yttr · GG05AU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Utskottet delar inte motionärernas syn påutbildningsvikariaten och ser ingen anledning att utreda frågan. Motionenavstyrks således i den delen. Till förstärkning av utbildningen i det reguljärautbildningsväsen det läggs det fram förslag om medel till den kommunala vuxenutbild ningen, gymnasieskolan och folkhögskolan som skall anvisas på ansla get Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det ärenligt propositionen angeläget att arbetslösa kan komplettera 1992/93:AU2y sinatidigare utbildningar, och därför bör det kommunala offentliga skolväsendet ochfolkhögskolorna ges förutsättningar att anordna kompletterande utbildningarunder . Regeringen föreslår att AMS beviljas 316 miljoner kronorför ändamålet, motsvarande 23 000 heltidsplatser. Beloppet skall utgöra bidragtill en del av utbildningskostnaden för kommuner och folkhögskolor som anordnardessa utbildningar. Till detta kommer medel för studiestöd m.m., som anvisasöver anslag. Kostnaderna för utbildning vid komvux, exkl. studiestöd,beräknas till , motsvarande 13 000 heltidsplatser, vid gymnasieskolantill för 5 000 platser och vid folkhögskolan till 106 miljonerkronor också för 5 000 platser. Beträffande folkhögskolorna anges att AMS bör kunna lämnabidrag direkt till skolorna eller via . I lyra motioner framförs kravet att medlen tillfolkhögskolorna bör kanaliseras direkt genom . Det ärmotionerna Fi37 (yrkande 19) av m.fl. (v), Fi39 av (), Fi67 av () och Fil9 av (). anser liksom motionärerna att godaskäl talar för att medlen till folkhögskolorna kanaliseras på vanligt sätt,dvs. Det skall dock understrykas, att syftet är attvidga möjligheterna för de arbetslösa att öka sin kompetens. Vid fördelningenav medlen bör enligt utskottets mening samråd ske med . Utskottet anser att regeringens förslag om bidrag tillutbildning i det reguljära utbildningsväsendet bör godkännas, dock att den delav medlen som beräknats till folkhögskolorna, , bör fördelasav . Motionerna Fil9, Fi37 (yrkande 19), Fi39 och Fi67tillstyrks därmed. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp motion Fi57(yrkande 4) av och (nyd). Motionärerna anseratt de medel som avser komvux och folkhögskolan bör användas till yrkesutbildningaroch yrkeskompletteringar. Utskottet anser i denna fråga liksom regeringen attinriktningen vid användningen av de nu föreslagna medlen bör vara att gearbetslösa möjlighet att komplettera tidigare utbildning och kan således inteställa sig bakom motionskravet att det skall vara fråga om yrkesinriktadutbildning. Motion Fi57 avstyrks i motsvarande del. I propositionen (bilaga 7, avsnitt 2.2.5) anförs att storainvesteringar inom infrastrukturområdet vilka primärt motiveras av andraförhållanden har tidigarelagts av arbetsmarknadsskäl. Situationen på arbetsmarknadenär emellertid så allvarlig att den motiverar ytterligareinfrastruktursatsningar. I propositionens bilaga 4, Kommunikationsde- partementet, föreslåsytterligare till 1992/93:AU2ydisposition för reparationer och investeringar på länsvägnätet huvudsakligen iskogslänen. Iföreliggande bilaga 7 föreslår regeringen att AMS tilldelas medel så attmyndigheten centralt i samråd med de affårsverk som finansierar sinainvesteringar utanför statsbudgeten samt med kan inventeraoch initiera lämpliga investeringar som snabbt kan komma i gång. Medlen skallutgöra bidrag till de kostnader som tidigareläggningen medför. Inriktningenskall enligt propositionen vara att skapa sysselsättning åt svaga grupper samti regjonalpolitiskt prioriterade områden. beräknas fördetta ändamål. Arbetsmarknadsutskottetnoterar att de medel som ställs till disposition enligtpropositionen skall fördelas på ett sådant sätt att stor hänsyn tas tillarbetslöshetssituationen regionalt och lokalt. vill idetta sammanhang återigen framhålla behovet av utvärdering av det antalpersoner som kan få sysselsättning genom olika infrastrukturåtgärder m.m.Utskottet hälsar därför med tillfredsställelse den samlade redovisning avarbetsmarknadsinsatserna och de effekter de beräknas få som regeringenaviserat. Enligt propositionen kommer en sådan redovisning att lämnas tillriksdagen senare under innevarande budgetår. Utskottet förutsätter att dennaredovisning lämnas i samband med budgetpropositionen för /94. Arbetsmarknadsutskottethar intet att invända mot det av regeringen föreslagna bidraget tillinvesteringar till afSrsverken enligt ovan. Arbetsmarknadsutskottettillstyrker således ett godkännande i fråga om bidrag till affårsverksinvesteringar. 