yttr · GG05KU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är inte heller en uppgift för ,utan för . Jag är medveten om att det hade varit spännande med enutfrågning om hela och EG, men det är inte hellerkonstitutionsutskottets uppgift, utan även den frågan får ta handom. Det sätt på vilket avtalen skall införlivas med svensk rätt rör 1992/93:KUly däremot viktiga konstitutionella frågor. För KU är inte frågan om utan Bilaga hur avtalenskall införlivas. Frågorna till våra tre svarande skall således gälla enbartde delar av de digra avtalen som KU skall yttra sig över, dvs. Dessa områden har vi angivit till nio, som redovisasi ett utsänt material. Vi kommer att släppa ordet fritt för frågor till de tresvarandena på hela området, dvs. samtliga nio områden, på en gång. Vi vill interiskera att fastna på punkt 1 vi har en viss erfarenhet hur det kan gå till idet här huset. Jag vill först be professor att som inledningkort beskriva skillnaden mellan deltagande i EES och ett svensktmedlemskap i . : Det svaret kan bli ganska kort. Vi är medvetnaom att det materiellt är stora likheter mellan dessa två avtal, även om det,när det gäller , är fråga om ett fördjupat frihandelsavtal och närdet gäller ett framtida medlemskap i är fråga om att ingå i en tullunion.Men konstitutionellt är de ganska lika. är ett folkrättsligt avtal det betonas ständigt och med rätta medan däremot ett framtida medlemskap iEG för oss innebär att vi på bestämda områden överlåter beslutanderätt frånsvenska organ till gemenskapens organ. Det som är gemenskapsrätt på vissaområden får uttryckligt företräde framom svensk rätt. Det är väl i korthet ettsvar på frågan. : Jag har en fråga som riktar sig tilldepartementsrådet . I liksom i en del andra EFTA-länder fordras ettinförlivande i den nationella rättsordningen för att bestämmelserna i eninternationell överenskommelse skall kunna tillämpas på enskilda människor ochpå myndigheter. En del andra länder som har slutit har emellertid enannan ordning. Där betraktas bestämmelserna i en internationell överenskommelsesom en beståndsdel av den interna rätten. Jag vill veta om dessa olika förhållningssätt kan ha haftnågon betydelse för utformningen av det svenska och anslutandeEFTA-avtal. : Det har det i allra högsta grad. Ett av huvudmålen med har varit att uppnå enrättsenlighet i samtliga de länder som omfattas av avtalet. De skilda synsättsom ordföranden påpekade har betydelse för vilka metoder man måste välja föratt få ett resultat som blir likartat i alla länder. Det finns både påEFTA-sidan och på EG-sidan länder där ett avtal inte fordrar inkorporering debrukar kallas monistiska länder och det gäller på EFTA-sidan framför alltSchweiz och . Även EG har det synsättet på internationella avtal,medan de nordiska länderna fordrar införlivande i nationell rätt. Dessa skilda synsätt på internationella 1992/93:KUly avtal harpräglat både diskussionerna i EFTA-kretsen inför mötet med Bilaga EG ochförhandlingarna med EG. EG har varit mycket angeläget om att försäkra sig om attEES-avtalet får ett genomslag i de nordiska länderna som motsvarar det som dethar i EG. Detta tar sig främst uttryck i ett protokoll till ,protokoll 35, i vilket EFTA-länderna åtar sig att införa regler av innebördenatt i fall av eventuell konflikt mellan nationella regler och införlivadeEES-regler skall EES-regeln ta över. I EG har man ett system med företräde förEG-rätten, så det utgör där inget problem. och har förklaratatt det monistiska system som de tillämpar löser den här frågan, men för attförsäkra sig om ett genomslag i de nordiska länderna har EG krävt en förklaringfrån EFTA-länderna. : Jag har slutligen en fråga till hovrättspresidentBo Broomé. Den gäller den s.k. lagvalsregeln, och jag vill använda någon minuttill frågeställningen. I remissbehandlingen av departementspromemorian som liggertill grund för propositionen och i lagrådets yttrande över lagrådsremissenfinns det åtskillig kritik mot utformningen av lagvalsregeln. Det har varit enav de frågor