yttr · GG05KU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Ökad konkurrens i verksamhet har genom beslut den 22 oktober 1992berett tillfålle att yttra sig över proposition1992/93:43 om ökad verksamhet jämte följdmotioner. I propositionenföreslås ändringar i socialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjukvårdslagen(1982:763), tandvårdslagen (1985:125) och lagen (1991:1136) om försöksverksamhetenmed primärvård i syfte att klarlägga att entreprenad skall varatillåten i sådan verksamhet som inte innefattar myndighetsutövning. Utskottetbegränsar sitt yttrande till att gälla de frågor om självstyrelse,myndighetsutövning, rättssäkerhet, tystnadsplikt och sekretess,likabehandlingsprincipen, uppföljning och kvalitetskontroll samträttighetslagstiftning som tas upp i ett par följd-motioner. I propositionen föreslås lagändringar i syfte attklarlägga att entreprenad skall vara tillåten i sådan verksamhet som inteavser myndighetsutövning. I speciaimotiveringen till förslaget om ändring isocialtjänstlagen hänvisas till att socialtjänstlagen är föremål för översynbl.a. i syfte att tydligare avgränsa och klargöra uppgifter ochansvarsområden varvid myndighetsbegreppet kommer att tas upp. Det yttersta ansvaret för kommunens uppgifter inomsocialtjänsten kan inte överlåtas på annan. Som exempel på myndighetsutövninginom kommunerna som inte utan lagstöd kan överlåtas på andra anges beslut omolika former av bistånd och stödåtgärder inom individ- och familjeomsorgen. Ettannat exempel är tvångsåtgärder enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukarei vissa fall (LVM) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård avunga (LVU). Beslutsfattande i dessa frågor kan enligt propositionen inteläggas ut på entreprenad. Detsamma gäller socialnämndernas uppgifter enligtför-äldrabalken i samband med fastställande av faderskap och underhållsbidragtill vissa barn. Administration däremot bör enligt propositionen kunnaöverlåtas på någon annan, men sekretessfrågorna måste då lösas på etttillfredsställande sätt. Det finns inte heller något hinder mot att förläggavård 1 1992/93. 1992/93 KU2y enligt LVUtill ett privat hem för vård eller boende. Även om vården /93:KU2y innefattarmyndighetsutövning finns det i 11 § LVU särskilt lagstöd för att lägga utuppgiften att bestämma om den unges förhållanden också på en föreståndare fören privat institution. Det sistnämnda gäller dock ej vård vid sådana särskildaungdomshem som avses i 12 § LVU. Barnomsorg utgör enligt propositionen en verksamhet somnumera kan läggas ut på entreprenad. Beslut om avgifter och tilldelning avplatser betraktas dock enligt propositionen som myndighetsutövning och kan inteöverlåtas på annan. Rådgivande och kurativa funktioner inom socialtjänst innefattarinte myndighetsutövning och kan läggas ut på entreprenad. Ansvaret för den övergripande ledningen av landstingenshälso- och sjukvård kan inte överlåtas på annan huvudman än den nämnd somenligt 10 § hälso- och sjukvårdslagen utövar ledningen av hälso-och sjukvård. Det är uppenbart att vissa åtgärder inom den psykiatriskatvångsvården och inom smittskyddet innefattar myndighetsutövning. Lagen(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård ger dock vissa begränsade möjligheter attge psykiatrisk tvångsvård även på privat vårdinrättning. Inom hälso- ochsjukvården i övrigt torde enligt propositionen själva vårduppgifterna och debeslut som sker utifrån enbart medicinska indikationer mera sällan vara attanse som myndighetsutövning. Vidare sägs att tilldelning av turordning utifrånmedicinska kriterier vid tilifålliga sjukvårdsköer knappast kan uppfattas somett beslut om förmån för enskild och därmed inte heller som myndighetsutövning.Regeringen anser mot denna bakgrund att huvuddelen av den nuvarande sjukvårdenbör kunna läggas ut på entreprenad. När det gäller förslaget till ändring i tandvårdslagen(1985:125) hänvisas i propositionen till lagens förarbeten (prop. 1984/85:79)där det