yttr · GG05SfU1 · 1992-12-31 00:00:00 — har beslutat att beredasamtliga övriga utskott tillfålle att avge yttrande över dels proposition1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämte de motionersom kan komma att väckas med anledning av propositionen, dels motionerna1991/92:U534 yrkandena 7 och 8 samt 1991/92:U701, allt såvitt propositionen ochmotionerna rör resp. utskotts beredningsområde. Genom skapas en enda marknad för deavtalsslutande parterna med fri rörlighet för varor, personer, tjänster ochkapital inom samarbetsområdet. Den fria rörligheten för personer faller tillstor del inom socialförsäkringsutskottets beredningsområde, som omfattar bl.a.utlänningslagstiftningen och socialförsäkringslagstiftningen. Enligt artikel 7 i är rättsakter som dethänvisas till i avtalet eller som ingår i bilagorna till avtalet bindande förde avtalsslutande parterna och skall införlivas med parternas internarättsordning. huvudbestämmelser och till dessa hörande protokollföreslås i propositionen bli inkorporerade i svensk rätt genom lag om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). Bilagorna till avtalet föreslåsbli införlivade i svensk lagstiftning genom särskilda författningar på deolika sakområdena. Utskottet begränsar sitt yttrande till dels de trelagförslag som helt eller delvis ligger inom utskottets beredningsområde ochtill vad statsrådet i övrigt anfört om anpassning till avlagstiftning på ansvarsområde i motsvarande delar, delsmotionerna 1991/92:E7 av m.fl. (s) yrkande 4 i denna del ochmotion 1991/92:E11 av lan m.fl. (nyd) yrkandena 1-3. De trelagförslagen är följande: 1.förslag tilllag om arbetskraftens fria rörlighet inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES), 2.förslag tilllag om ändring i utlänningslagen (1989:529), 1 1992/93. 1992/93 SfUly 3. förslagtill lag om samordning av systemen för social trygghet när 1992/93:SfUly personerflyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Lagförslag 1 och 2 återfinns i bilaga 10() till propositionen och lagförslag 3 i bilaga 4(). Fri rörlighet för personer Ett av de viktigaste inslagen i är den friarörligheten för personer. Härigenom skapas en gemensam arbetsmarknad tillvilken alla personer som omfattas av avtalet skall äga tillträde. Det gällerbåde arbetstagare och självständigt förvärvsverksamma personer och derasfamiljemedlemmar samt juridiska personer. Med vissa förbehåll för allmänordning, säkerhet och hälsa medger den fria rörligheten rätt att förflytta sigfritt inom de avtalsslutande ländernas territorier för att söka anställningarsom erbjuds där. Den ger också möjlighet att uppehålla sig i ett EG- ellerEFTA-land för att inneha en anställning där i överensstämmelse med de lagar ochandra författningar som gäller för arbetstagare i värdlandet. Undantagna ärdock vissa offentliga tjänster. Någon diskriminering på grund av nationalitetvad gäller sysselsättning, lön och andra arbetsvillkor får inte förekomma närdet gäller den som söker arbete eller arbetar i ett avtalsslutande land. Densom har haft anställning inom ett avtalsslutande land har även rätt att stannakvar där när anställningen har upphört. Den fria rörligheten för personer inom EG har hittillsgällt yrkesverksamma personer men utsträcks från till attgälla också studerande, pensionärer och andra icke ekonomiskt aktiva personer.Dessa personer skall ha rätt att under vissa villkor bosätta sig i andramedlemsländer oavsett om de för tillfallet utövar någon ekonomisk aktiviteteller inte. Även rörligheten för dessa personer omfattas av . Enligt den svenska utlänningslagstiftningen utlänningslagen (1989:529) och utlänningsförordningen (1989:547) krävsuppehållstillstånd och arbetstillstånd i för utomnordiska medborgare.