1propositionen (bilaga 7, avsnitt 2.2.6) anförs att det är nödvändigt att kunnaerbjuda fler arbetslösa beredskapsarbeten. De arbetslösa som riskerar attutförsäkras från arbetslöshetsförsäkringen skall uppmärksammas i dettasammanhang. Vidare måste AMS ha beredskap för insatser med tanke påomvandlingen av den offentliga sektorn, som kan leda till en ökning avkvinnornas arbetslöshet. Ytterligare ett skäl till en ökad omfattning av desysselsättningsskapande åtgärderna är att ett stort antal personer kommer attslutföra olika former av arbetsmarknadsutbildning under budgetåret. Liksom ikompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150, bilaga 1:8) pekas på behovetav beredskapsarbeten inom den skogliga sektorn och till upprustning av skolansfysiska arbetsmiljö. Detytterligare behovet av medel för beredskapsarbete har för innevarande budgetårberäknats till , vilket motsvarar 30 000 personer igenomsnitt under resten av budgetåret. I beloppet ingår ocksåkostnader för rekryteringsstöd. Vidareanförs i propositionen att ytterligare 1992/93:AU2ytillförs för otraditionella insatser på anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Vid användningen av dessa medel skall speciellt kvinnornas ochungdomarnas behov uppmärksammas. Imotion Fi57 (yrkande 5) av och (nyd) begärsett tillkännagivande till regeringen att beredskapsarbeten får sökas hos denprivata företagsamheten. Arbetsmarknadsutskottetinformerar om att såväl statliga myndigheter, kommuner och landsting somenskilda arbetsgivare kan anordna beredskapsarbete. Lönen betalas ut avarbetsgivaren som vid enskilt beredskapsarbete får ett grundbidrag medhögst av lönekostnaderna. Utskotteterinrar om att enligt förordning (1987:411) om beredskapsarbete skall enarbetslös som riskerar att bli utförsäkrad anvisas ett beredskapsarbete om detinte finns särskilda skäl emot det. Naturligtvis skall arbetsgivarens önskemålom arbetskraft och den sökandes önskemål om arbete så långt som möjligt stämmaöverens. Med hänvisning till det anförda anser arbetsmarknadsutskottet att dethär aktuella motionsyrkandet inte bör påkalla någon åtgärd. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker således motion Fi57 (yrkande 5). Enligtregeringens förslag bör till reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitbkaåtgärder på tilläggsbudget till statsbudgeten för /93 anvisasytterligare . I och med de beslut fattade pågrundval av kompletteringsproposition har tidigare 19 807 miljonerkronor anvisats till detta anslag (1991/92;Fi30, rskr. Sammanlagt betyderdetta att har beräknats för innevarande budgetår.Anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgick under föregående budgetårtill . Regeringensföreliggande medelsförslag är en konsekvens av den nu planerade inriktningen. Sammanfattningsvisinnebär förslaget följande beräkning. Arbetsmarknadspolitisk åtgärd Miljoner kronor Utbildning i komvux, gymnasieskolan Vänsterpartietyrkar i sin motion Fi37 (yrkande 22) att ytterligare tre miljarder kronor utöverregeringens förslag anslås till arbetsmarknads- 22 utbildningen, dvs. tillanslaget Arbetmarknadspolitiska åtgärder. somregeringen anser partiet att medlen till arbetsmarknadsutbildning ]992/93:AU2y böranvändas så effektivt som möjligt. Den ökade efterfrågan har dock tärt påresurserna, vilket lett till en olycklig nedtrappning. har ovan ställt sig bakomregeringens förslag i fråga om strukturen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Motionernas ändringsförslag har i huvudsak avstyrkts. Beträffandemotion Fi37 (yrkande 22) vill utskottet erinra om att drygt 11,2 miljarderkronor beräknats under innevarande budgetår för köp av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag i samband med denna, vilketinnebär en ökning i förhållande till budgetåret innan med 1,2 miljarder kronorpå denna delpost. Vidare konstaterar arbetsmarknadsutskottet att regeringen islutet på oktober uppdragit åt AMS att i samråd med AMU-styrelsen vidtaåtgärder för att minska kostnaderna för anordnande av arbetsmarknadsutbildning.Bland annat bör affårsmässigheten i upphandlingsförfarandet stärkas ochingångna avtal ses över. Enligt uppdraget skall resultatet bli en väsentligutökning av arbetsmarknadsutbildningen under återstoden av innevarandebudgetår. AMS skall redovisa vidtagna åtgärder ochberäknade effekter av dessa. Utskottet konstaterar en beräknad medelsökning mellanbudgetåren för arbetsmarknadsutbildningen tillsammans med krav påeffektiviser-ing av medelsanvändningen. Utskottet vill vidare erinra om att"storanslaget" Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inrymmer kraftigtökade resurser för innevarande budgetår jämfört med föregående budgetår. Somanförts tidigare emotser utskottet regeringens samlade redovisning avarbetsmarknadsinsatserna och de effekter de beräknas få i samband medbudgetpropositionen. Utskottet tillstyrker därmed den av regeringen begärdaanslagsförstärkningen på 8 och avstyrker motion Fi37(yrkande 22). I bilaga 3 till proposition nr 50 ()föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna med totalt 4,30 procentenheter.Arbetarskyddsavgiften, som uppgår till av löneunderlaget,föreslås helt avvecklad. Egenavgjften, , föreslåslikaledes helt avvecklad. Sänkningen av arbefarskyddsavgiften grundar sig till endel på det beslut som fattade om att avveckla statsbidraget till företagshälsovården från (prop. 1991/92:100 bil. 11, AU12, rskr. Av arbetarskyddsavgiften har gått till ett särskilt konto hos för detta ändamål. Som en följd av avvecklingen av statsbidraget sänks arbetarskyddsavgiften . Hela den del av egenavgiften som utgörs av arbetar skyddsavgift har gått till företagshälsovården; avvecklingen av statsbi draget innebär att arbetarskyddsavgiften helt slopas. I stället föreslås en motsvarande höjning av arbetsskadeavgiften, som därmed kommer att .,, uppgå till1,38 resp. av avgiftsunderlaget. I övrigtgrundar sig sänkningen av arbetsgivaravgifterna på överens- 1992/93:AU2y kommelsenmellan regeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet. Den del, 0,17procentenheter, som återstår av arbetarskyddsavgiften efter reduktion förföretagshälsovården, föreslås slopad. Hela arbetarskyddsavgiften tas alltsåbort. Hur arbetsgivaravgiften skall användas regleras för närvarandei 4 kap. 8 § socialavgiftslagen. Enligt nu gällande regler skall de influtnaarbetarskyddsavgifterna föras till förutom företagshälsovården a)staten förfinansiering av verksamheten vid och , b)Arbetsmiljöfondenför vissa i paragrafen angivna ändamål. I propositionen föreslås att 4 kap. 8 § upphävs. Effektenav detta är bl.a. att Arbetsmiljöfonden kommer att sakna finansiering. Inteheller kommer det att finnas någon lagreglering av vad fondens medel skallanvänd£is till. I proposition 1992/93:117 om lönegarantifonden m.m., somockså tar upp Arbetsmiljöfondens finansiering, konstateras att förslagen iproposition nr 50 medför att Arbetsmiljöfondens verksamhet kommer att saknafinansiering. Mot den bakgrunden föreslår arbetsmarknadsministern att medelanvisas på ett nytt anslag under tionde huvudtiteln. För perioden beräknasmedelsbehovet till , vilket motsvarar vad som enligtuppskattning skulle ha flutit in till Arbetsmiljöfonden frånarbetarskyddsavgiften . Socialdemokraterna har invändningar mot regeringensförslag. I partimotionen Fi35 (yrkandena 5 och 6), anförs att krisuppgörelseninnebar att sänkningen av arbetsgivaravgifterna skulle avse andra änfondrelaterade avgifter. Regeringens förslag, som innebär att Arbetsmiljöfondensfinansiering försvinner, strider därför mot uppgörelsen enligtSocialdemokraterna. De anser också att Arbetsmiljöfondens arbetsuppgiftermåste regleras i lag. Enligt motionen bör av arbetarskyddsavgiftenbehållas. I stället kan folkpensionsavgiften sänkas i motsvarande mån. Socialdemokraterna lägger fram lagförslag i enlighet meddetta. I förhållande till proposition nr 50 innebär motionens förslag avseendearbetarskyddsavgjften att denna skall uppgå till av löneunderlaget istället för att helt avvecklas (2 kap. 1 §) samt att av den skall förastill staten för finansiering av och Arbetsmiljöinstitutetsverksamhet och återstoden till Arbetsmiljöfon-den och där användas för sammaändamål som enligt nu gällande regler (4 kap. 8 §). I motion A5 av m.fl. (s), som väckts medanledning av proposition 117 om lönegarantifonden m.m., motsätter sig motionärernaförslaget om att anslagsfinansiera Arbetsmiljöfondens verksamhet. Med anledning av den sistnämnda propositionen har ävenväckts en motion A3 av (-) i vilken yrkas avslag på propositio nen. Såvitt avser den nu berörda frågan innehåller motionen inte 24 någon motivering. ansluter sig till regeringensförslag om att 1992/93:AU2y helt avveckla arbetarskyddsavgiften och som enföljd därav upphäva bestämmelsen om användningsområdet förarbetarskyddsavgiften. Medel för Arbetsmiljöfondens verksamhet bör anslås överstatsbudgeten. Eftersom det är fråga om ett bidrag som skall överföras tillfonden är det enligt utskottets mening lämpligt att det anvisas i formen av ettobetecknat anslag. Utskottet noterar i sammanhanget att något förslag om ändradinriktning av fondens verksamhet inte har lagts fram. Därmed utgår utskottetfrån att någon ändring inte är avsedd. Utskottet ansluter sig tillmedelsberäkningen. Det anförda innebär att proposition nr 50 och propositionnr 117, båda i motsvarande delar, tillstyrks med den ändringen att medlen tillArbetsmiljöfonden bör anvisas i form av ett obetecknat anslag samt attmotionerna Fi35 (yrkandena 5 och 6) samt A3 och A5 avstyrks. I propositionen (bilaga 7, avsnitt 2.2.7) föreslås attmedel från Arbetslivsfonden skall överföras tillstatsbudgetens inkomsttitel (2811) Övriga inkomster av statlig verksamhet. Överföringenskall möjliggöras genom en särskild tidsbegränsad lag om avvikelse från 2 §lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Regeringens lagförslag återfinns ibilaga till propositionen. Det bör ankomma på regeringen, anförs det ipropositionen, att besluta om överföringen under /93, docktidigast efter beslut. Den nämnda åtgärden innebär attregeringsuppdraget till den centrala Arbetslivsfonden att rikta särskildainsatser till de små företagen, framför allt inom tillverkningsindustrin, intekan fullföljas. yrkar i motion Fi37 (yrkande 23) avslag påregeringens förslag. Enligt bidrar Arbetslivsfondens insatsertill att minska kostnaderna inom arbetslivet och inom socialförsäkringssystemet;dvs. långsiktigt förväntas en positiv effekt på statsbudgeten. Eftersom fondenskapades genom en tidsbegränsad arbetsmiljöavgift kan en indragning av delar avdessa medel inte heller inverka på det strukturella underskottet istatsbudgeten. Vidare är de aviserade insatserna på småföretagens områdevälbehövliga enligt motionärerna. anser att det är av störstabetydelse att skapa bättre förutsättningar för svensk ekonomi. Motbakgrund av den ekonomiska krisen och den därav föranledda överenskommelsenmellan regeringen och det Socialdemokratiska arbetarepartiet anser utskottetatt en överföring av från Arbetslivsfonden tillstatsbudgeten bör godkännas som ett led i de nödvändiga åtgärderna för attstabilisera den svenska ekonomin. uppfattning attstatsbudgeten skulle gagnas mera vid en utebliven överföring kanarbetsmarknadsutskottet inte ställa sig bakom. bör därför tillstyrka att regeringensförslag till lag om tillfållig avvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift antas samt avstyrka motion Fi37 (yrkande 23). Semesteroch arbetstid i992/93:AU2y I propositionen (bilaga 7, avsnitt 2.2.8) föreslås att denlagstadgade rätten till semester inskränks från 27 persemesterår. bör