som har diskuterats mest intensivt i remissbehandlingen. Kritiken har främst tagit fasta på att regeln inte tarhänsyn till principen att grundlag tar över vanlig lag, lag tar överregeringsförordning, och regeringsförordning tar över myndighetsföreskrift. Denna viktiga princip ligger till grund förregeringsformens bestämmelser om normgivningsmakten. Man har menat attlagvalsregeln inte står i överensstämmelse med vår grundlag. Här har lagrådet uppfattningen att lagvalsregelnsgrundlagsbetingade begränsning bör komma till direkt uttryck i regeln. Efter det att lagrådet hade yttrat sig kom propositionen.Då har lagvalsregeln omformulerats så att dess tillämpningsområde anges till iförsta hand konflikter mellan olika lagar. Motsvarande skall också gällaförhållandet mellan föreskrifter i annan författning än lag. Regeringen anser nu att man har tagit hänsyn till allt somman kan ta hänsyn till, och lagrådets synpunkter skulle därmed ha tillgodosettsi betydande utsträckning. På den här punkten har hovrättspresident varitkritisk i ett inledande skede. Min fråga till honom är: har regeringentillgodosett lagrådets synpunkter i detta avseende, eller kvarstår någonoklarhet eller bristande överensstämmelse i lagvalsregelns förhållande tillregeringsformen? Bo Broomé: Jag skulle kanske våga svara, att jag självvore benägen att säga att den är godtagbar som den står i propositionen. Denkanske rentav är nödvändig. Jag skulle, även om det blir litet mångordigt,vilja utveckla några synpunkter på den här paragrafen. Vad denförst säger är att EES-lagen, den lag där paragrafen själv 30 står, harföreträde framför en annan lag med vilken den kan kollidera. Jag tyckeratt det inte finns någonting att säga om en sådan regel. Att 1992/93:KUly det skulle bli aktuellt att låta grundlag vika för en EES-regeltycker jag Bilaga är en invändning som kan lämnas därhän det äralldeles klart att grundlag tar över. Det är den ena situationen. Den andra situation som lagvalsregeln tar sikte på är attdet finns en lagregel som grundar sig på men som inte står iEES-lagen, och denna lagbestämmelse kommer i konflikt med annan lagbestämmelse.Vi kan kalla den första för lag A den som grundar sig på . Enannan lag, som inte stämmer överens med lag A, kan vi kalla för lag B. Då fårvi svar på frågan om företräde mellan lag A och lag B i 5 § i EES-lagen. Man kan då invända att 5 § får en grundlagsliknande roll.Jag tycker emellertid att man inte kan säga mycket om detta det får nog ansesacceptabelt. Man skall bara ha klart för sig att regeln lovar mer än den kanhålla, för om vid utfårdandet av lag B ändå av någon outgrundliganledning skulle säga att den tar över den EES-grundade lagen vilket skullestrida mot vårt så har sista ordet. Den ena kanalltså inte utan grundlagsändring låsa en kommande riksdag. Men jag anser ändå att regeln fyller en funktion förutsattatt inte skulle vidta denna högst extraordinära åtgärd. Det här är inte bara en teoretisk fråga och en fråga omatt uppfylla vårt åtagande enligt , som har varit innepå. Det är också en praktisk fråga för dem som skall tillämpa denna väldigamateria. Det praktiska problemet uppkommer när den stackarstjänstemannen som av och förutsatts kunnaalla lagregler, vilket i någon mån är en fiktion skall tillämpa lag B, därdet inte finns någonting som antyder att det också finns en EES-regel som kantänkas ta över. Det från tjänstemannens synpunkt mest praktiska ärgivetvis att det i lag B, som skall vika för lag A, står en antydan om att härfinns en annan regel, en EES-regel, som skall ta över. Det utesluter inte har kvar den s.k. lagvalsregeln, men jag tror att de som arbetar praktisktgärna ser att lagstiftaren anstränger sig att peka ut de fållor somkan finnas. Den näst bästa lösningen som välsignas i propositionen är att man i de särskilda EES-lagarna inte den lag som finns i propositionen,utan de speciella lagar som kommer att grunda sig på noterar attde lagarna skall ta över andra lagar. Det önskemålet uppfylls i icke ringautsträckning, om