Ändringar i utlänningslagstiftningen är därför av grundläggande betydelse föratt förverkliga den fria rörligheten. Bestämmelserna om den fria rörligheten för personer finnsi artiklar . De motsvarar i huvudsak artiklarpå området. Avtalets grundbestämmelse om fri rörlighet för arbetstagare mellanEG-medlemsstaterna och EFTA-staterna finns i artikel 28. I artikeln hänvisasockså till särskilda bestämmelser i bilaga V om fri rörlighet för arbetstagare.Bilaga V innehåller en förteckning över EG-rättsakter och bestämmelser omanpassning av dem inom ramen för . Principen om personers fria rörlighet omfattar ocksåetableringsfrihet. Enligt artikel 31 får det inte förekomma någrainskränkningar för medborgare i en EG-medlemsstat eller en EFTA-stat att frittetablera sig på vilken som helst av dessa staters territorium. Särskildabestämmelser om etableringsrätten finns i bilagorna VIIIXI 1992/93:SfUly Dessa bilagor innehåller förteckningar över EG-rättsakter ochbestämmelser om anpassning av dem inom ramen för . Den grundläggande rättsakten om arbetskraftens friarörlighet är rådets förordning (EEG) nr 1612/68. Regler om undanröjande avrestriktioner för rörlighet och bosättning finns i direktiven /360/EEG och73/148/EEG. Innebörden av de nämnda rättsakterna är, sedan de anpassats tillEES-sammanhang, att rätt till vistelse och bosättning i inflyttningslandettillkommer medborgare i EG- och EFTA-stater som tar anställning eller bedriveregen rörelse eller tillhandahåller eller mottar tjänster i landet samt derasfamiljemedlemmar oavsett nationalitet. Med familjemedlemmar avses maka/makeoch barn som är eller beroende av föräldrarna för sin försörjning.Då det gäller rätt till vistelse och bosättning avses även släktingar i närmastföregående led till arbetstagaren eller företagaren eller dennes maka/make, omsläktingen är beroende av dem för sin försörjning. detaljerade bestämmelser om minsta tid för uppehållstillstånd,förutsättningar för förlängning av tillstånd och om skydd mot återkallelse avuppehållstillstånd vid ofrivillig arbetslöshet, sjukdom eller olyckshändelse.Vidare finns bestämmelser om undantag från kravet på uppehållstillstånd då detgäller korttidsanställda, säsongarbetare och personer som pendlar mellanländer. Regler om arbetstagares och företagares samt derasfamiljemedlemmars rätt att stanna kvar inom ett medlemslands territorium efteratt ha varit anställda eller bedrivit rörelse där finns i kommissionensförordning (EEG) nr 1251/70 och direktiv /34/EEG. Denna rätt har enligtdirektiven /364366/EEG utvidgats till att gälla vissa icke ekonomiskt aktivapersoner som studerande och pensionärer och deras familjer. Samtliga rättsakteranger närmare förutsättningarna för rätten att stanna kvar. Direktiven64/221/EEG, 72/194/EEG och 75/35/EEG rör åtgärder beträffande utlänningarsrörlighet och bosättning betingade av hänsyn till allmän ordning, säkerhet ochhälsa. Enligt skall EG-förordningar som sådanainförlivas med interna rättsordning, dvs. inkorporeras, medan deavtalsslutande parterna har rätt att själva välja form och metod förinförlivandet av EG-direktiv. De EG-förordningar som i denna del skallinkorporeras med svensk rätt är rådets förordning (EEG) nr 1612/68 omarbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen i dess lydelse enligt rådetsförordning (EEG) nr 312/76 och kommissionens förordning (EEG) nr 1251/70 omarbetstagares rätt att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter attha varit anställda där. Regeringens förslag till lag om arbetskraftens friarörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) innebär att artiklarna19 i rådets förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inomgemenskapen och rådets förordning (EEG) nr 312/76 om ändring av bestämmelsernaom arbetstagarnas rättigheter inom arbetstagarorganisationer i förordning (EEG)nr 1612/68 om arbets- kraftensfria rörlighet inom gemenskapen med den anpassning som 1992/93:SfU ly framgår avbilaga V till skall gälla som svensk lag. I lagförslaget finnsockså en hänvisning till att det av EES-lagen framgår att vid tillämpningen avreglerna bestämmelserna i protokoll 1 till avtalet om en ständig kommittémellan länderna inom Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) och