semesterlönen minskas från tretton till tolv procentav löneunderlaget (arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön ianställningen). Förändringen bör göras på motsvarande sätt som närsemesterrätten utvidgades (prop. 1989/90:59, AUlO, rskr. 142, SFS1990:102), dvs. den lägre semesterlönen skall tillämpas från och med detintjänandeår som börjar . Detta innebär att 25-dagarssemesternskall tillämpas från och med semesteråret den 31 mars 1995.Regeringens lagförslag återfinns i bilaga till propositionen. Vidare anförs i propositionen att för en stor del avarbetstagarna gäller avtal eller fler. Med hänsyn till dennuvarande ekonomiska situationen är det enligt regeringen angeläget attparterna på arbetsmarknaden i sina kollektivavtal minskar antalet semesterdagarmed två. I tre motioner begärs att regeringens förslag angående lagom ändring i semesterlagen avslås. motiverar i motion Fi37 (yrkande 29) ettsådant ställningstagande med konjunkturpolitiska skäl och rättviseskäl. Det ärockså orealistiskt att tro att denna åtgärd kan få genomslag på samtligaavtalsområden. På lång sikt bör den dagliga arbetstiden kortas enligtVänsterpartiet. Även i motion Fi21 anser (-) attregeringens förslag bör avslås av såväl konjunkturskäl som rättviseskäl. Enligthennes mening är det inte acceptabelt att man från regeringens sida försöker styraarbetsmarknadens parter. Utan att anföra motivering motsätter sig (-) regeringsförslaget i motion Fil6. Beträffande motionsmotiveringarna kanarbetsmarknadsutskottet inte hålla med om att 27-dagarssemestern bör bibehållasav konjunkturskäl. I likhet med regeringen vill utskottet peka på att en avförutsättningarna för att bevara och utveckla välståndet är att tillväxten ökari den svenska ekonomin. Regeringens förslag om en minskning av den lagstadgadesemestern bör enligt utskottets uppfattning kunna bidra till enförstärkning av det svenska näringslivets konkurrenskraft gentemot omvärlden. anser därför att böranta regeringens förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) och avslåmotionerna Fil6 i motsvarande del, Fi21 samt Fi37 (yrkande 29). I motion Fi65 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande att inskränkningar i berättigad ledighet skall drabba allalika. Regeringens förslag angående kortare lagstadgad semester är orättfårdigteftersom det i stort sett endast drabbar privatanställda, oftast lågavlönadeoch LO-medlemmar. Motionärerna menar att det finns alternativ till semesterförkort n i ng. Arbetsmarknadsutskottethar i sitt ovan nämnda betänkande 1992/93:AU2y 1989/90:AU10 refererat uppgifterfrån semesterkommitté (betänkandet SOU 1988:54 Om semester) om att av de statligt anställda och av de anställda inom kommuner och landstinghade mer än fem veckors semester. Inom SAF/LO- och SAF/PTK-områdena däremotgällde i huvudsak endast den lagstadgade semestern. Någon ny undersökning avdessa förhållanden har inte gjorts. Om de nämnda siffrorna i stort settkvarstår oförändrade kan utskottet förstå motionärernas krav att inskränktledighet skall drabba alla lika. Arbetsmarknadsutskottetförutsätter att utfallet av semesterförändringarna skall bli enhetligt föralla grupper på arbetsmarknaden. vill därför starktstryka under önskvärdheten av att parterna på arbetsmarknaden i sinakollektivavtal minskar antalet semesterdagar med två för de grupper som har 27dagar eller fler. Utgångspunkten är att den nödvändiga avtalsmässigaanpassningen även fortsättningsvis skall fungera så att särskildalagstiftningsåtgärder inte skall bli aktuella. Medhänvisning till vad som anförts anser arbetsmarknadsutskottet att motion Fi65bör avslås av . lanWachtmeister m.fl. (nyd) begär i motion Fi36 (yrkande 10) en utredning omkonjunkturanpassad arbetstid. Arbetsgivaren och det lokala facket bör inomvissa ramar, t.ex. arbetstid, själva bestämma arbetstidenenligt motionärerna. Arbetsmarknadsutskottethar så som behandlat frågan om flexibla arbetstideroch inom denna ram även konjunkturanpassad arbetstid. Arbetsmarknadsutskottetyttrade i sitt av godkända betänkande 