yttr · GG05KU5 · 1992-12-31 00:00:00 — har beslutat beredakonstitutionsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:160 omhusläkare m.m. jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna berör konstitutionsutskottetsberedningsområde. begränsar sitt yttrande i huvudsaktill att gälla frågor om sekretess och skyddet mot kränkning av den personligaintegriteten vid ADB-registrering. Propositionen grundar sig på ett förslag som utarbetats aven arbetsgrupp inom , (Ds 1992:41) Husläkare för kontinuitetoch trygghet i vården. Departementspromemorian remitterades bl.a. tillDatainspektionen för yttrande. Datainspektionen uttryckte i sitt remissvar enkritisk inställning till vissa delar av förslaget. Sammanfattningsvisunderströk inspektionen behovet av att studera vissa integritetsfrågor närmare.Enligt inspektionens mening borde integritetsfrågor som sammanhänger medförslagen övervägas redan inför ett beslut om ett husläkarsystem, särskilt somreformen synes syfta till trygghet i vården. Inspektionen hänvisade till att kvalitetssäkring ochinformationshantering avses ske i ADB-miljö. Detta sammantaget med förslagetom listning av patienter tycks enligt Datainspektionen medföra att personregisterskall föras med hjälp av ADB till stöd för husläkarverksamheten. Inspektionenansåg att beslut om inrättande av känsliga och totalt sett omfattande registeröver befolkningen såväl i vårdverksamheten som hos sjukvårdshuvudmännen ochSocialstyrelsen bör fattas av och att alltså registerverksamhetenbör lagregleras. Oavsett i vilken utsträckning lagreglering avses ske avpersonregister, behöver enligt inspektionen de rättsliga förutsättningarna attlämna patientuppgifter mellan husläkarna, sjukvårdshuvudmännen och socialstyrelsenanalyseras med hänsyn till sekretessen och tystnadsplikten. Propositionen behandlar i den allmänna motiveringen fråganom tillsyn och kvalitetssäkring. Det sägs att en av främsta 1 1992/93. 1992/93 KU5y uppgifterär att utöva tillsyn över hälso- och sjukvården i landet. Det 1992/93:KU5y bör därförvara en angelägen uppgift för styrelsen att följa upp och bedöma effekterna aven husläkarreform såväl vad gäller dess inverkan på hälso- och sjukvårdensutveckling i stort som effekterna för den enskilde. Varje husläkare skallmedverka till att den egna verksamheten följs upp såväl kvalitativt somkvantitativt. Genom husläkaråtagan-det förbinder sig den enskilde husläkarenatt redovisa resultatet av sin verksamhet. Detta bör ske i form avverksamhetsberättelser i enlighet med nationella riktlinjer och anvisningarfrån sjukvårdshuvudmannen/finansiären och med utgångspunkt i vissa enhetligabasdata och kvalitetsindikatorer med avidentifierad redovisning. Det pågåendearbetet med att utveckla system för kvalitetssäkring bör intensifieras. Dåhusläkarsystemet successivt skall införas för att vara fullt utbyggt vidutgången av bör det finnas utvecklade metoder ochformer för hur verksamheten bör följas upp. Mycket talar enligt propositionen för attkvalitetssäkringen och informationsåterföringen bör ske i ADB-miljö. Det blirdå viktigt dels att samtliga husläkare använder sig av de möjligheter somdatoriseringen ger, dels att avidentifierade statistiska data på ett enkeltsätt kan föras från husläkaren till sjukvårdshuvudmannen eller Socialstyrelsen.En ökad datorisering i syfte att underlätta kvalitetssäkring ochinfor-mationsåterföring bör ske parallellt med utbyggnaden av husläkarsystemet. Enligt 5 § i förslaget till lag om husläkare skallhusläkaren föra särskild förteckning över dem som han eller hon är husläkareför. Husläkaren skall se till att fortlöpande har kännedom om vilkadessa personer är. 6 § stadgar att en enskild kan avstå från att bli förtecknadhos husläkare genom att meddela detta till . De som inte avståttfrån att förtecknas och inte själva valt en husläkare skall enligt 7 § avlandstinget fördelas på husläkarna inom . Husläkaren och de passivtförtecknade skall underrättas om åtgärden. Enligt specialmotiveringen till nämnda bestämmelser harlandstinget behov av uppgifter ur husläkarens särskilda förteckning såväl förersättningen till husläkaren som för att förhindra att en enskild anmäler sighos flera husläkare. Vidare sägs att det måste förutsättas att förteckningenförs på ADB-medium, vilket torde kräva tillstånd för inrättande av personregisterenligt datalagen. Sådant tillstånd krävs i vart fall om förteckningen skallinnefatta andra personer än sådana som själva anmält sig hos läkaren eller omregistret skall användas för administrativ hantering av uppgifter till och frånsjukvårdshuvudmännen. För att skall kunna planera sin verksamhet ochuppfylla ansvaret att ge alla möjlighet att S en husläkare krävs en fortlöpanderegistrering av de enskildas val av husläkare. Personregister på ADB-medium föradministrativa ändamål kräver även inom hälso- och sjukvården licens och oftadärutöver tillstånd enligt datalagen. För en uppgift om att én enskild valt en viss husläkareråder i princip sekretess såväl inom den offentliga som den enskilda