iprotokoll 1 till avtalet om inrättande av en övervakningsmyndighet och endomstol mellan EFTA-länderna skall gälla. Inkorporeringen i övrigt av denämnda ■ EG-förordningarna avses ske genomförordningar med stöd av utlänningslagens bemyndiganden för regeringen attmeddela föreskrifter om pass- och viseringskrav, uppehållstillstånd ocharbetstillstånd. Som ovan nämnts är ändringar i utlänningslagstiftningen avgrundläggande betydelse för att förverkliga den fria rörligheten. För deavtalsslutande ländernas medborgare måste kravet på arbetstillstånd tas bort. Istället måste ett förenklat förfarande med uppehållstillstånd införas så attuppehållstillstånd kan sökas direkt i det land där anställningen erbjuds. Förbeviljande av uppehållstillstånd skall i princip endast krävas att sökandenvisar upp inresedokument och en bekräftelse om anställning från arbetsgivareneller ett anställningsintyg. Sökanden skall inte behöva lämna landet ochinvänta tillståndet utomlands. Uppehållstillståndet skall enligt direktiv68/360/EEG normalt gälla och kunna förnyas automatiskt. Regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslageninnebär inte att några särskilda bestämmelser om undantag från kravet påarbetstillstånd eller om rätt till uppehållstillstånd i för denpersonkrets som avses med införs i utlänningslagen. Däremot införsi 1 kap. 1 § en upplysning om att särskilda regler finns i EES-lagen och ilagen om arbetskraftens fria rörlighet inom EES. Den reglering som i övrigtbehövs avses bli genomförd genom föreskrifter med stöd av utlänningslagensbemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om pass- ochviseringskrav, uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Utöver de bemyndigandenför regeringen som redan finns i lagen föreslås att två nya bemyndigandeninförs, nämligen att föreskriva grunder för återkallelse av uppehållstillståndsom meddelats på grund av åtaganden i (2 kap. 11 §) samt attföreskriva ytterligare undantag från huvudregeln att en ansökan omuppehållstillstånd inte får bifallas om utlänningen befinner sig i näransökan görs eller prövas, om det följer av en överenskommelse med främmandestat (2 kap. 5 §). En ny bestämmelse föreslås i 11 kap. 3 § för att ange att deutlänningar som genom den nya regleringen på grund av får vistashär har rätt till motivering av negativa beslut i fråga om tidsbegränsatuppehållstillstånd och, i förekommande fall, visering. Propositionen har i den nu aktuella delen inte föranlettnågra motioner. Utskottet har inte någon erinran mot regeringens förslag tilländringar i utlänningslagen eller till lagen om arbetskraftens fria rörlighetinom EES i vad förslaget faller inom utskottets berednings- Inte heller har utskottet någon erinran mot vad statsrådet 1992/93:SfU ly iövrigt anfört om anpassning till såvitt avserutlänningslagstiftningens område. Social trygghet för EES-medborgare Grundbestämmelserna i om den socialatryggheten för arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar finns iartikel 29. För att genomföra fri rörlighet för arbetstagare och egenföretagareskall de avtalsslutande parterna inom den sociala trygghetens område i enlighetmed bestämmelserna i bilaga VI tillavtalet särskilt se till, vad avser arbetstagare, egenföretagare samt derasfamiljemedlemmar, dels att alla perioder som beaktas enligt lagstiftningen ide olika länderna läggs samman för förvärvande och bibehållande av rätten tillförmåner och för beräkning av förmånernas storlek, dels att förmånerna betalasut till personer bosatta inom de avtalsslutande parternas territorier. De rättsakter i form av förordningar som artikel 29hänvisar till i bilaga VI medrubriken trygghet är 1.Rådetsförordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghetnär anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inomgemenskapen med den uppdatering som skett genom förordningen (EEG) nr 2001/83och med de ändringar som senare skett i ytterligare angivna förordningar.Förordningsbestämmelserna skall inom ramen för avtalet tillämpas med i bilagannärmare angiven anpassning. 