man helt enkelt markerar i en på grundad lag attdet är en sådan lag. Det finns här ett särskilt avsnitt om publicering. Det finns slutligen en tredje relation som behandlas ilagvalsregeln, och det är förhållandet mellan en förordning alltså en avregeringen utfårdad författning och en annan författning, också den utSrdadav regeringen, och motsvarande konflikt mellan myndighetsföreskrifter. Om man ärformalistisk kan man här sätta ut ett frågetecken och fråga 31 sig om inte tar bort en del av regeringens normgivnings- Detkan inte göra annat än i grundlag. Jag vill bara 1992/93:KUlyresa frågan. Jag skulle ändå vilja besvara den nekande och hänvisa till Bilaga 8 kap. 14 § regeringsformen, som ger möjlighet att alltidlagstifta på det område som är regeringens. Det här får anses vara en materiellregel. Slutligen skulle jag vilja säga att jag är mindre belåtenmed termen lagval. I juridiken syftar den på vad vi kallar internationelltprivaträttsliga förhållanden, där man har att välja mellan svensk lag och exempelvistysk lag. Den passar därför inte in i gängse terminologi. Dessutom handlarbestämmelsen inte bara om val mellan lagar, utan om val mellan förordningar ochval mellan myndighetsföreskrifter. Sedan återstår det att hitta på någonting bättre, och detär kanske där det sviktar, men en möjlig rubrik skulle vara regelföreträde. Ipropositionen har man inte gillat företräde, men bland flera dåliga alternativtycker jag att det är mindre dåligt. : Jag har först en fråga till Bo Broomé.Det gäller ett väldigt komplex av texter, och genom en överenskommelse som harträffats i utskottet har man valt en lagteknisk lösning som vi inte hartillämpat tidigare i någon större utsträckning. skulle jag vilja höra hur dumed din erfarenhet och med din ställning som domare ser på möjligheterna försvenska domstolar att tillämpa detta regelkomplex. Bo Broomé: Det är ingen lätt fråga att besvara. I sitt remissvar på den promemoria som låg till grund förpropositionen hade hovrätten kritiska synpunkter på sättet att införliva bestämmelsernamed svensk lag. Det gällde kanske mest den omfattning i vilken man föreslår attavtalet skall inkorporeras. Det inkorporeras en del institutionella regler ochliknande, som inte får någon rättslig relevans i . Man skulle kunna draen parallell med att man i lag förde in FN:s stadga. Man kan säga att det inteskadar, men vilken betydelse det har kan ifrågasättas. I de flesta fall spelardet säkert ingen roll, men det kan finnas gränsfall där man med fog kan ställafrågan, om inte användning av lagformen kan leda till slutsatser som inte harvarit avsedda. Sedan är det ett annat problem att en del av artiklarna iEES-avtalet, som motsvarar vissa huvudbestämmelser i , är svåra atttillämpa. Visst är de det. Kanske inte de allmänna domstolarna, menmyndigheterna kommer säkert att ställas inför problem. Men dessa är kanske inteoöverstigliga. Domstolarna är väl trots allt vana att hantera även besvärligasituationer. Något merkategoriskt svar än så kan jag inte ge på din fråga. : Jag vill ställa ytterligare en fråga,kanske närmast till . Det här är ett stort avtalskomplex. Det är knutet tillEG:s lagstiftning. Vi vet alla att EG är en dynamisk organisation, och vi kanförutse förändringar inom de områden som innefattar. Man harangivit mekanismen för hur anpassningen skall ske. Ser GöranSchäder några risker för att det under resans gång kan 1992/93:KUly uppkommasituationer då den överstatlighet som vi har velat undvika Bilaga genomdenna typ av avtal kommer att i realiteten träda i kraft? : Själva avtalet är så konstruerat att detinte innebär någon överstatlighet, att något icke svenskt organ skulle kunnafatta för bindande beslut. Alla beslut i EES fattas i enighet iEES-rådet, och enigheten uppstår inte om inte röstar för ett sådantbeslut. Sett ur strikt konstitutionell synpunkt vill jag säga att någon sådanrisk inte föreligger. I ett land som är starkt beroende av sin omvärld ärnaturligtvis den reella handlingsfriheten på olika sätt begränsad, men