hälso-ochsjukvården (7 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) resp. 6 § lagen (1980:11)om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen). Sekretessen 1992/93:KU5y gäller idet allmännas verksamhet enligt sekretesslagen om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Ihälso- och sjukvårdsverksamhet som drivs av enskilda gäller enligt lagen omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen att röjandet inte Sr varaobehörigt. Enligt propositionen bör samtycke från enskild till utlämnandeeftersträvas. Emellertid understryks att själva det faktum att en individ valten viss husläkare i allmänhet inte torde vara särskilt integritetskänsligt. Ompatienten motsätter sig upp-giftslämnandet Sr detta därför ändå ske, med stödav bestämmelsen i den föreslagna lagens 5 § om att husläkaren skall se till attlandstinget fortlöpande har kännedom över vilka personer husläkaren har uppsattpå sin förteckning. Enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen hindrar sekretessnämligen inte att uppgift lämnas till annan myndighet om uppgiftsskyldighetföljer av lag eller förordning. Enligt 6 § lagen (1980:11) om tillsyn överhälso- och sjukvården anses som obehörigt röjande inte att någon fullgör sinuppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. Lagrådets synpunkterriktade sig bl.a. mot oklarheter i fråga om innehållet i förteckningarna. Denföreslagna lagens bestämmelser om förteckning av personer hos en husläkarebehövde enligt lagrådet preciseras och kompletteras på flera, punkter. Lagrådetville därvid understryka att det föreslagna husläkarsystemet synes ställa högakrav på snabbhet och tillförlitlighet vid utbyte av information mellan folkbokföringen,landstingen och husläkarna. Systemet måste vidare tillgodose den enskildes behovav att utan dröjsmål S besked om huruvida en anmälan att S ingå i en visshusläkares personkrets eller om byte av husläkare lett till åsyftat resultat.En övergripande förutsättning är också att uppgifter i förteckningarna hanteraspå ett sådant sätt att kränkningar av den enskildes integritet kan undvikas.Sammanfattningsvis fann lagrådet att nu nämnda frågor borde bli föremål för engrundlig översyn under den fortsatta beredningen av husläkarrefor-men. Integritetsfrågan tas upp i motion 1992/93:So34 av IngvarCarlsson m.fl. (s). Motionärerna framhåller att integritetsfrågan kräver sinlösning, bl.a. i fråga om hanteringen av journaler när någon byter husläkare.Motionen vänder sig även mot den omfattande byråkrati som blir resultatet av demycket stränga krav som måste ställas på förteckningarna. Vidare understryks imotionen att den föreslagna lagstiftningen innebär ett allvarligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen. 1 propositionen förutsätts att husläkare skall förasärskild förteckning över dem som han eller hon är husläkare för. 1förteckningen skall anges såväl sådana personer som själva valt husläkaren somsådana som landstingen har fördelat. Personer som husläkaren av någon orsak intelängre är husläkare för skall avföras från förteckningen. Husläka- 1992/93:KU5y ren skallfortlöpande underrätta sjukvårdshuvudmannen om vilka personer han eller hon ärhusläkare för. behöver förteckningen dels för att beräknaersättningen till läkaren, dels för att förhindra att en enskild anmäler sighos flera husläkare. Det antal uppgifter som behöver ingå i en förteckning hoslandstinget är begränsat; det torde kunna gälla namn, adress, födelsedata ochden aktuella husläkarens namn. Som framhållits i propositionen är detangeläget att uppnå samtycke från den enskilde när det gäller att mellanhusläkaren och sjukvårdshuvudmannen överföra uppgifter om vilken husläkare somvalts. Genom den föreslagna bestämmelsen om att husläkaren skall se till attlandstinget fortlöpande har kännedom om vilka personer han eller hon ärhusläkare för ges dock utrymme att även utan samtycke lämna uppgiftom att en viss individ valt en viss husläkare. Med anledning av Lagrådets kritik av bestämmelserna ompatientförteckningar har dessa bestämmelser i propositionen Stt en annanutformning än'lagrådsremissens. I specialmotiveringen redovisas närmare vilkapersoner förteckningarna bör omfatta. Det framhålls att en person under kortaretid kan komma att vara förtecknad hos två husläkare. Vilka administrativasystem som landstingen behöver för att förkorta bör dock enligtpropositionen överlåtas åt landstingen själva att avgöra. I detta sammanhang kan nämnas att det föredragandestatsrådet framhåller att det vore en stor fördel om sjukvårdshuvudmännen isamband med husläkarreformen beslutade inrätta ett partssammansatt organ, enhusläkarnämnd eller motsvarande, där man kunde diskutera frågor av gemensamtintresse, bl.a. frågor som rör informationsförsörjning. Något uppgiftslämnande till avindividorienterade uppgifter är inte avsett. De uppgifter, som det förutsättsatt husläkaren skall lämna för att den egna verksamheten skall följas upp ochutvärderas (9 § förslaget till lag om husläkare), skall vara avidentifierade. 