2.Rådetsförordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordningen nr 1408/71 med denuppdatering som skett genom förordning (EEG) nr 2001/83 och med de ändringarsom därefter skett i ytterligare angivna förordningar. Även dessa bestämmelserskall, inom ramen för avtalet, tillämpas med i bilagan närmare angivenanpassning. Bilaga VI innehållervidare förteckningar av rättsakter i form av dels beslut av den tillEG-kommissionen knutna Administrativa kommissionen för social trygghet förmigrerande arbetare som de avtalsslutande parterna skall ta vederbörlig hänsyntill, dels i form av rekommendationer av den Administrativa kommissionen somde avtalsslutande parterna skall beakta. Vid tillämpningen av bestämmelserna i de rättsakter somdet hänvisas till i bilaga VI skallGemensamma i del VII i avtalet utöva de rättigheter och fullgörade skyldigheter som i rättsakterna föreskrivs för Administrativa kommissionenresp. för den revisionskommitté som är knuten till denna kommission.EFTA-länderna får rätt att sända var sin representant att närvara som rådgivare(observatör) vid de möten som hålls i den Administrativa kommissionen och irevisionskommittén. Regeringens förslag till lag om samordning av systemen försocial trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbets området (EES) innebär att i bilaga VI till angivna rättsak- , ter till den del de hänför sig till förordning nr 1408/71 med den anpassningsom framgår av bilagan skall gälla som svensk lag. Vidare 1992/93:SfUly finns ilagförslaget en hänvisning till att det av EES-lagen framgår att vidtillämpningen av reglerna bestämmelserna i protokoll 1 till avtalet om enständig kommitté mellan länderna inom Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) och i protokoll 1 till avtalet om inrättande av en övervakningsmyndighetoch en domstol mellan EFTA-länderna skall gälla. Beträffande rättsakterna i övrigt kan regeringen utfårdaförordningsföreskrifter och berörda myndigheter, dvs. () och (), ytterligare föreskrifter. EG-förordningen nr 1408/71 med senare ändringar innehållerde närmare reglerna för samordningen mellan av den socialatryggheten för den migrerande arbetskraften. Reglerna vilar på fyra principer.Likabehandlingsprincipen innebär att personer från ett som är bosattainom en annan medlemsstats område och som omfattas av förordningen har sammarättigheter och skyldigheter i fråga om socialförsäkringsförmåner som den egnastatens medborgare. Sammanläggningsprincipen innebär att anställda ochegenföretagare som flyttar till eller får arbete i en annan medlemsstat inte pågrund härav skall gå miste om de rättigheter som de tidigare intjänat.Exportabilitetsprincipen, som gäller i fråga om kontantförmåner vid invaliditeteller ålderdom eller till efterlevande, ersättning med anledning av olycksfalli arbetet eller arbetssjukdomar samt förmåner som någon förvärvat, innebär attförmånerna i fråga skall kunna utbetalas oavsett var inom EG-området som denberättigade är bosatt. Prorala-temporb-principen, som gäller enbart påpensionsområdet, innebär att en pensionstagare som förvärvat rätt till pensioni mer än ett medlemsland har rätt till en proportionellt beräknad pension frånvart och ett av de länder som han intjänat pensionsrätt i. har konventioner med andraeuropeiska länder för att upprätthålla det sociala skyddet för våra medborgarevid vistelse och arbete i andra länder. I propositionen framhålls att Sverigegenom får ett heltäckande system för den rörliga arbetskrafteninom EGEFTA-området, som ger ett skydd som i regel är mer omfattande än vadsvenska medborgare åtnjuter utanför . Svenska pensionärer får nuför första gången verklig möjlighet att bosätta sig i något av de andraländerna efter fritt val. Utskottet ser detta som en stor fördel för ,och utskottet tillstyrker lagförslaget. lan m.fl. (nyd) framhåller i motion Eliyrkandena 1 3 att de ser positivt på och senare