förbättra situationen. Deförslag som läggs fram i kretsloppspropositionen bör enligt utskottets meningockså kunna bidra till att de uppställda målen kommer att uppnås. Det kanenligt utskottets uppfattning dessutom förutsättas att regeringen och/ellerNaturvårdsverket, om så anses erforderligt, vidtar åtgärder så attintentionerna med avfallsprogrammet kommer att förverkligas. Etttillkännagivande i enlighet med förslagen i motionerna Jo52 (-) yrkandena 11och 12 samt Jo60 (s) yrkande 7 kan vid en sådan uppfattning undvaras. Insatserför att möjliggöra kompostering av avfall för enskilda hushåll är enligtmotion Jo51 (kds) värdefulla och bör stimuleras. Med hänvisning härtillföreslås i motionens yrkande 2 ett tillkännagivande om attkompostering alltid skall planeras in i nyproduktionen och i möjligaste mån idet äldre husbeståndet. Fråganom förbättrade möjligheter till kompostering tas upp också i motion Jo59 (s).Med hänvisning till att erfarenheterna av komposter- ing är mycket goda också i flerbostadshusområden föreslås att en 1992/93:BoU7y generell rätttill kompostering av hushållsavfall under kontrollerade former skall ges yrkande 2. Somframhålls i kretsloppspropositionen kan hemkompostering av t.ex. köks- ochträdgårdsavfall i många fall vara en bra metod för att minimeraavfallsmängderna och återföra avfallet till naturens kretslopp. Detär enligt utskottets mening viktigt att möjligheterna för enskilda hushåll attkompostera avfall underlättas. I renhållningslagen föreskrivs också attkommunen vid sin planläggning m.m. av hur den kommunalabortforslingsskyldigheten för hushållsavfallet skall fullgöras skall ta hänsyntill den enskildes möjligheter att själv ta hand om avfallet på ett från hälso-och miljöskyddssynpunkt godtagbart sätt. I propositionen aviserar dessutomregeringen sin avsikt att gör en översyn i syfte att underlätta komposteringför enskilda hushåll. Ytterligare överväganden i hithörande frågor bör enligtutskottets mening anstå i awaktan på resultatet av denna översyn. MotionernaJo51 (kds) yrkande 2 och Jo59 (s) yrkande 2 avstyrks med hänvisning härtill. Föratt underlätta fortsatta försök i full skala med en långt gående källsorteringav sopor föreslås i motion Jo674 (s) yrkande 3 att stöd skall utgå till ettantal "modellkommuner". Enligt förslaget blir det härigenom möjligtatt med dessa kommuner som exempel snabbare driva fram ett robust och effektivtsystem för hela avfallskedjan från källsortering till återvinning ellerdeponering. Detär naturligtvis viktigt att landets kommuner på olika sätt stimuleras att förbättrasin avfallshantering så att den sker på ur miljösynpunkt bästa möjliga sätt.Inom ramen för det s.k. ekokommunprojektet har också viss verksamhet med dennainriktning kommit till stånd. Flera kommuner har också utifrån lokala initiativgjort betydande insatser för att förbättra avfallshanteringen i alla dess led.Det finns sålunda tillgång till en rad exempel på en förbättradkommunal avfalbhantering med den utformning som motionärerna förordar.Utskottet är inte nu berett förorda ytterligare insatser. Det får förutsättasatt det utvecklingsarbete som pågått och pågår kommer att ge underlag förytterligare åtgärder i avsikt att förbättra avfallshanteringen. Utskottet villi anslutning härtill framhålla att det i den s.k. forskningspropositionen(prop. 1992/93:170) föreslås att till forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling skall anslås . Detta anslag, somdisponeras av , får bl.a. användas förutvecklingsprojekt och demonstrationsanläggningar. Utskottetavstyrker med hänvisning till det nu anförda förslaget i motion Jo674 (s)yrkande 3. Detkommunala ansvaret för att ta hand om hushållsavfall torde enligt motion Bo701 (s) inte kunna ifrågasättas så länge avfallet hålls oseparerat detta oavsett avfallets innehåll. I de fall den del av avfallet som är miljöfarligt separeras är däremot den kommunala renhållningsskyldigheten enligt motionärernas mening inte lika själv klar. I motionen begärs därför ett klarläggande av ansvarsfrågorna när 9 det gäller omhändertagande av miljöfarligt avfall från hushållen. Den vikt som enligtutskottets mening måste läggas vid att källsor- l992/93:BoU7y tering av avfall kommertill stånd i så stor utsträckning som möjligt innebär att sådana förhållandenm.m. som kan motverka en sådan utveckling måste undanröjas. Detta innefattarnaturligtvis också den lagstiftning som är tillämplig på avfallshanteringen. utsträckning lagstiftningen utgör ett hinder för källsortering bör densålunda ändras. När det gäller hanteringen av miljöfarligt avfall har ocksåtvå utredningsförslag lagts fram som tar upp dessa frågor. Utredningsförslagenär föremål för remissbehandling och överväganden inomregeringskansliet. Det får enligt utskottets mening förutsättas att dessaöverväganden också innefattar de i motion Bo70l (s) aktualiserade frågorna omansvaret för det ur hushållsavfallet separerade miljöfarliga avfallet. Vad imotionen anförts torde sålunda komma att tillgodoses utan någon riksdagensytterligare åtgärd. Somen del i ett åtgärdsprogram för miljön i förs i motion Jo676(fp) fram förslag för att stimulera och underlätta källsortering av sopor. Enviktig förutsättning för att källsortering skall komma till stånd i önskadomfattning anges i motionen bl.a. vara att en långsiktig marknad och avsättningkan skapas och upprätthållas för det källsorterade materialet. I motionensyrkande 15 såvitt nu är i fråga hemställs därför om ett riksdagenstillkännagivande om vikten av en marknad för kälborterat avfall. Enövergripande målsättning för de förslag avseende avfallshanteringen som lagtsfram i kretsloppspropositionen är att avfallets volym och farlighet skallbegränsas. Ett viktigt medel för att åstadkomma detta är källsortering avavfallet. En utvidgad källsortering ökar bl.a. förutsättningarna föråtervinning och återanvändning.