det ärinte någonting specifikt för detta avtal, även om avtalet är mycket större änavtal som vi har ingått. : Jag vill ställa min fråga till professorRuin. Den gäller offentlighetsprincipen. Eftersom det endast är och som tillämparoffentlighetsprincipen skulle jag vilja att professor utvecklade på vilkaområden och på vilket sätt som tillämpningen av EES-lagen kan påverka delsoffentlighetsprincipen, dels sekretesslagstiftningen. : Mitt perspektiv är ett framtida medlemskap iEG. Om vi är medlemmar i , finns det två problem utifrånoffentlighetsprincipen. Ett är att den politiska beredningsprocessen i EG ärsekretessbelagd. bör man veta det som danskarna ofta säger, att 95 %av allt de får veta om beredningsprocessen i EG kan de ändå förmedla tillmarknadsutskottet i . Men här föreligger självfallet ett offentlighetsproblemmed vårt eventuella medlemskap i . Ett annat problem gäller de materiellasekretessbestämmelser som finns i EG. Uppgifter om förhandlingar med olikaföretag inom EG är t.ex. sekretessbelagda. Där är sekretessen mer absolut änvad den har varit i , där det mera är fråga om sekretess när uppenbarskada kan uppstå för en part. Sammanfattningsvis Sr man väl ändå säga att i den månarbetet i är sekretessbelagt och vi blir medlemmar Sr vi genom vår rösti kommissionen en möjlighet att påverka reglerna för beslutsfattande. Vidarekommer tillämpningen av offentlighetsprincipen i inte att inskränkassåvitt det gäller områden som inte har samband med EG. : Finns det någon möjlighet att säganågonting om vad kan innebära för offentlighetsprincipen? : Jag tror det är bättre att ställa denna typ avfrågor till den juridiska expertisen. Jag begränsar mig här till att tala iegenskap av ordförande i grundlagsutredningen inför EG. : I propositionen aviserar regeringen att denavser att återkomma till frågor rörande sekretesslagen. Vi har internt i rege- 3 1992/93. ringskanslieti delat ett utkast till en departementsprome- 1992/93:KUly moria om vilka effekter på sekretesslagen som kan få. Ambitionenär att remittera den . Vad jag kan säga om innehållet är att det inte blir någrastora förändringar. Offentlighetsprincipen berörs inte alls. Det måstenatur-ligen ske viss anpassning av sekretesslagen till de nya förhållanden somuppstår i och med , men sekretesslagen anpassas ju till reformer pånästan alla samhällslivets områden, så det är ingenting unikt i detta. Deförändringar som sker är inte på något sätt av grundläggande natur. De är avden typ av regler som redan finns på många områden. Det handlar framför allt omövervakning av att företagen efterlever konkurrensreglerna. Där har vi sekretessregler bakom konkurrensverkets verksamhet. Det kan också rörabanktillsyn, utsädeskontroll och andra frågor av den arten. : Jag har två generella frågor, som jag välSr ställa till samtliga tre, kanske litet mindre till , eftersomjag tror att han har haft ett finger med i propositionsskrivandet. Propositionen diskuterar de remissvar som vi har Stt in påden ursprungliga promemorian och de förslag som där lades fram. Den första frågan är: finns det någon enda punkt i denföreslagna EES-lagen som skulle strida mot våra konstitutionella bestämmelser iSverige? Min andra fråga är: finns det någon enda punkt i denföreslagna EES-lagen som kan te sig tvivelaktig från konstitutionell synpunkt? Bo Broomé: På den första frågan kan jag svara att jag intekan finna att det skulle vara någonting i EES-lagen om vilket jag skulle viljasäga att det inte är förenligt med regeringsformen. är ju detta enjungfrulig mark, och den som utpekas som expert eller anser sig vara expert börnog tala med små bokstäver. Något alldeles bestämt svar kan man inte Din andra fråga var om det finns några punkter som ärtvivelaktiga. Jag tycker möjligen att man till undvikande av missförstånd kundeha gått lagrådet till mötes i fråga om önskemålet att utesluta ett par artiklari lagen. Men jag skulle ändå vilja hävda att om man följer regeringens linje,kommer det i praktiken inte att leda till några