anslutning tillEG, men att vissa förändringar i det svenska socialförsäkringssystemet redannu måste uppmärksammas. Bl.a. gäller detta folkpensionsreglerna eftersom deträcker med att vara bosatt här för att få folkpension. Motionärerna menar attsystemet löper en uppenbar risk för utspädning under de nya gränslösaförhållandena och att det är nödvändigt att Europaanpassasocialförsäkringssystemet. i sig innebär inga förpliktelser för att ändra ( Vissa regler i detta är emellertid utformadeså att de skulle skapa problem om de behålls oförändrade. Pensionsberedningen,som gjorde en genomgång av den svenska pensionslagstiftningen i förhållandetill reglerna i EG-förordningen nr 1408/71, fann att ATP-systemet står väl iöverensstämmelse med förordningens principer om bl.a. likabehandling ochexportabilitet. Däremot fann beredningen att folkpensioneringens regler skullemedföra att utländska medborgare som omfattas av förordningen skulle få rätttill full folkpension direkt fr.o.m. bosättningen i och att nuvarandebegränsningar i fråga om export av folkpension inte skulle kunna upprätthållasinom EES vare sig för svenska eller utländska medborgare. Vidare skulle allasom är medborgare i något EES-land och bosatta inom EES vara berättigade tillsvensk folkpension om de tidigare under livet varit bosatta iSverige. Utredningen om socialförsäkringen och EG har härefter i betänkandet(SOU 1992:26) utformat förslag till ny lagstiftning för intjänande av rätt tillfolkpension. Enligt förslaget skall folkpension kunna intjänas antingen genomår med ATP-poäng eller då man varit bosatt i , varvid medATP-poäng ger oreducerad folkpension liksom bosättning i mellan16 och . I den förevarande propositionen aviseras att förslag ifrågan skall föreläggas . Motionsyrkandena i vad de avserinförande av kvalifikationstider för rätt till folkpension tillgodoses härmed.Utskottet vill till detta erinra om att i propositionen anges att Utredningenom socialförsäkringen och EG nu överväger övriga frågor om eventuella ändringarav socialförsäkringslagstiftningen med anknytning till . Utskottet anser med det anförda att motion yrkandena 1 3 inte påkallar någon åtgärd från sida. I motion E7 av m.fl. (s) yrkande 4 begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts om att skall verka föratt utveckla den sociala dimensionen inom EES. Motionärerna erinrar om attEFTA-länderna har enats om en deklaration i vilken EFTA-ländernas uppslutningbakom den sociala stadgan som antogs av elva av EG:s tolv medlemsländer år 1989bekräftas och att de elva därefter gått vidare genom att anta dets.k. sociala protokollet i . Då det sociala protokollet formelltligger utanför det normala är det enligt motionärerna viktigtatt EFTA-ländernas regeringar verkar för ett så nära samarbete som möjligt medEG-länderna i fråga om det sociala protokollet. Motionen berör i stora delar frågor som ligger utanförutskottets beredningsområde. I det sociala protokollet ingår emellertid ocksåen överenskommelse mellan de elva om att utveckla det gemensammaarbetet på socialförsäkringsområdet. Utskottet kan såvitt gäller detta områdeinstämma i motionärernas uppfattning om vikten av ett nära samarbete mellan EGoch EFTA-länderna. Möjligheterna härtill ökar genom det samarbete iinstitutionaliserad form som skall ske mellan EG och EfTA-länderna enligt delVII i avtalet och genom att en representant för varje EFTA-land får närvarasom rådgivare (observatör)vid de möten som hålls i EG:s Administrativa kommis- 7 sion försocial trygghet och i den till kommissionen knutna revisions- kommittén.Utskottet förutsätter att regeringen väl tar till vara dessa 1992/93:SfU ly möjligheteratt fördjupa samarbetet inom socialförsäkringsområdet och aktivt verkar för enutveckling av den sociala tryggheten i de samarbetande länderna i . I beslutet har deltagit: (), BirgittaDahl (s), (), (), (), PontusWiklund (kds), (nyd), (), (), (), (), (), ArneJansson (nyd), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet.