yttr · GG05FiU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har berett övrigautskott tillSlle att avge yttrande över dels proposition 1991/92:170 om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) jämte de motioner som kan komma att väckasmed anledning av propositionen, dels motionerna 1991/92:U534 yrkandena 7 och 8samt 1991/92:U701, såvitt propositionen och motionerna rör resp. utskottsberedningsområde. behandlar i detta yttrande till EES-utskottetvissa allmänna samhällsekonomiska effekter av avtalet. 1 detta sammanhangbehandlas motion 1991/92:E10 av m.fl. (v) yrkande 2 i berörd del omåterförvisning av propositionen och yrkande 16 om åtgärder mot spekulativakapital- och valutatransaktioner. Vidare behandlar utskottet vad som anförs ipropositionens del III bilaga 6 om statistik, offentligupphandling och finansiella tjänster. 1 anslutning härtill behandlas motion1991/92:E10 av m.fl. (v) yrkandena 10 och 15 samt motionerna1991/92:E8 av () och 1991/92:U534 av m.fl. (v)i de delar som berör den offentliga upphandlingen. Allmänt om avtalets samhällsekonomiska effekter syfte är att skapa ett enhetligt europeisktsamarbetsområde med enhetliga regler för att främja handel och övrig ekonomisksamverkan inom EG- och EFTA-området. En gemensam marknad skapas med frirörlighet för varor, personer, tjänster och kapital. De avtalsslutande parternaförpliktar sig att samarbeta för att förverkliga målen med . Enbärande princip för skapandet av de fyra friheterna är förbudet motsärbehandling på grund av nationalitet. På varuområdet innebär att ett avsevärtfördjupat och breddat frihandelsområde med förenklade ursprungsregler och gränsformaliteterupprättas. Tillskapandet av EES innebär emellertid inte 1 1992/93. att entullunion motsvarande den inom EG inrättas. EFTA-länderna 1992/93:FiUly bibehållerett antal regler som utformats i förhandlingar med tredje På varu- och tjänsteområdet skapas ett system med frikonkurrens grundad på lika villkor. Avtal och andra förfaranden som innebärkonkurrensbegränsningar förbjuds liksom missbruk av dominerandemarknadsställning. Det innebär att t.ex. vissa företagskoncentrationer måsteprövas. Viktigt i detta sammanhang är att olika former av statligt stöd elleroffentliga monopol inte får vara konkurrenssnedvridande. Den offentligaupphandlingen måste öppnas för konkurrens mellan företagen i de berördaländerna. För enskilda personer skapas genom EES-avtaletförutsättningar för en gemensam arbetsmarknad. Reglerna i avtalet innebärömsesidigt erkännande av examina och förenklad gränskontroll, etableringsrättför enskilda näringsidkare m.m. Avtalet innebär rätt att söka anställning ochatt inneha anställning er\ligt de regler som gäller i det landet. Enanställning ger rätt till bosättning, men inte tvärtom. Man har dock rätt attstanna i ett land där man haft anställning. Handeln med tjänster liberaliseras genom avtalet ochkapitalrörelserna skall i princip bli fria. I propositionen framhålls att starka uppslutningkring europeiskt samarbete i olika former och vårt frihandelsavtal med EG tillstor del har drivits fram av våra ekonomiska intressen. Men det speglar ocksåen känsla av samhörighet som har flera andra dimensioner än de rent ekonomiska.Vi har en djupgående värdegemenskap som omfettar begrepp som demokrati ochförsvar av mänskliga rättigheter. På denna grundval har ett vidsträcktsamarbete byggts upp på en rad områden. i detta perspektiv är detnaturligt att intresset i för de västeuropeiska integrationsfrågornaväxer. Skapandet av ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde,som innebär att olika hinder i handeln med varor och tjänster avvecklas liksombegränsningar i kapitalets och personers rörlighet, bedöms enligt propositionenöka den ekonomiska effektiviteten och främja en ekonomisk utveckling. De övergripande ekonomiska konsekvenserna beskrivs ipropositionen på följande sätt. Frihandeln mellan avtalsländerna tillåter en störreinternationell specialisering grundad på komparativa fördelar, och