framhölls att i vissa fall genom överenskommelse med t.ex.en privat verksam tandläkare kunde uppdra åt denne att svara för den faktiskavården även om det förutsattes att i huvudsak självt svarade fördenna vård. I propositionen lämnas inte något förslag till lagändringi fråga om tystnadsplikt och sekretess. En genomgång av vissa regler på områdetredovisas dock, och det hänvisas till att regeringen i en beslutadlagrådsremiss rörande stöd och service till vissa funktionshindrade lagt framförslag om ändringar i socialtjänstlagen som bl.a. innebär att tystnadspliktinförs för den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedrivenenskild verksamhet som avser insatser enligt socialtjänstlagen. Lagrådet anslötsig i stort till uttalandena i den nu aktuella propositionen rörande tystnadspliktoch sekretess och beaktade därvid att lagförslagen inte innebär någonprincipiell utvidgning av utrymmet för anlitande av privata entreprenörer utannärmast kan ses som ett förtydligande av den ordning som gäller . Enligt propositionen motiverar behovet av nationelluppföljning och utvärdering samt en ökad konkurrens en mer enhetlig redovisningav kommunernas verksamhet och kostnader. Några tvingande regler om enhetligredovisning föreslås dock inte i avvaktan på resultatet av det arbete pådetta område som pågår inom i samråd 1992/93:KU2y Enligt regeringens mening är det mycket angeläget att dekommunala redovisningssystemens kvalitet förbättras. Utvecklingen mot ökadkonkurrens förutsätter att det finns kostnads-och resultatmått av hög kvalitet. Enligt motion 1992/93:So2 av m.fl. (s) börpropositionens förslag avslås. Motionärerna vänder sig emot att privatiseringforceras fram oavsett vilken verksamhet det gäller. Det framhålls att förslagentill ändringar i speciallagstiftningen är oklara i fråga om myndighetsutövning.Enligt motionärerna är det nödvändigt att klargöra vad som menas medmyndighetsutövning inom de specialreglerade verksamheterna innan förslagenövervägs. Ett tillkännagivande till regeringen begärs i denna fråga. Vidarebegärs ett tillkännagivande till regeringen om den grundlagsfåsta kommunalasjälvstyrelsen. och landstingskommunal tjänsteproduktion är specifik;den baseras på den grundlagsfåsta kommunala självstyrelsen.Rättssäkerhetsaspekter och demokratiska aspekter måste beaktas. Också när detgäller frågan om obligatorisk upphandling berörs den kommunala självstyrelsen.Redan tidigare har enligt motionärerna ingrepp gjorts i den kommunalasjälvstyrelsen genom att kommunen tvingas lämna bidrag till de privataskolorna. I motionen begärs också ett tillkännagivande tillregeringen rörande rättssäkerhet, sekretess och tystnadsplikt, likabehandlingsprincipen,uppföljning och kvalitetskontroll. För att garantera god vård och omsorg i denverksamhet som läggs ut på skilda entreprenörer måste kvalitetskraven läggasfast. Rättssäkerheten måste tryggas. Motionärerna anser att det bör fastslås ilag att verksamhet som läggs ut på skilda entreprenader skall bedrivas på ettsådant sätt att likställighetsprincipen skall upprätthållas. Den enskildesrättssäkerhet eftersatts enligt motionen när kommunerna lämnar över verksamhetunder till annan regi. Samma verksamhet kommer frånsekretessyn-punkt att behandlas olika beroende på om den bedrivs i offentligeller privat regi. Frågorna om sekretess och tystnadsplikt borde ha klargjortsi samband med denna proposition. Effektivare regler om sekretess ochtystnadsplikt bör införas innan nya utvidgade regler om konkurrens i kommunalverksamhet genomförs. Slutligen framhålls att resultatet av detutredningsarbete som pågår inom och Hälso- ochsjukvårdsutredningen borde ha avvaktats. I motion 1992/93:So4 av m.fl. (v) yrkande 3begärs ett tillkännagivande till regeringen rörande behovet av enrättighetslagstiftning. Enligt motionärerna krävs det för att minskaorättvisorna miniminivåer som kommunerna måste nå upp till när det gällerutbildning, service, omvårdnad och vård. 1* 1992/93. Bakgrund 