yttr · GG05TU1 · 1992-12-31 00:00:00 — yttrande över EES-propositionen jämtemotioner 1992/93 TUly har berett samtliga övrigautskott tillfälle att avge yttrande överproposition 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämtedels de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen, delsmotionerna 1991/92:U534 yrkandena 7 och 8 samt 1991/92:U701, allt såvittpropositionen och motionerna berör resp. utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet, förutom dedelar av propositionen som berör utskottets beredningsområde, motionerna1991/92:E7 av m.fl. (s) yrkande 7 och 1991/92:E10 av . (v) yrkandena 2 och 22. De avtal som regeringen nu förelägger förgodkännande skall ses mot bakgrund av beslut medanledning av proposition 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen(bet. 1987/88:UU24, rskr. I beslutet framhölls att bör eftersträvaett så nära och varaktigt samarbete med EG som möjligt på alla de områden somomfattas av EG:s inre marknad. Som mål angavs, att integrationsarbetet skulleleda till samma fördelar och åtaganden för medborgare, företag ochinstitutioner i som i EG:s medlemsländer. Ett svenskt medlemskap i dock inte ett mål för de förhandlingar som då förestod. Transport- och kommunikationsfrågornas betydelse iintegrationsarbetet behandlades dels i den nämnda propositionen, dels iproposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 90-talet (bet. 1987/88:TU21,rskr. I den förstnämnda propositionen fi-amhölls bl.a. attarbetet inom EG på en gemensam transportmarknad hade gått långsammare än påmånga andra områden och att det som dittills hade uppnåtts fick sägas vararelativt begränsat. Detta hade sina naturliga förklaringar i omständighetersåsom olikheter i geografisk utbredning och geografiskt läge. 1 1992/93. regionala skillnader i fråga om befolkningskoncentration, industri- 1992/93:TUly strukturoch avståndet till marknaderna samt existerande nationell transportstruktur ochtransportpolitik. I den sistnämnda propositionen fi-amhölls det närasambandet och inbördes beroendet mellan utrikeshandel och utrikes transportersamt betonades' att fri handel förutsätter fria transporter. Mycket taladeemellertid för att det inte skulle vara möjligt för EG att hålla sin tidsplanatt nå en fri inre transportmarknad . Det underströks vidare att handeln ochtransportmöjligheterna mellan och var av helt avgörandebetydelse för den svenska ekonomin. Därför fordrades att vi såväl inom Sverigesom mellan och hade tillgång till ett så modernt och effektivttransportsystem som möjligt. Vidareframhölls att det svenska transportväsendet också är en del av ett störreeuropeiskt transportsystem. Det är därför angeläget betonades det att detinte råder väsentliga skillnader i villkoren för utförandet av transporternamellan svenska och andra länders transportföretag. I annat fall kundesnedvridningar av konkurrensförhållandena bli följden och kostnadsfördyringaruppstå, något som i sin tur kunde fa svåra negativa verkningar på vårindustriella konkurrenskraft. måste därför tillsammans med de andraländerna i söka utveckla en gemensam grundsyn på i vart fall den del avtransportpolitiken som gäller de internationella transporterna, särskilt deeuropeiska och nordiska-Riksdagens beslut innebar att svenska åtgärder för attuppnå en gemensam europeisk transportmarknad borde vidtas. Detta fick dock inteinnebära betonades det i beslutet att avkall görs på väsentliga svenskaintressen i fråga om miljö, säkerhet och hälsa. Vidare borde fortsattverka för en liberalisering av den internationella vägtrafiken och för attenhetliga kör- och vilotidsregler skall gälla för den internationellalandsvägstrafiken i . Även utvecklingen av den internationellakombinerade väg- och järnvägstrafiken borde stödjas. 