detta ledervia ökad handel till högre välfård. Det är av väsentlig betydelse för Sverigeatt vår exportindustri har samma förutsättningar på den europeiska marknadensom konkurrentländerna. För många större svenska företag blir en hemmamarknadmed uppemot 50 gånger fler människor än den nuvarande av mycket stor betydelse.Risken för en fortsatt företagsutflyttning minskar påtagligt. Genom de ökade möjligheterna att utnyttjastordriftsfördelar bidrar den större marknaden till en produktivitetsökning och sänkta enhets kostnader. främjas behövliga strukturrationaliseringar. Dessa är en naturlig del av förnyelsen i varje växande ekonomi och hade \ blivitnödvändiga oavsett anknytning till EG. Naturligtvis ger 1992/93:FiUly rationaliseringarnaupphov till anpassningskostnader. Men ju högre grad av flexibilitet i ekonomin,desto lägre kostnader. Besparingar blir möjliga till följd av att onödigakostnader i form av bl.a, förseningar och administrativt merarbete vidgränspassager bortfaller och att produktanpassningar som påkallats avskillnader i nationella standarder inte längre behövs. En minskning av dessakostnader leder i sin tur till växande handel inom marknaden. En större rörlighet för varor, personer, tjänster och kapitalleder, enligt vad som sammanfattningsvis anförs i propositionen, till effektivarekonkurrens som pressar kostnader och priser inom både produktion ochdistribution på ett sätt som gynnar konsumenten. Inflationstakten kan väntassjunka. Reglerna för offentlig upphandling av varor och tjänster liberaliseras.Svenska företag får möjlighet att delta i konkurrensen på denna mycket storamarknad. De bedömningar av den inre marknadens ekonomiska effektersom gjorts inom EG visar att områdets bruttonationalprodukt på medellång siktblir betydligt större och inflationstakten lägre (den s.k. ).Tillväxten väntas öka till följd av att resurser fördelas och användseffektivare . Kravet på ökad effektivitet och konkurrens kan naturligtvis,åtminstone på kort sikt, leda till bortfall av arbetstillfållen i vissasektorer. Det mest kännbara anpassningstrycket riktar sig mot skyddade sektorer,inom vilka prisförhållanden har snedvridits och effektiviteten blivit låg pågrund av avsaknaden av konkurrens. En fortsatt strukturrationalisering kaninte undvikas i längden, och det råder enligt propositionen inget tvivel om attden samlade effekten på sysselsättningen av är positiv för svenskdel. Sammanfattningsvis konstateras att har ett starktintresse av att ansluta sig till avtalet. 1 propositionen föreläggs riksdagenavtalet för godkännande. 1 motion ElO av m.fl. (v) delar man i och försig propositionens uppfattning att ett fritt flöde av varor, tjänster ochbetalningar för detta kan bidra till en uthållig tillväxt. Det fria utbytetmåste dock regleras genom avtal, anser motionärerna, så att sociala ochmiljömässiga hänsyn tillvaratas. innebär att en marknad skapas somkommer att utgöra världens största frihandelsområde. Att ingå i detta områdeger svensk ekonomi fördelar, konstaterar motionärerna, men avtalet gör ocksåatt inordnas i gemensamma regler för denna marknad regler somhuvudsakligen är utformade inom EG-blocket. kan aldrig utforma enpolitik oberoende av vad som sker i omvärlden, men måste alltid slåvakt om sin nationella suveränitet. Motionärerna kan därför inte godta atträtten att stifta lag på vida områden överlåts till organ som ligger utanfördet svenska folkets kontroll. 