yttr · GG05LU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Skuldsanering och ett allmänhetens bankombud har beslutat attbereda lagutskottet tillfålle att avge yttrande över motion 1992/93:Fi35,såvitt motionen berör lagutskottets beredningsområde. Motionen har väckts avIngvar m.fl. (s) med anledning av proposition 1992/93:50 om åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin. har beslutat att avge yttrande över de delarav motionen som gäller ett tillkännagivande om en skuldsaneringslag (yrkande23) och en utredning om ett allmänhetens bankombud (yrkande 26). I motionen anförs såvitt nu är i fråga att denekonomiska krisen riskerar att försätta ett stort antal hushåll i storaekonomiska svårigheter . Den försöksverksamhet med budgetrådgivningoch skuldsanering som kommer att bedriva är angelägen och nödvändig. Motionärerna anser det dock synnerligenangeläget att införa en mer permanent ordning. Fråga om införandet av någonform av skuldsaneringslag för överskuldsatta fysiska personer bör därförsnarast övervägas. I motionen anförs vidare att frågan om ett allmänhetensbankombud bör utredas. Ett sådant ombud skulle enligt motionärerna kunnastärka bankkundernas ställning gentemot bankerna och få till stånd en mernoggrann prövning av principiellt viktiga klagomål från bankkunderna. Vad först gäller frågan om en skuldsaneringslag fårutskottet anföra följande. Med anledning av ett riksdagsbeslut (bet. 1987/88:12,rskr. 57) tillkallades (Ju 1988:02) med uppdragatt utreda ett antal spörsmål på konkursrättens område. I enlighet med vad somangavs i direktiven (dir. 1988:52) behandlade utredningen med förtur frågan omskuldsanering för fysiska personer. Utredningens förslag i den delen lades framhösten 1990 i delbetänkandet (SOU 1990:74) Skuldsaneringslag. Betänkandetinnehåller förslag till lagstiftning som skall göra det möjligt föröverskuldsatta fysiska personer som inte driver näringsverksamhet att undervissa förutsättningar genom beslut av tingsrätt få till stånd en lättnad i sinskuldbörda. Skuldsanering innebär att gäldenären helt eller delvis befriasfrån ansvar för betalningen av de skulder som enligt rättens beslut omfattas avskuld- 1 1992/93. 1992/93 LU2y Till skillnad från vad som är fallet vid konkurs syftar 1992/93:LU2y skuldsaneringtill att slutligt reglera gäldenärens ekonomiska situation. Fullgör han den avrätten fastställda avbetalningsplanen finns ingen restskuld kvar för honom.Utredningen bedömer att man till en början får räkna med att åtskilligaansökningar om skuldsanering ges in. Uppskattningsvis rör det sig om 8 00010000 ansökningar . Av dessa kommer dock sannolikt, enligt utredningensbedömning, endast en mindre del att leda till bifall. De direkta kostnadernaför hanteringen av skuldsaneringsärenden som uppkommer hos tingsrätterna ochkronofogdemyndigheterna har uppskattat till drygt 40miljoner kronor . Efter betänkandets remissbehandling har olika konsekvenserav förslaget, främst organisatoriska och kostnadsmässiga frågor, övervägtsinom . Något förslag från regeringen med anledning avInsolvensutredningens betänkande har emellertid inte lagts fram för . Frågan om skuldsanering för fysiska personer har vid ettflertal tillfållen behandlats av utskottet, i betänkande1991/92:LU28. Utskottet uttalade därvid att det är angeläget att en möjlighettill skuldsanering för fysiska personer införs i . Vidare framhöllutskottet, liksom man gjort (bet. 1987/88:LU12), att en viktigutgångspunkt dock måste vara att regler om skuldsanering inte får leda till enallmän uppluckring av betalningsmoralen i samhället. förslag om en skuldsaneringslag utgör en lämpligavvägning mellan dessa intressen ansåg sig utskottet då inte böra uttala sigom. Utskottet utgick emellertid från att förslaget noga övervägs inomregeringskansliet och att regeringen därefter återkommer till mednågon form av förslag till skuldsanering för fysiska personer. Någottillkännagivande med anledning av de då aktuella motionerna fann utskottet inteerforderligt. I