1 fråga om journalerna gäller enligt 8 § förslaget tilllag om husläkare att en husläkare, på begäran av en patient, skall överlämnade uppgifter om patienten som den nye husläkaren behöver för vården. Om denenskilde motsätter sig att journalen lämnas över torde detta vanligtvis kommaatt förhindra ett utlämnande. När det härefter gäller frågan om automatiskdatabehandling av personuppgifter påpekas i propositionen att husläkaren tordebehöva tillstånd av Datainspektionen för att inrätta ett sådant register.Vidare krävs licens för landstingens personregister på ADB-medium för administrativaändamål och därutöver ofta tillstånd enligt datalagen. 1 detta sammanhang kan nämnas att Datalagsutredningennyligen föreslagit att systemet med licens och tillstånd avskaffas (SOU1993:10). I stället föreslås att datalagen skall ge en utförlig reglering av deförutsättningar som gäller för ADB-hantering av personuppgifter. redningenförutsätter att det kommer att behövas åtskilliga författning- 1992/93:KU5y ar för atttillåta sådana känsliga register som bara kan föras om det finns särskilt stödi författning. har eftersträvat att S i huvudsaksamma regler för integritetsskyddet som de som kan komma att gälla inom EGenligt förslag till direktiv om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifteroch om det fria flödet av sådana uppgifter. När det gäller s.k.statsmaktsregister talar enligt övervägande skäl för enreglering i enlighet med det alternativ i förslaget till EG-direktiv sominnebär författningsstöd för behandling av känsliga uppgifter, dvs. bl.a.uppgifter om ras eller etniskt ursprung, politisk uppfattning, religiös ellerannan filosofisk övertygelse. har tidigare (1990/91 :KU11 s. 11)framhållit att det är allmänt sett av stor betydelse att enförfattningsreglering av ADB-register kommer till stånd i syfte att stärkaskyddet för de registrerades integritet i samband med nödvändig registrering avkänsliga uppgifter i myndighetsregister. Register hos , landstingskommunerna,kommunerna och bör regleras i särskilda registerlagar.Utskottet ansåg att det krävs ingående överväganden i fråga om vilka registerinom dessa områden som bör lagregleras. Utskottet förutsatte att frågan omvilka register som bör regleras ägnas en fortlöpande uppmärksamhet frånregeringens sida och att åtgärder vidtas för att sådana regleringar kommer tillstånd. Av propositionen framgår att det inom Socialdepartementetpågår ett förberedelsearbete i syfte att tillkalla en utredning med uppgift attse över frågan om lagreglering av personregister inom hälso- och sjukvården.Konstitutionsutskottet förutsätter att utredningen i sitt arbete också kommerin på frågan om det finns behov av lagreglering av de nu aktuella registrenbl.a. med hänsyn till de föreslagna EG-direktiven och Datalagsutredningensförslag. anser att regeringens förslag bör tillstyrkasi avvaktan på det fortsatta utredningsarbetet i fråga om personregister.Konstitutionsutskottet anser följaktligen inte heller att regeringens förslaginnebär ett sådant ingrepp i den kommunala självstyrelsen att förslaget på dengrunden bör avstyrkas. I beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), (), IngvarJohnsson (s). (), (), (), (nyd), (), (), LisbethStaaf-Igelström (s). () och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledarnot i 1992/93:KU5y utskottet,har suppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. , , , HansGöran , , och (allas) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Utskottets bedömningsom börjar med "Av propositionen" och slutar med "böravstyrkas" bort ha följande lydelse: Av propositionen framgår att det inom Socialdepartementetpågår ett förberedelsearbete i syfte att tillkalla en utredning med uppgift attse över frågan om lagreglering av personregister inom hälso- och sjukvården.Som framgår av det ovan anförda har tidigare uttalatsig för lagreglering av personregister inom landstingen. Utskottet anserfortfarande att de är angeläget att personregister med känsliga uppgifterlagregleras. De register som enligt regeringens förslag skall föras avlandstingen kan betraktas som befolkningsregister. Av propositionen framgår inte klart hurintegritetsfrågorna skall lösas. Det kan enligt inteanses rimligt att den som inte vill vara förtecknad på landstingens listormåste begära att S bli avförd från förteckningen efter att först hatvångslistats. Till detta kommer att det obligatoriska förtecknandet avpatienter kräver en omfattande byråkrati eftersom listorna måste hållas ä jour medstor noggrannhet. delar lagrådets bedömning i fråga omde brister som föreligger i detta avseende. Utskottet vill också understrykaatt förslaget innebär ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Från deutgångspunkter har att beakta anser utskottet såledesatt propositionens förslag med bifall till motion So 34 bör avstyrkas. Meningsyttring Sr avges av suppleant från Vänsterpartieteftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. Jag ansluter mig till den avvikande meningen.