1 * 1992/93. Det finns enligt motionärerna ett stort antal frågor sombör utredas /93:FiUly närmare. Den alltför korta motions- ochremisstiden har inte medgett en tillräckligt ingående behandling av dessafrågor. Propositionen bör därför enligt motionärerna återförvisas tillregeringen för ytterligare överväganden. vill med anledning härav anföra följande.Internationaliseringsprocessen i världsekonomin går allt snabbare. Det harinte varit möjligt eller önskvärt för att avskärma sig från dennaprocess. Svenska företag har etablerat sig på utländska marknader, och densvenska ekonomin har i allt större utsträckning utsatts för internationellpåverkan. Liberaliseringen av utrikeshandeln har varit långtgående, ochkapitalrörelserna har fått en allt större frihet. Det skulle havarit ogynnsamt för som utvecklat industriland att ställa sig vidsidan av denna utveckling. Världshandeln kommer att fortsätta utvecklas, deinternationella kapitalströmmarna och direktinvesteringarna växer. Företagenoch arbetskraften kommer att påverkas, deras rörlighet ökar. Internationaliseringenblir en förutsättning för en god ekonomisk utveckling. För del blir samarbetet med den europeiskaintegrationen särskilt betydelsefull. Den svenska exporten till EG har ökat iomfattning och utgör drygt hälften av hela exporten. Utvecklingen inom EG fårdärmed avgörande inverkan på den svenska ekonomin, oavsett vilken form Sverigeväljer för samarbetet med EG. På varuhandelsområdet har redan genomfrihandelsavtalet med som slöts 1972 avskaffat tullar, kvoter och andratraditionella handelshinder. En mängd handelshinder kvarstår emellertid såsomt.ex. olika konkurrenssnedvridande statliga stödåtgärder, diskrimineranderegler för den offentliga upphandlingen, tekniska och sanitära normer,föreskrifter om produktansvarighet m.m. Genom reduceras även dessahinder och en större marknad öppnas för svenska företag som kostnaderför gränspassager minskas. Utskottet delar uppfattningen som framförs i såvälpropositionen som i de berörda motionerna att tillskapandet av det ekonomiskasamarbetsområdet kommer att öka den ekonomiska effektiviteten och främja engynnsam ekonomisk utveckling. Resurserna kan väntas fördelas och utnyttjas påett effektivare sätt . Det är dock vanskligt att kvantifieraintegrationens betydelse för . Det uppkommer effekter som delvismotverkar varandra. Inom EG räknar man med att effekterna på varuproduktionenblir en blandning av ökad koncentration och ökad konkurrens. I många branscherkommer antalet producenter inom EG som helhet att minska, men på varjenationell marknad kan antalet konkurrerande företag komma att öka. Deberäkningar av den inre marknadens ekonomiska effekter som i gjortsinom EG, i den s.k. , kan inte direkt överfö- ras tillsvenska förhållanden. har i flera avseenden ett annat 1992/93:FiUly utgångslägeän det nuvarande EG. handelspolitik är mindre protektionistisk änEG:s. har också i större utsträckning än länderna i EG genomförtstrukturomvandlingar. Eftersom den svenska marknaden är liten har många svenskaföretag redan tvingats skaffa sig en större marknad på internationell bas. 1 debranscher som varit mest skyddade utifrån, t.ex. tillverkning av livsmedel ochbyggmaterial, torde dock omställningseffekterna till följd av blibetydande. I studier som gjorts inom harframkommit att sannolikt har större fördelar att vinna genom sinindustristruktur än flertalet andra EFTA-länder som följd av att handelshindermed och inom EG avskaffas. I de undersökningar som gjorts, både inom EG ochEFTA, har konstaterats att flera högteknologiska och växande sektorer harhämmats av handelshinder. Det gäller delar av verkstadsindustrin som t.ex.elektriska produkter, elektronik, telekommunikationer och bilindustri. Ävenläkemedelsindustrin har påverkats. Detta är sektorer som är av särskildbetydelse för del, eftersom svensk exportindustri är verksam inomdessa. När den offentliga upphandlingen inom EG liberaliserasöppnas sektorerna energi, transporter och telekommunikationer som är avsärskilt intresse för flera svenska företag. 