olyckor, även om man kunde havarit försiktigare på ett par punkter. : Jag vill fråga varförregeringen inte gick lagrådet till mötes genom att ta bort de två artiklar somlagrådet ville ha bort. : Jag kan hänvisa till det jag inledde med,att ett syfte var rättslikhet i alla länderna. I de monistiska länderna blirhela avtalet en del av deras rättsordning. Genom inkorporeringen av helaavtalet Sr vi nu i en situation som ganska mycket påminner om den sområder hos de andra avtalsparterna, dvs. att är en del av vårrättsordning. Men det innebär inte att det upphör att ha dennafolkrättsliga karaktär i de delar där man av avtalstexten ser att 1992/93:KUly det rör avtalsparternas agerande i t.ex. . Därför kan jag Bilaga inte seatt det skulle vara någon risk att inkorporera de delarna. : Vill svara på ? : Jag ansluter mig till vad hovrättspresidentBroomé sade. Det här är en komplicerad materia. Man kan resonera på olika sätt,men när jag nu under semestern har läst nu tillgängligt material har jag blivitövertygad om att något klart brott mot grundlag icke är begånget. : Min tredje fråga gäller lagvalsregeln. Jaghar sett litet på hur man har tänkt sig lösa detta problem i , Islandoch . I har man ett förslag som är rätt likartat detsvenska. Det står där att i händelse av konflikt skall bestämmelser som innebärett uppfyllande av förpliktelser enligt avtalet gå före andra bestämmelsersom reglerar samma förhållanden. väljer tydligen en annan väg och tillämpar vad jagskulle vilja kalla en negativ approach. Där säger man att ett stadgande i lageller förordning inte Sr tillämpas, om det står i strid med tre närmare angivnaslag av bestämmelser. I har man såvitt jag kunnat finna inte någotförslag till en lagvalsparagraf. Jag vet inte om någon vill kommentera de nordiskaförslagen, om ni har haft tillfålle att studera dem. Bo Broomé: Jag känner inte till dem. Det finns säkertolika tekniker. Mitt första hörselintryck säger mig att de förefaller varaungefår likvärdiga. Såvitt jag förstår har både och velatreglera relationerna i hierarkin av över- och underordnade författningar. Detförsökte man göra i departementspromemorian, men detta utsattes för kritik,och man tyckte att det inte behövs i . Jag går så långt att jag sägersom lagrådet, att man skulle kunna klara sig utan företrädesregleringen, menjag tycker att det är bra att den finns. : Den norska regeln är, som , mycket lik den som vi har konstruerat i . När man läser denfinska regeln bör man tänka på att där finns en delvis annan tradition på dettaområde än vi har i och . är ett dualistiskt land. Avtradition inkorporerar man där alla internationella avtal som man sluter.Därmed blir en del av finsk rätt, och då blir det lättare attskriva på det sätt som man har gjort i sitt utkast till lagvalsregel. Mensamtidigt kan vi konstatera att alla har en lagvalsregel. I det isländskaförslaget ser den annorlunda ut, och vad den innebär har jag svårt attgenomskåda, eftersom mina kunskaper om isländsk rätt tyvärr är mycket dåliga. : Jag vill börja med en fråga till OlofRuin. formen 27:2 står det att för beredning av regeringsärenden skall behövliga upplysningar inhämtas från berörda myndigheter. I den /93:KUly omfattningsom behövs skall tillfålle lämnas för sammanslutningar och Bilagaenskilda att yttra sig. Antag att du skulle organisera en kurs för normalbegåvadestudenter i statskunskap. Efter den kursen skulle de begripa denkonstitutionella, statsvetenskapliga och juridiska innebörden av EES-avtaletoch EES-propositionen. Hur lång kurs skulle du anse behövas för detta? : Vi vet alla att detta är svårt. Men jag trorändå att det skulle vara en möjlig uppgift för en statsvetenskapslärare. Detmaterial som jag själv har haft tillfålle att läsa med remissyttrande och regeringspropositionär ändå i sig klart utformat. Det skulle bli av stor hjälp för mig i dennakurs. Vidare skulle jag i denna kurs betona att vi har att göra med en dynamiskprocess och att vi är inställda på att gå ett steg längre mot medlemskap i då kommer dessa svåra frågor att ytterligare få sin belysning. Jag skullealltså i denna tilltänkta kurs ständigt vilja ha ett sådant vidare perspektiv. : Ett antal remissinstanser har klagat påatt man har haft i praktiken på sig att utarbeta sinayttranden. Man kan också se till vår situation i . Det sägs ipropositionen att vi skall få en utgåva i 15 band s.k.sekundärrätt, som vi skall sätta oss in i . Vi ikonstitutionsutskottet skall förmodligen avge något yttrande redan inom dennärmaste månaden. Är inte det här en orimlig arbetssituation för såvälremissinstanserna som ? : Hela det svenska politiska systemets rytm harunder min livstid förändrats med kortare remisstider och utredningar somarbetar snabbare. Det präglar också detta ärende. I den fråga som diskuteras föreligger, skulle jag viljasäga, force majeure. Det är en besvärlig internationell förhandling med mångastater inkopplade. Det hade naturligtvis varit önskvärt att man kunnat ha enlängre remisstid och handläggningstid, men situationen har som sagt i viss månkaraktären av force majeure. Vidare måste vi komma ihåg att i förlängningen harvi hela diskussionen om medlemskap i kommer mycket i denna problematiktillbaka som vi nu diskuterar. Frågan skall också underställas folket i enfolkomröstning, och det finns tillfålle att ge ytterligare information. Mensjälvfallet är tidspressen i den process som nu är del av inte heltlycklig. : Min nästa fråga handlar omportalparagrafen i grundlagen om att all offentlig makt skall utgå frånfolket. Lagrådet skriver att det handlar om en delvis omvälvandeny lagstiftning som införs i vår rättsordning. använde orden"genomgripande förändring". Det handlar också om att EG-instanser harinitiativrätt, praktiskt taget monopol på initiativ, inom hela det storalagstiftningsområdet, och det är som i sista hand dömer. Jag förstår att det är en oerhört svår bedömning, menanser du ändå /93:KUly inte att vi börjar närma oss frågan, om vikan med gott samvete säga Bilaga att all offentlig makt verkligen utgårfrån folket, om vi har detta avtal? : Jag skulle vilja anlägga två perspektiv påfrågan: ett EG-perspektiv och ett svenskt perspektiv. Jag talar nu om något merän . Vi måste inse att också EG i sista hand är baserad på enfolkvilja. Rådet, som är det dominerande organet i EG, har ändå sitt mandatfrån regeringar som är förankrade i sina respektive länders parlament. Vidareär en förutsättning för medlemskap i att medlemsstaterna bekänner sig tilldemokrati och har respekt för mänskliga rättigheter förutom att de har eneuropeisk identitet. pågår en omfattande debatt om det s.k.demokratiska underskottet i EG. Därmed menar man att parlamentet i EG-systemethar mindre makt i relation till de andra EG-organen än de nationella parlamentenhar inom sina respektive beslutssystem. 1 detta ligger naturligtvis ettproblem. Sedan kan man tillägga att för en liten stat som är det intealldeles klart att det är till vår fördel att parlamentets makt utvidgas i EG,även om det ur en demokratisk modellsynpunkt är önskvärt. En liten stat kan hastörst möjligheter att utöva inflytande om rådet spelar en central roll. När det gäller portalparagrafen i den svenskaförfattningen måste vi komma ihåg vissa saker. För det första är det inte allti vårt land som kommer att regleras i EG, om vi blir medlem i EG. Vidare kommermånga av EG:s beslut att ta sig formen av direktiv som i sin tur lämnar vårriksdag viss rörelsefrihet i fråga om förverkligande av dessa beslut. Vi fårinte heller glömma att vår regering som förhandlar med övriga EG är förankrad idetta hus och därmed indirekt hos folket. Slutligen har vi hela strävan inom EGmot subsidiaritet, dvs. till decentralisering av beslutsfattarkompetens. Det är sammanfattningsvis så långt jag kankomma i ett svar på frågan om vår portalparagraf fortfarande ter sig rimlig. : Jag har en sista fråga till . Jag inser att det är en stor skillnad mellan EES-avtaletoch EG-medlemskap, men redan ett innebär att vi knyts mycket näratill EG:s hela rättsliga system.