ett frågesvar (se prot. 1992/93:5)förklarade justitieministern att hon av flera skäl är tveksam till att införaen lag om skuldsanering. Hon hänvisade därvid bl.a. till att det under allaförhållanden endast är ett fåtal enligt beräkningarendast 2 000 som skulle komma i åtnjutande av en sådan sanering. För mångaandra med stora skulder skulle en skuldsaneringslag bara väcka förhoppningarom en enkel lösning på deras skuldproblem. Enligt justitieministerns meningbör man i stället försöka finna vägar till frivilliga lösningar, vilka innebäratt också banker och andra kreditinstitut får ta sin del av ansvaret i ställetför att helt överföra konfliktlösningen på det allmänna. I sammanhanget finns skäl att också närmare redovisa den imotionen omnämnda försöksverksamheten som skall genomföra.Genom ett regeringsbeslut (C92/971/FOK) har Konsumentverketfått i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med budgetrådgivning och skuldsaneringpå lokal, regional och central nivå. Verksamhetens syfte är att finna nya ocheffektivare former för hur man kan möta de enskilda hushållens ökade behov avbudgetrådgivning och skuldsanertng. I beslutet konstateras att 1992/93:LU2y Konsumentverketsedan slutet av aktivt verkat för att enskil da hushåll skall fåtillgång till budgetrådgivning och skuldsanering på lokal nivå. Verketsutvärdering av den lokala budgetrådgivningen visar på positiva effekter förhushållen, och en undersökning i fem kommuner visar även på kommunalekonomiskavinster i form av minskade socialbidrag. Mot den bakgrunden och med hänsyn tillden ökade efterfrågan behövs enligt beslutet också regionala och centralainsatser. Beslutet innebär att skall genomföra utbildning avbl.a. kommunala konsumentvägledare och Ackordscentralens juridiska ombud ibudgetrådgivning och skuldsanering för enskilda hushåll.Utbildningsverksamheten skall inriktas särskilt på att utveckla samarbetetmellan rådgivarna och Ackordscentralens juridiska ombud på regional nivå.Verket skall i samarbete med dessa bl.a. utarbeta kriterier för beviljande avunderhandsackord. Vidare skall enligt beslutet ta initiativtill att bilda en rådgivande nämnd på central nivå för hanteringen avövergripande frågor som rör skuldsanering. Nämnden skall bestå av företrädareför bl.a. kreditinstitut, kronofogdemyndigheter. ,, , , Konsumentverketoch konsumentorganisationer. Dessutom skall , för att kunnasamordna försöksverksamheten, bilda en särskild projektgrupp med enrepresentant för . Försöksverksamheten skall pågå under tvåår och bedrivas i två kommuner. Enligt vad utskottet erfarit har också inomregeringskansliet bildats en interdepartemental arbetsgrupp med företrädare förJustitiedepartementet, , och Civildepartementet.Arbetsgruppens uppgift är att ytterligare bereda och bevaka frågan bl.a. medutgångspunkt från de frågeställningar justitieministern tagjt upp i det ovanredovisade frågesvaret. En annan huvuduppgift för gruppen är att följautvecklingen på området, varvid även förhållandena i , och Finlandskall studeras. har ett skuldsaneringsinstitut som ihuvudsak överensstämmer med förslag. I träder ensärskild lag om skuldsanering Lov om frivillig och tvungen gjeldsordning forprivatpersoner (Gjeldsordningsloven) i kraft , och iFinland övervägs lagstiftning i ämnet. (Se vidare nr 2/1990-91 s. Enligt utskottets mening har behovet av möjligheter tillskuldsanering för fysiska personer accentuerats . Den ekonomiskasituationen för många överskuldsatta privatpersoner har bara under det senastehalvåret försämrats markant. Vad utskottet uttalade omangelägenheten av införandet av en möjlighet till skuldsanering har därför iallra högsta grad fortfarande giltighet. Av vad som redovisats ovan kan utskottet medtillfredsställelse konstatera att det igångsatts ett omfattande arbete såvälinom som utom med att finna lämpliga lösningar. Utskottetutgår från att olika vägar för att uppnå ett önskat resultat prövas, bl.a. eneffektiviserad samverkan mellan kommunala budgetrådgivare, krono- Vidare förutsätter