1 motsats till varuproduktionen har den övervägande delenav tjänsteproduktionen varit skyddad. Det är först under de senaste årtiondenasom tjänsternas betydelse ökat när de börjat säljas över gränserna. Det harvarit svårt att kontrollera delar av tjänsteflödet, vilket bidragit tillavregleringen. Bedömningar som gjorts visar på en väsentlig ökning avproduktiviteten när tjänsterna avregleras. Man räknar med omfattande strukturomvandlingar.Små tjänsteföretag går samman, banker och försäkringsbolag samverkar,konsultbolag och revisionsföretag internationaliseras, olika förädlingsled inomADB-verksam het integreras osv. Utvecklingen är emellertid inte oproblematisk. Förkonsumenterna är det svårt att jämföra och värdera de tjänster som erbjuds.Integreringen av varor och tjänster skapar konkurrensproblem. Bindningarskapas till vissa system, t.ex. på ADB-området mellan hård- ochmjukvaruproducenter. Det är mot denna bakgrund angeläget att dekonkurrensövervakande organen ges tillräckliga resurser och förses med godkompetens så att den förväntade högre effektiviteten av avregleringen kommerkonsumenterna och samhällsekonomin till godo. Kapitalliberaliseringen 1992/93:FiUly Som framhålls i propositionen är kapitalliberaliseringenen grundläggande faktor i den ökande integrationen på det finansiella ochekonomiska området i . har utvecklingen mot enfullständig liberalisering av kapitalrörelserna i intensifierats.Kapitalets ökande rörlighet är dock inte i första hand en följd avintegrationssträvandena inom EG. Inom har ett omfattande arbete bedrivitsför att utvidga medlemsländernas liberaliseringsförpliktelser gällandekapitalrörelser. Därigenom har även länder utanför såsom Förentastaterna och kommit att omfattas. De minskade hindren för kapitalet förväntas inte leda tillde största förändringarna sett i EG-perspektivet. Sin största betydelse får defria kapitalrörelserna i samspel med de nya möjligheterna på t.ex. tjänsternasområde och för att underlätta finansiering av näringsverksamhet över gränserna. har genom beslut i princip avskaffatalla dittills gällande valutarestriktioner utom förbudet för privatpersoner attha inlåningskonto i utlandet. Ett förslag till anpassning av den svenskalagstiftningen på detta område till vad som gäller inom EG har nyligenframlagts av en kommitté. Den ökade rörligheten innebär att kapitalet bör kunnaanvändas mer effektivt. Placerarna söker sig dit där placeringarna ger bästavkastning. Omvänt kommer den ökade rörligheten också att innebära enuppvärdering av tillgångar som inte varit tillgängliga för utländskainvesterare. Utskottet vill särskilt framhålla att kapitalrörlighetensmest påtagliga effekter ligger i dess omvälvning i villkoren för den ekonomiskapolitiken. Framför allt har de finansiella flödenas ökade omfattning inneburitskärpta restriktioner för stabiliseringspolitiken. 1 motion ElO av m.fl. (v) ser man positivt påEES-avtalets möjligheter att skapa fri rörlighet för varor, tjänster ochpersoner. Det fria flödet av kapital utöver vad som föranleds av betalningarför varor och tjänster anser motionärerna däremot vara en mer kompliceradfråga. Enligt motionärerna måste , regeringen och ha etthandlingsutrymme för att ingripa när spekulativa kapital- ochvalutatransaktioner hotar stabiliteten i ekonomi. Motionärerna äremellertid på det klara med att den kredit- och valutareglering som tidigarefanns i inte kan återinföras utan att en anpassning måste ske till deninternationalisering som ägt rum. Motionärerna anser därför att innebörden avEES- och EG-reglerna på detta område måste klarläggas innan beslut fattas ompropositionen. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Denekonomiska politiken måste alltid utformas så att stabiliteten i den svenska ekono min upprätthålls. Regeringen och har vid ett flertal tillfållen uttalat att den fasta växelkursen är en av hörnstenarna i den ekonomiska politiken. har genom en rad ställningstagan den gjort detta klart för omvärlden. Valutaregleringen har avskaffats, ( den svenska kronan har knutits till ecun. medlemsansökan till EG visat att man vill delta i det europeiska 1992/93:FiU ly ekonomiskasamarbetet, vilket kräver att fullt förtroende bevaras för den svenskaväxelkurspolitiken. Penningpolitikens, och därmed , viktigasteuppgift är att upprätthålla och bidra till att skapa förtroende för den fastaväxelkursen. Inriktningen är därvid att balansera valutaflödena genomanpassningar av den inhemska räntenivån. Enligt utskottets mening underlättar EES-avtaletmöjligheterna att föra en politik som främjar stabiliteten i den svenskaekonomin. Avtalet innebär i och för sig inga förpliktelser på det ekonomiskaoch monetära området. 