1 den proposition som är i fråga betonas att ettdeltagande i det internationella samarbetet är en avgörande förutsättning fören positiv utveckling av det svenska välståndet. Denna utveckling är sedan mer exportledd. Den svenska ekonomin måste fortsätta att varakonkurrenskraftig. viktigaste handelspartners finns i . Merän hälften av den svenska utrikeshandeln sker med EG, och sammanlagt svarar EESför nära tre fjärdedelar av svensk utrikeshandel. Besluten inom EG far därföravgörande betydelse för den svenska ekonomin, vilken anknytning till EG Sverigeän väljer. innebär enligt regeringen en rad fördelar utöver dem somföljer av det frihandelsavtal som gäller mellan och EG sedan den 1januari 1973. När ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde skapas, avvecklasgränshindren i handeln med varor och tjänster mellan de berörda länderna samtde tekniska handelshinder som beror påskillnader i nationella lagar och bestämmelser. Kapital kan röra sig1992/93:TUly fritt över gränserna, och avvecklas begränsningarna ifråga om arbetskraftens rörlighet. Grundtanken med är betonasdet i propositionen att skapa ett dynamiskt och enhetligt europeisktsamarbetsområde grundat på gemensamma regler och lika konkurrensvillkor förföretag och enskilda. framstår därför som en viktig förutsättningför förmåga att stärka sin ställning som industrination. innehåller en huvuddel med de materiellabestämmelserna om fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital samts.k. Den fi-ia rörligheten för tjänster på transportområdetregleras i ett särskilt kapitel. I nu nämnda delar motsvarar dens.k. primära EG-rätten, i första hand regler. Dessutom finnsbestämmelser om de olika institutioner som etableras genom avtalet. övertas vidare de regler på konkurrensområdet som gäller enligtRomfördraget och som kompletterar reglerna om fri rörlighet över gränserna.Samtliga nu nämnda bestämmelser införlivas i svensk rätt enligt det tillpropositionen fogade förslaget till EES-lag. brukar betecknas som ett ramfördrag, varsmålinriktade och allmänt hållna bestämmelser fylls ut och preciseras genomsekundärrättsliga regler i form av rättsakter av olika slag. Regeringens förslag innebär att , i och med attden godkänner , också godkänner ca 1 500 rättsakter till vilka dethänvisas i bilagor till avtalet. På fyra undantag när omfattas emellertid dessarättsakter inte av förslaget till EES-lag. Frågan om rättsakternas införlivandei svensk rätt behandlas i bilagor till propositionen som de olikafackdepartementen svarar för. EG-anpassning på trafikutskottets beredningsområde I bilaga 5 till propositionen, somKommunikationsdepartementet svarar för, framhålls att i störreeller mindre utsträckning berör hela departementets verksamhetsområde. VissaEES-bestämmel-ser återfinns i avtalets huvuddel under 6 kap. Omdessa bestämmelser sägs i propositionens bilaga 1 att en klar målsättningsaknas för transportavsnitt, eftersom avtalet inte har någonmotsvarighet till artikel 74 i , som föreskriver att en gemensamtransportpolitik skall föras inom EG. Genom att anpassa sig till EG:sregelsystem kommer och övriga EFTA-länder ändå att faktiskt integrerasi en gemensam transportpolitik. Rättsakter, som ännu inte införlivats medsvensk rätt, kan i betydande utsträckning implementeras genomregeringsförfattningar med stöd av lagen (1975:88) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer eller genommyndighetsföreskrifter. I vissa fall avser regeringen dock att återkomma tillriksdagen med förslag till lagstiftning. I bilaga 5återfinns härefter redogörelser för rättsakter som berör 1992/93:TUly Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde fördelade under rubriker såsom: Tekniska föreskrifter,typgodkännande m.m.. Telekommunikationer, Landtransporter med underrubrikernaGemensamma regler. Landsvägstransporter och Järnvägstransporter samt Sjöfartoch Luftfart. Vad först gäller Tekniska föreskrifter, typgodkännandem.m. framhålls i propositionen att ett stort antal rättsakter innehållerföreskrifter om fordons beskaffenhet och utrustning, typgodkännande m.m. Kravenuppfylls som regel . I den mån det finns avvikelser sker anpassningengenom föreskrifter på myndighetsnivå. Av propositionen fi-amgår vidare attEG-kommissionen har lagt fram förslag som syftar till att göra ettEG-typgodkännande, med verkan inom hela EG-området, obligatoriskt. I fråga omavgasrening och buller gäller att EFTA-staterna får tillämpa sina strängarebestämmelser fram till , inkl. rätten att vägra godkännandeav fordon som inte uppfyller de nationella kraven. Sådana bestämmelser fårbehållas även därefter men får då inte hindra det fria varuutbytet i enlighetmed EG:s lagstiftning. När det gäller införlivandet av rättsakter påtelekommunikationsområdet framhålls i propositionen att den svenskateletjänstmarknaden är mer liberal än den som föreskrivs i . Denseparering av myndighetsfunktioner och operatörsroll som EG stipulerar kommeratt omfattas av ett förslag till en telelag som regeringen avser att föreläggariksdagen . I sammanhanget erinras om regeringens förslag ominrättande av en ny myndighet på telekommunikationsområdet (förs. 1990/91:20,prop. 1991/92:100 bil. 7, prop. 1991/92:163, bet. TU20, rskr. 312, rskr. Under avsnittet Landtransporter Gemensamma reglerbehandlas bl.a. kombitransporter. Föreskrifterna på området, som är av särskiltintresse mot bakgrund av riksdagsuttalandet om stöd för sådanatransporter, innebär skyldighet för staterna att återbetala eller sätta nedfordonsskatten när last-, drag- eller släpfordon har transporterats på järnvägi kombitransport. Under rubriken behandlas frågor somgäller teknisk harmonisering och säkerhet, sociala bestämmelser, marknadstillträdem.m. vid godstransporter och marknadstillträde m.m. vid persontransporter. Vad först gäller teknisk harmonisering och säkerheterinras om en rättsakt enligt vilken mått och vikter för lastbilar och bussar iinternationell trafik inom EG har harmoniserats. Staterna är skyldiga att inomsina territorier tillåta internationell trafik med fordon som uppfyller kraveni rättsakten oavsett om mått och vikter överskrider de värden som tillåtsnationellt. Maximimått och -vikter för fordonståg innebär att sådana iinternationell trafik får ha en längd av högst och en vikt av högst40 ton. För vissa containertransporter gäller dock . De svenskabestämmelserna medger längre och totalt sett tyngre fordon än vad flera av EG:smedlemsstater medger för nationell trafik. I tillåts sålunda fordonstågom 24 meters längd och med enbruttovikt av . Högsta tillåtna axel-, boggj- och 1992/93:TUly (rippelaxeltryckär dock lägre än vad EG.s föreskrifter för internationell trafik innebär.Drivaxeltrycket, t.ex., är enligt dessa EG-normer högst , medan Sverigetillåter högst för alla axlar. Detta innebär att ifrågavarandebestämmelser i 106 § vägtrafikkungörelsen (1972:603) måste ändras. Beträffande sociala bestämmelser erinras om ett förslag iproposition 1991/92:131 om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifterom kör- och vilotider vid vägtransporter (bet. 1991/92:TU17, rskr. Medstöd av detta bemyndigande kan regeringen de svenska reglerna påområdet. En sådan anpassning innebär en övergång från arbetstidsprincipen tillkörtidsprincipen för såväl nationella som internationella vägtransporter. I fråga om marknadstillträde m.m. vid godstransporter medlastbil gäller, enligt vad utskottet erfarit, att all kvotering av gränsöverskridandetrafik avskaffas inom EG-området från med stöd av bl.a. enrättsakt . och övriga EFTA-stater torde dock inte kommaatt omfattas av dessa friheter redan då avtalet träder i kraft. Härför fordrasen ytterligare överenskommelse som väntas kunna nås kort efter EES-avtaletsikraftträdande. Frågan huruvida cabotage, dvs. rätt att utföra inrikestransport med ett utomlands registrerat fordon, skall tillåtas kommer attbehandlas inom EG , framgår det av propositionen. Det är förnärvarande osäkert om, som tidigare förutsatts, cabotage kommer att släppashelt fritt från . Genom blir vidare visssa EG-regler omyrkestrafiktillstånd tillämpliga även i . Rättsakten i fråga innehålleråtskilliga detaljföreskrifter om vandel, ekonomiska förhållanden och yrkeskunnande.Bestämmelserna är av samma karaktär som de i 6 § yrkestra-fiklagen. Vad galler marknadstillträde m.m. vid persontransporterframhålls att man inom EG antog en rättsakt i vilken införsväsentliga lättnader i tillståndskraven för internationell trafik och rätt atttransportera passagerare till, från och genom alla medlemsstater oberoende avvar transportföretaget är etablerat. Under rubriken behandlas en rättsaktom bl.a. bokföringsmässig uppdelning mellan infrastruktur och trafikverksamhet.Genom uppdelningen av SJ i ett afSrsverk med ansvar för tågtrafiken och ettbanverk med ansvar för infrastrukturen, som beslutade om (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. TU19, rskr. 260), går längre än vad EG:skrav innebär. En återstående fråga gäller vissa bestämmelser om utländsktransittrafik, vilken behandlas inom ramen för den pågående statligautredningen om ökad konkurrens inom järnvägssektorn (dir. 1992:40, K 1992:03). Beträffande sjöfartsområdet framhålls att de rättsakterdet är fråga om från sjöfartspolitisk synpunkt utan svårighet kan införlivas med svensk rätt. Rättsakter på sjösäkerhetsområdet ligger väl i linje med svensk sjöfartspolitik på detta område. Ett förslag till rättsakt innebär ' att manskapar ett särskilt register för handelsfartyg ("Euros"). strering i Euros skall vara frivillig och ske i tillägg till nationell 1992/93iTUly registrering.På fartyg som är registrerade i Euros skall en viss andel medborgare i tredjeland kunna anställas på lokala avtal. Det är osäkert närrättsakten kan komma att antas. Enligt vad utskottet erfarit fattade vidett möte beslut om vissa principer för cabotage inomsjöfartssektorn, dvs. kusttrafik med fartyg under annan flagg än kustlandets.Beslutet skall gälla från men med flera inskränkningar i enfri cabotagerätt- Konsekvenserna av beslutet för svenskt vidkommande analyserasför närvarande av och berörda intressenter. Vad slutligen gäller luftfarten erinras i propositionen omdet luftfartsavtal mellan , och EG som godkände idecember 1991 (prop. 1991/92:29, bet. TU4, rskr. Avtalet innebär attSverige och jämställs med EG:s medlemsstater såvitt gäller rättigheteroch skyldigheter på den civila luftfartens område. Det nämnda ministerrådsmötet omfattade ocksåett godkännande av det s.k. tredje luftfartspaketet. Detta innebär att prissättningensläpps i det närmaste helt fri fr.o.m. . Fr.o.m. dennatidpunkt blir det också fritt marknadstillträde för till allgränsöverskridande trafik mellan medlemsländerna. Cabotage, dvs. fritttillträde också till inrikestrafiken, införs stegvis. Denna rättighet skallvara införd fullt ut . Frågan om införlivande av bestämmelsernai det tredje luftfartspaketet i det nämnda luftfartsavtalet mellan ,och EG kommer att behandlas i föreskriven ordning. I motion E7 (s) uppmärksammas bl.a. (del av yrkande 7) detovan nämnda förslaget till rättsakt som innebär att EG skapar ett särskiltregister för handelsfartyg, . Motionärerna betonar vikten av att densvenska regeringen på olika sätt stödjer de delar av förslaget som är utformadeför att tillvarata de anställdas intressen. I motion ElO (v) yrkas att återförvisarpropositionen till regeringen (yrkande 2) och att vid bifall tillyrkande 2 begär att regeringen gör en noggrann redovisning av hur EES-avtaletkommer att påverka den svenska trafikpolitiken (yrkande 22). Till stöd för detsistnämnda yrkandet anförs bl.a. följande. Den gränsöverskridandelastbilstrafiken väntas öka fram . Miljökonsekvensernahärav blir avsevärda. Det är vidare troligt att lastbilstrafiken mellanSverige och EG kommer att fortsätta att öka i relation till andratransportsätt. förlorar både i och EG gentemot långtradarna.Inom EG förs en viktig debatt om den framtida transportpolitiken. Av miljöskälkräver många en omläggning av trafikpolitiken så att sjöfart och järnväggynnas. Ingen vet hur dragkampen om miljöpolitiken utvecklas inom EG. Utländska långtradares rätt att köra bil till och genomSverige