utskottet att den ovan 1992/93:LU2y redovisadeförsöksverksamheten som inletts i regi intensifierasoch utvidgas till att omfatta åtskilligt flera kommuner samt attytterligare "kontrollstationer" införs. Utskottet förutsätter även att i det pågående arbetetockså övervägs viss ändrad lagstiftning för att skapa bättre möjligheter förskuldsanering. Utskottet vill därvid peka på att ett alternativ kan vara attinföra ett särskilt skuldsaneringsinstitut efter mönster av vad som finns iDanmark och eller som övervägs i . Ett annat alternativ är enligtutskottet att underlätta frivilliga överenskommelser om skuldsanering mellangäldenärer och enskilda fordringsägare genom att kombinera överenskommelsernamed en möjlighet att helt eller delvis efterge det allmännas fordringar, dvs.främst skatter. Härigenom skulle en viktig likställighet mellan exempelvisbanklån och skatteskulder uppnås i en skuldsaneringssituation. En sådansärskild skuldsanerings-möjlighet för det allmännas fordringar skulleeventuellt kunna vara begränsad i tiden. En viktig utgångspunkt måste vara attregler om skuldsanering inte får leda till en allmän uppluckring av betalningsmoraleni samhället. Genom den ovan redovisade interdepartementalaarbetsgruppen finns förutsättningar för att göra erforderliga överväganden, ochutskottet utgår från att arbetet bedrivs med skyndsamhet. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att ettsärskilt tillkännagivande från sida knappast skulle kunna påskyndaen lösning av frågan om skuldsanering. förordar följaktligen attyrkande 23 i motion Fi35 avstyrks. När det sedan gäller frågan om ett allmänhetens bankombudvill utskottet anföra följande. Enligt bankrörelselagen (1987:617) utövarFinansinspektionen en omfattande tillsyn över bankerna och deras verksamhet.Vid inspektionen utövas bl.a. en villkors- och produktgranskning i syfte attförbättra konsumentskyddet. Granskningen omfattar bl.a. utformning och tillämpningav standardvillkor samt utvecklingen av produktsäkerhet för olika tjänster.Någon i författning fastlagd rätt för allmänheten att hos inspektionen klagaöver banker som står under inspektionens tillsyn finns inte. Det åligger dockinspektionen att följa sådana förhållanden som är av betydelse för en sundutveckling av bankernas verksamhet, och dit hör bl.a. att se till att bankernauppträder korrekt mot kunderna. Utgångspunkten vid inspektionens handläggningav klagomålsärenden är, som framgår av inspektionens fördjupade anslagsframställningför budgetåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96, att inspektionen i första handskall koncentrera sina resurser till de klagomål som är av principielltintresse eller på annat sätt av särskilt intresse ur tillsynssynpunkt.Beträffande sådana klagomål handläggs dessa genom ett sedvanligtremissförfarande varefter klaganden meddelas inspektionens ställningstagande iärendet. Beslutet meddelas även andra som har anknytning till eller intresse avinspektionens ställningstagande. Vidarevill utskottet peka på att det för enskilda bankkunder finns 1992/93:LU2y möjlighetatt vända sig till . finns vidnämnden en särskild avdelning som prövar tvister mellan, å ena sidan,konsumenter och, å andra sidan, banker och finansinstitut. De intresseledamötersom förutom ordföranden avgör ärendena på avdelningen har utsetts efter förslagav , LO och TCO samt , , och . Vidsammanträdena deltar dessutom en representant från somobservatör utan rösträtt. Tanken bakom denna ordning är att observatören skallkunna fånga upp problem av mer generell karaktär som kan kräva ingripanden frånFinansinspektionens sida. Under /91 behandlades nästan 500ärenden på avdelningen. har i sin ovan nämndaanslagsframställning uttalat att bankavdelningbör utnyttjas i betydligt högre grad för att slita tvister i ersättningsfrågorsom kunden och banken inte förmått klara ut. Detta kan ske genom att inspektionenpå olika sätt informerar om sin och reklamationsnämndens roller i sammanhanget.Vidare bör enligt inspektionen konsumenterna