1992/93:KU2y Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen kan förvaltningsuppgiftöverlämnas till bolag, förening, samSllighet, stiftelse eller enskild individ.Om uppgiften innefattar myndighetsutövning skall det ske med stöd av lag. Avförarbetena till regeringsformen (prop. 1973:90 s. 397) framgår att medmyndighetsutövning åsyftas i överensstämmelse med den tidigareförvaltningslagen utövning av befogenhet att bestämma om förmån, rättighet,skyldighet, disciplinär bestraffning eller annat jämförbart förhållande.Innebörden av begreppet myndighetsutövning utvecklades i förarbetena till dentidigare förvaltningslagen (prop. 1971:30 s. 330 f.). Utmärkande för allmyndighetsutövning är enligt denna proposition att det rör sig om beslut ellerandra åtgärder som ytterst är ett uttryck för samhällets maktbefogenheter iförhållande till medborgarna. Men det behöver inte vara fråga om åtgärder sommedför förpliktelser för enskilda. Myndighetsutövning kan också förekomma iform av gynnande beslut, t.ex. tillstånd att driva en viss verksamhet,befrielse från en lagstadgad förpliktelse eller beviljande av social förmån. Karaktäristisktär emellertid att den enskilde befinner sig i ett slags beroendeförhållande. Ärdet fråga om förbud, föreläggande eller liknande, måste han rätta sig efterbeslutet, eftersom han annars riskerar att tvångsmedel av något slag användsmot honom. Rör det sig om ett gynnande beslut, kommer beroendeförhållandet tilluttryck på så sätt att den enskilde måste vända sig till myndigheten för att fåt.ex. en förmån och att myndigheternas tillämpning av de föreskrifter somgäller på området får avgörande betydelse för honom. Av proposition 1971:30 framgår också att begreppetmyndighetsutövning inte omfattar andra ärenden än sådana där saken avgörsensidigt genom beslut av myndigheten. Utanför begreppet faller därför enligtpropositionen ärenden som avgörs genom att myndigheten träffar avtal elleröverenskommelse om saken med någon enskild. Här skyddas nämligen den enskildesrätt genom det civilrättsliga regelsystemet och möjligheten att väcka talan vidallmän domstol. Det gäller ärenden som angår upphandling, affårsverksamhet,egendomsförvaltning och privaträttsligt reglerade mellanhavanden i övrigt.Utanför myndighetsutövningens område ligger också den serviceverksamhet somdet allmänna bedriver; konsumentupplysning och liknande rådgivning. Som framhålls i den nu aktuella propositionen är detytterst genom rättspraxis som innebörden av begreppet myndighetsutövningfastställs. Så har ett beslut av kommun att lägga ut hemtjänst påentreprenad prövats av Kammarrätten i (mål nr 6305-1988) som avslogbesvären bl.a. med motiveringen att den klagande inte visat att kommunen genomsitt beslut överlåtit myndighetsfunktion enligt socialtjänstlagen påentreprenören eller på annnat sätt överskridit sina befogenheter. Kammarrättensdom har överklagats till Regeringsrätten, som ännu inte avgjort målet. Ianbudshandlingarna hade angetts bl.a. att entreprenören skulle arbeta efter delagar och förordningar som gäller för social hemtjänst, att kommunenshemtjänstinspektör beslutar efter samråd med hjälptagaren och den av entreprenören utsedda arbetsledaren om vilken insats den enskilde behöver och 1992/93:KU2y upprättarärendeblad samt att avgift skulle erläggas enligt den kommunala hemtjänsttaxanoch debiteras av kommunen. I detta sammanhang kan erinras om att regeringsförslagettill ny kommunallag (prop. 1990/91:117) inte innehöll någon reglering av fråganom och under vilka förutsättningar kommuner och landsting kan använda privaträttsligaorgan för sin verksamhet. Det ansågs nämligen vanskligt att åstadkomma en heltpreciserad avgränsning av när det skulle vara tillåtet att lämna över vården avkommunala angelägenheter till sådana organ. I propositionen hänvisades till attreglerna om den kommunala kompetensen sätter gränser för möjligheterna attöverlämna uppgifter till privaträttsliga organ och till att det påspecialreglerade områden finns