1 avtalet (artikel 46) talas om att parterna skall utbytaåsikter och information om bl.a. utformningen av den ekonomiska och monetärapolitiken. Detta åsikts- och informationsutbyte skall emellertid inte varaförpliktande. Av artikel 43.4 framgår att om en av medlemsstaterna harsvårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter beträffande sinbetalningsbalans och om sådana svårigheter kan äventyra avtalets funktion, fårde avtalsslutande parterna vidta lämpliga åtgärder. måsteuppmärksammas att om ett land vidtar åtgärder, t.ex. en växelkursjustering, såmedger avtalet (se artikel 43.3) att de andra avtalsslutande parterna får vidtanödvändiga motåtgärder. Något ytterligare klarläggande av vad avtalet medger pådetta område är enligt utskottets mening inte behövligt. Motion ElO (v) yrkande16 avstyrks därför av utskottet. Mot bakgrund av vad utskottet anfört om EES-avtaletsövergripande ekonomiska konsekvenser tillstyrker finansutskottet från sinautgångspunkter att godkänner de i propositionen framlagda avtalen.Motion ElO (v) yrkande 2 om återförvisning av propositionen bör enligtutskottet avslås av . Den offentliga upphandlingen behandlas i propositionensbilaga 6 avsnitt 2. 1 propositionen uttalas att EES-avtaletställer krav på att den offentliga upphandlingen, såväl den statliga som denkommunala, författningsregleras. Detta gör det nödvändigt att de nya reglernaerhåller lagform. I propositionen framhålls att jämfört med den ordning sområder kommer den största skillnaden säkerligen att bli att en störremarknad öppnar sig för både svenska leverantörer och svenska upphandlare. Förleverantörerna gäller det att dra nytta av att utländska upphandlare inom EESmåste uppsöka internationell konkurrens och inte får diskriminera leverantörerfrån andra EES-länder. Detta bör innebära fördelar för den svenska marknaden.Svenska upphandlare å sin sida åläggs att gå ut på denna marknad med sinaupphandlingar och söka upp konkurrensen. Därmed torde möjligheter för besparingaröppnas. Inom har en arbetsgrupp gjort enöversyn av de regeländringar som behövs på grund av . har redovisat sitt resultat i två promemorior (Ds 1992:4 Offentlig 1992/93:FiUly upphandlingoch EES ett lagförslag och Ds 1992:62 Offentlig upphandling och EES del II; tjänsteupphandling m.m.). I promemoriornaföreslås för svensk del en mycket nära anpassning till . Denförsta av dessa två promemorior har remissbehandlats. Remissinstanserna godtararbetsgruppens metod för införlivande av procedurreglerna men har invändningari detaljer beträffande hur en upphandling skall gå till. Några avremissynpunkterna tar arbetsgruppen för övrigt upp i den andra promemorian. Denhar gått ut på remiss. Regeringens avsikt är att förelägga ett förslagtill lag om offentlig upphandling . Frågor om offentlig upphandling och tas upp itre motioner. Det är emellertid endast i motion ElO av m.fl. (v)som det återfinns yrkanden som har anknytning till regelverket för offentligupphandling. I motion U534 av m.fl. (v) från allmänna motionstidenoch motion E8 av () berörs i texterna frågor med anknytningtill offentlig upphandling men några yrkanden om offentlig upphandling finnsinte i dessa motioner. 1 den sistnämnda yrkas avslag på hela propositionen. I motion ElO av m.fl. (v) framhålls att detskulle innebära ett allvarligt avsteg från den kommunala självstyrelsens principom den kommunala upphandlingen måste lagfåstas. Motionärerna anser att man kanha en skärpt konkurrenslagstiftning som ingriper mot osunda allianser mellankommunpolitiker och lokala näringsidkare på ett mer effektivt sätt än vad somär möjligt . Men, sägs det i motionen, man måste ha möjlighet att ikommunerna organisera s.k. förhandlingsupphandling (yrkande 10), där hänsyn tastill miljö och lokala kulturtraditioner. I motion ElO anförs också att om en viss produkt t.ex.från har en bättre miljöprofil så måste vi i ha rätt att väljadenna produkt även med ett . Detta är enligt motionärerna enfrågeställning som är ofullständigt utredd i proposition 1991/92:170. Fråganmåste därför klarläggas och få ett positivt svar innan avtalet kan antas(yrkande 15). 