1992/93:AU4 att friarearbetstidsförläggning är en viktig framtidsfråga och att utskottet utgår frånatt regeringen återkommer med förslag på detta område inom en nära framtid.Arbetsmarknadsutskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Någotsärskilt uttalande från sida med anledning av det aktuella yrkandetär därför enligt utskottets mening inte erforderligt. Motion Fi36 (yrkande 10)avstyrks därmed. Vänsterpartietföreslår i sin motion Fi37 (yrkande 61) en utredning av krbpolitikens effekterpå mäns och kvinnors arbetstid samt på jämställdheten mellan könen. EnligtVänsterpartiet har många kvinnor uppfattningen att krisåtgärderna ensidigtdrabbar kvinnorna. Arbetsmarknadsutskotteterinrar om att regeringen i budgetpropositionen eller på annat sätt redovisar fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Såväl löner, inkomster, arbetstider och pensionspoäng som könsfördelningen i statliga stjo-elser m.m. särredovisas, senast i proposition 1991/92:100, bilaga 12, underbi laga 12.5. har tidigare behandlat frågan om statistik över hur statsbudgetens resurser fördelas på kvinnor och män (senast i det av godkända betänkandet 1990/91:AU17). Ar betsmarknadsutskottet står kvar vid sin då uttryckta uppfattning att vid framtagande av statistik på det statliga området, t.ex. i budgetproposi- 27 tionen, är det naturligtatt också den könsmässiga aspekten uppmärk- sammas.Därmed anser arbetsmarknadsutskottet att det aktuella motionsyrkandet intepåkallar någon åtgärd. Motion Fi37 (yrkande 61) avstyrks således. Förslag till regionala sysselsättningsprogram I 29motioner tas upp frågor rörande sysselsättningen regionalt. En översikt av deaktuella motionerna och de typer av åtgärder som motionärerna förordar ges isammanställningen nedan. I vissa av dessa motioner finns förteckningar ellerhänvisningar till förteckningar över statliga och kommunala projekt som kanstartas omgående eller tidiga-reläggas. hänvisar tilldessa underlag. Vad gäller de socialdemokratiska motionerna finns yrkanden attvad som anförts i resp. motion och i partimotion Fi35 (s) beträffandesysselsättningssituationen i resp. län eller region skall ges regeringen tillkänna. I det följande lämnas en sammanställning över förslagen Fi27 avGeorg m.fl. (s) Fi30 av m.fl. (s) Fi31 av m.fl. (s) Fi32 av m.fl. (s) Fi33 av m.fl.(s) Fi34 av m.fl. (s) Fi40 av m.fl. (5) Fi44 av m.fl. (s) Fi46 av m.fl. (s) Ökad medelstilldelning,infrastrukturinvesteringar Infrastruktur; stöd till exportindustrin; FoU; ut-lokalisering; riskvilligtkapital, stöd till Ange Infrastruktur; FoU; stöd kultur, turism, olika industrier;kvinnliga kompetenscentra Infrastruktur; byggprojekt; utbildning; satsning på komnmnerna Infrastruktur; tidigareläggning av statliga investeringar;kommunala byggprojekt; decentralisering av ansvar vid infrastrukturinvesteringar Infrastruktur; utbildning; tidigareläggning av statliga Investeringar Arbetstillfällen för kvinnor; ökad kvinnoutbildning; ökade resurser till länsarbetsnämnderna i Kompetensutveckling; infrastruktur; koimmnalainvesteringar Fi47 av m.fl. (s) Stärkande av näringslivet; investeringar;ytterligare medel till länet Fi48 av m.fl. (s) Infrastruktur;långsiktig satsning på kompetensutveckling ochkvinnoarbete Fi49 av m.fl. (s) Fi50 av m.fl. (s) Infrastruktur;byggprojekt; ytterligare nnedel till länet Infrastruktur; byggprojekt; utbildning FiSl av m.fl. (s) Infrastruktur;byggprojekt; utbildning Pi70 av () Fi52 av m.fl. (s) Fi53 av m.fl. (s) Fi55 av m.fl. (s) Fi56 av m.fl. (s) Fi58 av m.fl. (s) Fi59 av St ig Alemyr m.fl. (s) Fi60 av m.fl. (s) Fi61 av m.fl. (s) Fi62 av m.fl. (s) Fi63 av m.fl. (s) Fi69 m.fl. (s) Infrastruktur;tidigareläggning av statliga och kommunalainvesteringar Infrastruktur; byggprojekt; utbildning; kvinnornassituation Infrastruktur; byggprojekt; satsning på mindre företag Infrastruktur; byggprojekt, utbildning Yrk. Länsarbetsnämndernas medelsdisposition bör bli friare Infrastruktur; byggprojekt; utbildning Infrastruktur; byggprojekt: utbildning; ett industri-och utvecklingscenter