även ges möjligheter att få entvist löst genom att få rådgivning m.m. hos en annan instans änFinansinspektionen. En motsvarighet till , somfunnits inom försäkringsområdet, bör därför, enligt inspektionensmening, inrättas även inom kredit- och värdepappersområdet. Flera skäl talarenligt inspektionen för en gemensam byrå för hela inspektionens tillsynsområde.Finansinspektionen anser att frågan om en sådan byrå, upprättad och finansieradav branschorganisationerna, bör diskuteras närmare med berörda parter, ochinspektionen har för avsikt att initiera sådana diskussioner. Om förslagetgenomförs skulle inspektionens verksamhet kunna inriktas mer på övergripandeinsatser inom konsumentområdet och kvalitén i tillsynen på konsumentområdetförbättras med ett starkare konsumentskydd som följd. Enligt utskottets mening tillgodoser det sålundaredovisade förslaget från delvis de önskemål som framställsi motion Fi35 yrkande 26. I vart fall anser utskottet att resultatet av dediskussioner som inspektionen avser att inleda med berörda parter i syfte attfå till stånd en motsvarighet till påbankområdet bör avvaktas innan tar några initiativ i saken. Med detanförda förordar utskottet att motionsyrkandet avstyrks. I beslutethar deltagit: (), (), Per 1992/93:LU2y Stenmarck(m), (), (), (), BengtKindbom (c), (), (), ().Stig Rindborg (m), (), (), (nyd) ochWidar (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , , , , och (alla s) anser deb att den del av lagutskottets yttrande i avsnittet omen skuldsaneringslag som börjar med "Enligt utskottets" och slutarmed "Fi35 avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har behovet av skuldsanering förfysiska personer accentuerats i sådan grad att omedelbaraåtgärder nu är påkallade. Bland de alternativ som därvid kan komma i frågaframstår lagstiftningsalternativet som det enda tänkbara. Ett system medfrivilliga lösningar i enlighet med vad justitieministern förordat i sitt ovanredovisade frågesvar torde nämligen innebära att statens fordringar på skatteroch avgifter inte försvinner även om en överenskommelse träffas med övrigaborgenärer. Utskottet anser därför att regeringen bör framlägga förslagtill lagstiftning på området. Ett tillräckligt underlag för överväganden tordefinnas i betänkande och i remissyttrandena. Vidare bordede erfarenheter som finns på området i , de överväganden som gjorts iNorge och det beredningsmaterial som finns i kunna tjäna som lämpligtunderlag för de bedömningar som bör göras. Genom den ovan redovisadeinterdepartementala arbetsgruppen finns vidare förutsättningar för regeringenatt förhållandevis omgående ta sig an saken och lägga fram erforderligalagförslag. Ett lagförslag om skuldsanering i någon form behöver inteinnebära att den försöksverksamhet som påbörjat behöverupphöra. Detta arbete kan enligt utskottets mening läggas till grund förförslag till mer permanenta åtgärder i syfte att hjälpa dem som inte kan kommai åtnjutande av skuldsanering. Vad sålunda har anförts förordar lagutskottet attriksdagen med bifall till motion Fi35 yrkande 23 ger regeringen till känna. deb att den del av lagutskottets yttrande i avsnittet omett allmänhetens bankombiid som börjar med "Enligt utskottets" ochslutar med "mo-tionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det sålunda redovisadeförslaget från i huvudsak positivt. Utskottet anser emellertid att förslaget som sådant inte är tillräckligt mot bakgrund av det stora behov som många bankkunder har med att få hjälp och stöd i sina mellanhavanden med banker. Vidare är det, som också framhålls i motionen,viktigt att konsumenter kan få kvalificerad hjälp med att få principiellt viktiga klagomål mot banker prövade. Ett sådan hjälp 1992/93:LU2y torde denav föreslagna byrån inte kunna tillhandahålla. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att frågan om inrättande av ettallmänhetens bankombud bör utredas. Utskottets ställningstagande innebär attutskottet förordar bifall till motion Fi35 yrkande 26. gotab 424 75.