begränsningar, liksom när det gäller ärenden sominnefattar myndighetsutövning. På Lagrådets förslag infördes en uttryckligbestämmelse om kommuners och landstings möjligheter att överlämna vården avkommunal angelägenhet, för vars handhavande särskild ordning inte föreskrivits,till ett privaträttsligt ' subjekt och en erinran om regeln i 11 kap. 6 §regeringsformen. Likställighetsprincipen kommer till uttryck i 2 kap. 2 §kommunallagen (1991:900) som föreskriver att kommuner och landsting skallbehandla sina medlemmar lika om det inte finns sakliga skäl för något annat.Den kan sägas begränsa kommunernas och landstingens handlingsfrihet inom ramenför deras kompetens. Principen, som i praxis främst kommit att tillämpas ifråga om taxe- och bidragsbeslut, innebär att det inte är tillåtet för kommuneroch landsting att särbehandla vissa kommunmedlemmar eller grupper avkommunmedlemmar annat än på objektiv grund. Det kan enligt förarbetena tillkommunallagen (prop. 1990/91:117 s. 29) uttryckas som att rationella skäl ellersakliga överväganden krävs som grund för att kommunmedlemmar behandlas olikaeller att kommunen eller på saklig grund varit behörig att handlaså. Det krävs således att kommunerna och landstingen skall iaktta objektivitetoch rättvisa i sin behandling av kommunmedlemmarna men innebörden av detta kanvara olika inom olika verksamhetsområden (s. 149). har i det delbetänkande som liggertill grund för propositionen (SOU 1991:104 s. 87 ff.) Konkurrensen inom den kommunala sektorn diskuterat vad som kan känneteckna en kommu nal entreprenad, dvs. att kommun eller landsting anlitar en extern producent för en viss uppgift som annars skulle ha utförts i egen regi. Kommunen eller har kvar det fulla ansvaret för verksam heten och skall se till att den anlitade entreprenören uppfyller bestäm melserna i den aktuella speciallagen och de föreskrifter som har utfårdats med stöd av denna. Man måste även avtalsvägen skapa garantier för att entreprenören beaktar de allmänna regler som gäller för offentlig förvaltning och som bl.a. finns i 1 kap. 9 § regeringsfor men om allas likhet inför lagen och saklighet och opartiskhet vid fullgörande av uppgifter inom offentlig förvaltning samt i förvaltnings lagen, sekretesslagen och kommunallagen, särskilt då likställighetsprin- '. Ikommunens avtal med entreprenören kan därför särskilda 1992/93:KU2y villkorbehövas för att se till att samma regler i dessa avseenden gäller som omkommunen själv skulle utföra verksamheten. Vidare måste de kvantitativa och kvalitativa mål ochriktlinjer för verksamhetens bedrivande som beslutas av kommunfullmäktige, kommunstyrelseeller facknämnd tillämpas även om en verksamhet läggs ut på entreprenad. Attsamma krav måste ställas på upphandlad verksamhet som på egenregiverksamhetenföljer enligt av likställighetsprincipen. I betänkandetsägs också att behovsbedömning och köadministration kan åligga myndighet.När det gäller avgifter för verksamhet som är utlagd på entreprenad framhållsatt likställighetsprincipen förutsätter att samma avgifter tas ut för enverksamhet som är utlagd på entreprenad och för sådan som bedrivs i egen regi. framhåller att den kommunalaförvaltning som är ansvarig för verksamheten självfallet är skyldig attkontrollera att villkor som avtalats med entreprenören följs, t.ex. genomintervjuer eller enkäter bland kunder/klienter. När det gäller de frågor om insyn och sekretess som tasupp i motion So2 kan erinras om att sekretesslagen (1980:100) innehållerbestämmelser om tystnadsplikt och sekretess i det allmännas verksamhet. Enligthuvudregeln gäller lagen således inte den som är anställd hos ett privaträttssubjekt eller i övrigt i privat verksamhet. Emellertid gäller enligt 1kap. 6 § att sekretessreglerna också omfattar uppdragstagare hos en myndighetoch likställda. Sekretesslagen blir därigenom tillämplig på sådana personer somhar uppdrag hos en myndighet och har en sådan anknytning till myndigheten attde kan sägas delta i denna verksamhet. I förarbetena till sekretesslagen (prop.1979/80:2 Del A s. 127) framhölls att det i allmänhet måste antas att enuppdragstagare har den behövliga anknytningen till en viss myndighet om denuppgift han utför vanligen skall fullgöras av en tjänsteman eller någon annanbefattningshavare vid myndigheten eller i varje fall naturligen skulle kunnahandhas av en sådan befattningshavare. Det är emellertid endast uppdragstagaresom är fysiska personer som i sekretesshänseende skall jämställas medarbetstagare hos myndighet. Som exempel på uppdragstagare som mot dennabakgrund kommer att omfattas av sekretesslagen har i lagens förarbeten nämntsbl.a. kontaktpersoner inom , personundersökare, personal inomden kommunala fritidsverksamheten, hemhjälpspersonal, personer som ställt sigtill socialvårdens förfogande med s.k. kontrakterade familjehem,barnavårdsmän, konsulter av skilda slag och tolkar. Enligt 7 kap. 1 § resp. 4 § sekretesslagen gällersekretess inom hälso-och sjukvården samt inom för uppgift omenskilds personliga förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Pre-sumtionen ärsåledes för sekretess. Utanför tillämpningsområdet för 7 kap. 1 § sekretesslagenfaller verksamhet vid sjukhus och liknande inrättningar som drivs av enskilda, liksom privat drivna läkarmottagningar, tandläkarmottagningar. Här gäller i stället lagen (1980:11) om tillsyn över 1992/93:KU2y Enligt 6 § denna lag får den som tillhör eller hartillhört hälso- eller sjukvårdspersonalen inte obehöri-gen röja vad han i sinverksamhet har erfarit om en enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden. Sekretessen enligt 7 kap. 4 § omfattar bl.a. handlingaroch uppgifter i övrigt som gäller uppsökande verksamhet, social hemhjälp, kommunalfårdtjänst, kontaktverksamhet, förskole- och fritidshemsverksamhet, vård ochbehandling vid kommunala och landstingskommunala institutioner såsom barn- ochungdomshem, behandlingshem, inackorderingshem och ålderdomshem/samtöver huvud taget social service och socialt bistånd som lämnas av socialnämnd.Den kommunala hälso- och sjukvården hör i sekretesshänseende till samma verksamhetsområdesom den kommunala . Till skall också räknasverksamhet enligt LVU och LVM. Till socialtjänst i paragrafens mening hörvidare t.ex. ärenden rörande fastställande av faderskap och underhåll, vårdnad,namnbyte, påföljd för brott och handräckning enligt 21 kap. föräldrabalken.Inom den kommunala familjerådgivningen är sekretessen absolut. Ärenden omfördelning av daghemsplatser och pensionärsbostäder omfattas också av begreppetsocialtjänst. De personer som skall iaktta sekretessen är utöver de berördaanställda hos myndigheten bl.a. ledamöter i socialnämnd eller motsvarande,kontaktpersoner, hemhjälpspersonal och personer som har ställt sig tillsocialtjänstens förfogande med s.k. kontrakterade familjehem. Också s.k.kommunala dagmammor har att iaktta sekretess medan vanliga fosterföräldrar(familjehemsföräldrar) inte ansetts ha sådan anknytning att de är skyldigaiaktta sekretess. Av 69 § socialtjänstlagen framgår att tystnadsplikt gällerför den som är eller har varit varit verksam inom enskilt hem för vård ellerboende. gör inte någon annan bedömning änregeringen när det gäller det angelägna i att främja en utveckling mot ökadentreprenadupphandling inom verksamhet, men vill ocksåunderstryka vad som framhålls i propositionen om att entreprenader inte alltidär den mest fördelaktiga verksamhetsformen. En viktig förutsättning är t.ex.att det finns verklig konkurrens mellan flera aktörer på den lokala marknaden.De speciella förutsättningar som gäller för tjänsteproduktion måsteockså beaktas. Den kommunala självstyrelsen innebär att verksamheten i grundenstyrs av medborgarna i kommunen eller landstingen genom förtroendevaldarepresentanter och att medborgarna via sina valda ombud kan påverka tjänsternasutformning och omfattning. När det gäller den i motion So2 behandlade frågan omutrymmet för självstyrelse vill erinra om vadsom framhölls i förarbetena till regeringsformen (prop. 1973:90 s. 190) om attstaten och kommunerna samverkar "på skilda områden i olika former för attuppnå gemensamma samhälleliga mål". Med detta synsätt ansågs det varkenlämpligt ellermöjligt att en gång för alla dra orubbliga och preciserade gränser 1992/93:KU2y i grundlagkring en självstyrelsesektor. Arbets- och befogenhetsfördelningenmellan stat och kommun måste i stället i ganska vid omfattning kunna ändras itakt med samhällsutvecklingen. delar den uppfattning som framförsi propositionen att det inom de nu aktuella verksamheterna ibland kan varasvårt att skilja mellan vad som är att anse som myndighetsutövning och vad somär andra förvaltningsuppgifter. I specialmotiveringen till de olikalagförslagen har dock lämnats en viss redovisning av i vilken månförvaltningsuppgifter av skilda slag kan anses innefatta myndighetsutövningoch därför inte kan överlåtas på annan. Redovisningen gör inte anspråk på attvara fullständig. Enligt mening hade det självfallet ioch för sig varit att föredra att några tveksamheter inte kvarstår när detgäller avgränsningen av vad som skall anses innebära myndighetsutövning. understrukit innebär emellertid inte propositionens lagförslag någonprincipiell utvidgning av utrymmet för anlitande av privata entreprenörer utankan närmast ses som ett förtydligande av den ordning som gäller . Beträflande frågan om tystnadsplikt villkonstitutionsutskottet hänvisa till att regeringen i en lagrådsremissrörande en ny lag om stöd och service till vissa funktionshindrade, m.m. lagtfram förslag till ändringar i socialtjänstlagen. Förslaget innebär bl.a. atttystnadsplikt införs för den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigtbedriven enskild verksamhet som avser insatser inom . Det kanenligt lagrådsremissen t.ex. vara fråga om ett privat företag som enligt avtalmed kommunen ombesörjer viss hemtjänst. Tystnadsplikt kommer då att gälla förde anställda hos företaget beträffande sådant som de genom sin verksamhet fårveta om olika hjälptagare. Tystnadsplikten omfattas av strafeanktioneringen i20 kap. 3 § . vill vidare erinra om att utskotteti ett justerat betänkande (1992/93:KU4) avstyrkt en motion som när detgäller barnomsorg inom enskild verksamhet tagjt upp behovet av regler förlikabehandling, offentlighet, sekretess och JO:s insynsmöjligheter. Utskottethänvisade till det arbete som pågår i . I direktiven (dir. 1991:50) till Socialtjänstkommitténanges att kommitténs översyn av socialtjänstlagen skall syfta till atttydligare avgränsa och klargöra uppgifter och ansvarsområden.Kommittén bör också överväga innehållet i och formerna för tillsynen av såvälden kommunala som de privata vårdgivarnas verksamhet. bör enligt sina direktiv (dir.1992:12) lägga fram förslag som säkerställer insyn och kontroll för kommunin vånarna när kommunens verksamhet bedrivs genom hel- eller delägda bolag eller i privat regi eller kooperativ regj. De särskilda problem som kan uppstå i fråga om insyn och offentlighet i sådana företag där samarbete sker mellan privata intressenter och kommunen bör enligt i Mot bakgrund av det anförda anser konstitutionsutskottetatt propo- 1992/93:KU2y sitionens förslag bör tillstyrkas. Beträffande deövriga frågor som tas upp i motion So2 vill ocksåhänvisa till att det arbete som bedrivs i de nämnda kommittéerna innebär attsådana frågor kan komma att ytterligare belysas och föranleda förslag tilllagändringar i olika avseenden. vill vidare hänvisatill tillsynsmyndigheternas roll när det gäller och hälso- ochsjukvården. Beträffande frågan om självstyrelse förutsätterkonstitutionsutskottet att de överväganden som görs i ifråga om bl.a. enhetlig redovisning av kommunernas verksamhet och kostnaderockså innefattar avvägningar beträffande gränserna för den kommunala självstyrelsen.När det gäller upphandling Sr hänvisa till attregeringen har lagt fram en proposition om offentlig upphandling(prop. 1992/93:88), som kommer att behandlas i finansutskottet.