1 motion U534 av m.fl. (v) görs ett allmäntpåpekande om att för offentlig upphandling innehåller regler somär diskriminerande mot tredje land. 1 motion E8 av () framhålls att svenskaföretag är framgångsrika på t.ex. , och marknader föroffentlig upphandling utan att ta över dessa länders lagar. Reglerna för offentlig upphandling och behandlasmycket kortfattat i propositionen eftersom regeringen i ensärskild proposition kommer att lägga fram ett förslag till lagreglering av denoffentliga upphandlingen. Mot den bakgrunden begränsar utskottet sitt yttrandetill till att omfatta områden som anknyter till de frågor som tasupp i här aktuella motioner. Allmänt om och offentlig upphandling Den offentliga sektorns inköp av varor och tjänsteruppgick till av EG;s bruttonationalprodukt. De inköp som skergenom en öppen upphandling är emellertid inte av denna storleksordning.Uppskattningsvis har den offentliga upphandlingen en omfattning som motsvararca av EG:s samlade nationalprodukt. Huvuddelen av upphandlingen gjordesinom det egna landet. Av den redovisning av omfattningen av den offentligaupphandlingen inom EG som publicerade (Occasional Paper N:o 25 "Economic Aspects of EconomicSpace" EFTA 1988) framgår att endast av aktuella varor och tjänsterupphandlades utanför det egna landet. Dessa uppgifter ger vid handen attöppnandet av den gemensamma inre marknaden ger möjligheter för företagen attöka sina marknader och därmed utnyttja stordriftsfördelar somkonkurrensen skärps och priserna kan pressas. Mot denna bakgrund är det enligtutskottets mening uppenbart att påståendet i motion E8 av () att ett tillträde till EG:s upphandlingsmarknader genom en gemensamlagstiftning endast är av marginell betydelse för den svenska ekonomin innebären kraftig underskattning av de fördelar som de svenska företagen och desvenska upphandlarna kan få genom inom detta område. Utskottet kansåledes inte ställa sig bakom motion E8 i denna del. Som framgått av vad utskottet anfört har varitmycket nationellt inriktade i sin offentliga upphandling. 1 motion U534 av LarsWerner m.fl. (v) framhålls att EG-direktiven inom detta område har protektionistiskainslag. I likhet med motionärerna ser utskottet det som negativt att det i ettvisst fall i ett upphandlingsdirektiv ges möjlighet till diskriminering avtredje land. Vid upphandling inom de s.k. försörjningssektorerna (vatten-,energi-, transport- och telekommunikationsområdena) skall enligt EG-direktivenvid i övrigt likvärdiga förutsättningar företräde ges åt anbud med mer än 50 %EG-innehåll om prisskillnaden anbuden emellan inte överstiger (artikel29.3). EFTA-länderna har emellertid ställt sig avvisande till dennatredje-landsregel. 1 EES-förhandlingen har sålunda EFTA-länderna uppnått att enför deras del redan gällande liberalisering i förhållande till tredje land kanbehållas. Några viktigaskillnader mellan den svenska 1992/93:FiUly Jämfört med de i gällande reglerna föroffentlig upphandling och det regelverk som skall utformas inom ramen förEES-avtalet finns viktiga skillnader. Dessa kan belysas genom bl.a. följandeexempel. All upphandling, såväl den statliga som denkommunala, måste författningsregleras. Detta innebär att de nya reglerna måste få lagform. 2.All upphandlingav viss omfattning måste utannonseras och resultatet av upphandlingen måsteredovisas i Europeiska gemenskapernas tidning (EGT). 3.Till skillnadfrån gällande upphandlingsförordning ger möjlighet att idomstol pröva en upphandling. Vad gäller överprövning föreslås att frågor omupphandling prövas av länsrätt i första instans och frågor om skadestånd prövasav tingsrätt i första instans. För försörjningssektorerna föreslås två nyaförfaranden, granskning och medling.