fortsätter motionärerna regleras genom avtal omkvoteringsregler. Nationella bestämmelser om högsta tillåtna axel- och boggitryck,vilka varierar från land till land, tillämpas för att hålla 1992/93:TUly nerekostnaderna för vägnätet. Vid en helt fri trafik kan någon del av vägnätet ochmiljön bli utsatt för hårda påfrestningar av tung trafik från andra länder. I vilken utsträckning, frågar motionärerna, kan svenskamyndigheter som en följd av få problem med att avstänga vissaväg-sträckor med sänkt högsta tillåtna boggitryck eller med att införavägtullar för att få medel till underhåll, därför att åtgärderna skulle kunnauppfattas som brott mot avtalets centrala princip om förbud mot diskrimineringpå grund av nationalitet? Kan få svårigheter att t.ex. av miljöskälinföra högre drivmedelsskatter men undanta landsbygden för att inte företagendär skall drabbas? Hur länge kommer att kunna behålla sina långalångtradare för skogstransporter? Ytterst beror möjligheten att genomföra inhemsklagstiftning för att reglera trafiken betonar motionärerna på om en sådanlagstiftning kolliderar med EES-reglerna om fri rörlighet eller inte. Innanbeslut om avtal och EES-lag fattas bör därför en grundlig redogörelse lämnasför hur möjligheterna till en framtida svensk trafikpolitik kommer attpåverkas. Innan sådana beslut fattas bör vidare en miljö-konsekvensbeskrivningav på trafikpolitikens område presenteras av regeringen. I och med synes det av år 1988uppställda målet ett så nära och varaktigt samarbete med EG som möjligt påalla de områden som omfattas av dess inre marknad, men utanför medlemskapetsram i väsentliga delar ha uppnåtts. Grundtanken med avtalet är som nämnts attskapa ett dynamiskt och enhetligt europeiskt samarbetsområde grundat pågemensamma regler och lika konkurrensvillkor för företag och enskilda. Utvecklingen inom transport- och kommunikationssystemethar enligt utskottets mening en avgörande betydelse för möjligheterna attstärka den svenska industrins konkurrenskraft och därmed skapa förutsättningarför ekonomisk tillväxt. En fortsatt utveckling av ett effektivt trafiksystem,där ansvar tas för miljö, säkerhet och regional balans, förutsätter att detsvenska transportväsendet betraktas som en del av ett större europeiskttransportsystem med snabba och flexibla förbindelser oberoende av nationellagränser. Villkoren för transportföretagen i måste vidare vara sådanaatt en effektiv och livskraftig transportnäring kan utvecklas. Detta kräveratt transportföretagen i och andra europeiska länder får arbeta underså likvärdiga villkor som möjligt. Utskottet kan konstatera att synes ägnat att ibetydande utsträckning säkerställa det fastställda förhandlingsmålet likvärdiga villkor för utförande av de internationella transporterna försvenska och andra länders transportföretag. Det av EGsjälvt uppställda målet att nå en inre fri transportmark- 1992/93:TUly nad år1992 har inte till alla delar uppnåtts. Som framgår av redogörelsen ovaninförs sålunda t.ex. inte cabotage i full utsträckning för vare sig luftfarteneller sjöfarten och kanke inte heller för lastbilstrafiken i och med att deninre marknaden träder i kraft . Inom EG har, som också framgår av redogörelsen ovan, framtill antagits rättsakter eller fattats beslut om sådana som är avbetydelse för att ytterligare liberalisera transportmarknaden. Rättsakter somantagits av EG och som kommer att antas fram till dentidpunkt då träder i kraft omfattas inte av avtalet. Även efterikraftträdandet kommer EG med all sannolikhet att anta rättsakter av betydelseför att nå det uppsatta målet en fri transportmarknad. Det torde bli en tidig uppgift för EFTA-staterna att,sedan avtalet trätt i kraft, för sin del besluta om antagande av sådanarättsakter som EG antagit efter och före EES-avtaletsikraftträdande. Sådana beslut fattas inom ramen för den för avtalsparternagemensamma kommitté som upprättas enligt avtalet. 1 denna kommitté kommerockså beslut att fattas om ytterligare EES-regler. Utskottet delar den ipropositionen uttalade uppfattningen att formerna för beslutsfattandet inom EESger tillfredsställande möjligheter för och övriga EFTA-stater att fågehör både för sina synpunkter på föreslagen EG-lagstiftning och för egnaförslag. Dessa möjligheter är naturligtvis av betydelse inte minst på transportområdet. Av det anförda följer att trafikutskottet, från desynpunkter det har att företräda, anser att bör godkänna EES-avtalet.Vidare har utskottet ingen erinran mot vad kommunikationsministern anfört ibilaga 5 till propositionen om konsekvenserna av inomKommunikationsdepartementets område. Av propositionen framgår, som nämnts, att det förnärvarande är osäkert när ett förslag om den i s-motionen behandlade fråganrörande ett särskilt register för handelsfartyg, , kan komma att antasinom EG. Enligt vad utskottet erfarit behandlade frågan viddet nämnda mötet och beslöt då att hänskjuta den till ett beredandeorgan för fortsatta diskussioner. Utskottet förutsätter att regeringen på olikasätt söker påverka förslaget så att det får en utformning som så långt möjligttillgodoser alla berörda intressen, inte minst de ombordanställdas. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet, i den del det nu gäller,torde därför inte vara erforderlig. Utskottet avstyrker därför för sin del ettbifall till motionärernas förslag om ett riksdagsuttalande i frågan. I v-motionen yrkas dels att propositionen återförvisastill regeringen, deb, vid bifall till detta yrkande, att regeringen gör ennoggrann redovisning av hur kommer att påverka den svenskatrafikpolitiken. Motionärerna vill också ha en miljökonsekvensbeskrivning avavtalet i de delar det berör trafikpolitiken. De befarar att avtalet kommer attinnebära en utveckling av transporterna som är olycklig från miljösynpunkt. De är oroliga för att lastbilstrafiken 1992/93:TUly kommer attöka och att kommer att få svårigheter att genom inhemsk lagstiftningreglera trafiken. Utskottet har i det föregående framhållit att transport-och kommunikationssystemet har en avgörande betydelse för möjligheterna attstärka den svenska industrins konkurrenskraft samt att detta system alltmermåste betraktas i ett större europeiskt sammanhang. De trafikpolitiskamålsättningarna att begränsa trafikens miljöpåverkan och höja effektivitetenförutsätter vidare ett gemensamt europeiskt agerande över nationsgränserna. Motden bakgrunden har utskottet funnit det angeläget att medverkar till attskapa och vidareutveckla det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samtförordat att godkänner avtalet härom. Härav följer att utskottet försin del avstyrker v-motionens återförvisningsyrkande, liksom det förslag somenligt motionens yrkande 22 villkoras av ett bifall tillåterförvisningsyrkandet. Utskottet vill dock med anledning av v-motionen fästauppmärksamheten på vad som sägs i propositionen om miljökonsekvenser.Regeringen konstaterar att frågan berör flera departement och framhåller under implementeringsfasen avser att löpande bevaka avtalets miljömässigaaspekter. Bl.a. kommer miljökonsekvenserna att belysas i de skilda sammanhangdå förslag om implementer-ing framläggs. Därvid kommer transporternas miljöproblematt tas upp till granskning med sikte på att uppfylla högsta tillämpade ochtillämp-bara ambitionsnivå. När effekterna på olika områden klarlagts bör ensamlad bedömning av miljökonsekvenserna göras. Utskottet finner det för sin delvärdefullt att sådana analyser och bedömningar redovisas för . Vidareförutsätter utskottet att regeringen också för redovisar utförligaanalyser av trafikpolitiska konsekvenser i övrigt av . 1 beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), i (m), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. , , ,, , och anser attden del av trafikutskottets yttrande som börjar med "Avpropositionen" och slutar med "i frågan" bort ha följandelydelse: Internationella fartygsregister har införts iflera västeuropeiska länder, däribland och .