yttr · GG05UbU6 · 1992-12-31 00:00:00 — Utskottet förutsätter att bl.a. genom sinfåltorganisation ger spridning åt väl fungerande verksamheter såsom den s.k.Alingsåsmodellen för att öka andelen flickor på tekniska ochnaturvetenskapliga studievägar i gymnasieskolan. Utskottet anser att det börankomma på kommunerna som ansvariga för ifrågavarande verksamhet och somarbetsgivare för skolans personal att bedöma i vad mån unga arbetslösaingenjörer kan medverka i verksamheten. Utskottet erinrar om att regeringen som ett led i arbetetmed att öka intresset för teknik och naturvetenskaplig utbildning hartillsatt en arbetsgruppmed uppdrag att undersöka vilka former för samverkan 1992/93:UbU6y som finnsmellan skolor och teknik/naturvetarcentra. Utskottet anser inte att det finnsanledning för att i förevarande sammanhang göra något särskiltuttalande om Alingsåsmodellen. Utskottet anser alltså att finansutskottet börföreslå att avslå motion 1992/93:Fil02. När det gäller ökat antal helårsstudenter i grundläggandehögskoleutbildning delar utskottet regeringens bedömning att det inte ärmöjligt att med upprätthållande av kvalitetskraven nu ytterligare ökakapaciteten inom traditionell högskoleutbildning. Som utskottet framhållit ibetänkande 1992/93;UbU14 (s. 40) har dimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningengenom beslut av ökats kraftigt. Regeringens satsningpå distansutbildning och basår kan ge studieplats inom högskolan åt ytterligareca 3 000 ungdomar nästa läsår. Det nya resurstilldelningssystemet ger universitetenoch högskolorna incitament att ta in så många studenter som möjligt inom ramenför de medel som redan anvisats för nästa budgetår. Detta incitament kommeratt bli ännu starkare genom utskottets förslag att den s.k. studentpengen, dvs.ersättningen till högskolorna per helårsstudent, skall utgöra av denberäknade ersättningen per tillhandahållen årsstudieplats (bet. 1992/93:UbU14s. Regeringen har i proposition 1992/93:169 om högre utbildning för ökadkompetens föreslagit att andelen skall vara . har i nämnda betänkande föreslagit enviss ändring av beloppet på anslaget Vissa särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. i förhållande till regeringens förslag i proposition1992/93:169. Det av utskottet i betänkande 1992/93:UbU14 föreslagnaanslagsbeloppet är . anser således att finansutskottet börföreslå att avslå motion 1992/93:Fil20 yrkande 14 och att med bifalltill regeringens förslag i förevarande proposition till Vissa särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. under åttonde huvudtiteln för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad utskottet föreslagit i betänkande1992/93:UbU14. Enligt motion 1992/93:Ubl56 (s) yrkande 3 bör de eleversom kommer att avsluta en tvåårig utbildning i gymnasieskolanredan nu garanteras möjlighet till utbildning under ett tredje år igymnasieskolan. har på utbildningsutskottets förslagavslagit (bet. UbU8, rskr. 207) ett liknande yrkande om utbildningsplatser förett tredje år i gymnasieskolan /95. Utskottet utgick från attregeringen kommer att bevaka denna fråga och återkomma till i nästaårs budgetproposition. Med samma motivering bör finansutskottet avstyrka ävenmotion 1992/93:Ubl56 yrkande 3. I motion 1992/93:Fi93 (nyd) yrkande 24, väckt medanledning av 10 kompletteringspropositionen, begärs att som sinmening ger regeringentill känna att samhällets kostnader för hemspråksundervb- 1992/93:UbUöyningen bör slopas. För /94 beräknas en besparing med 500miljoner kronor. har i sitt betänkande1992/93:UbU8 (s. 8 f.) behandlat liknande yrkanden om hemspråksundervisningen.Utskottet redovisade att lönekostnaden för drygt 2 200 lärare i /92 beräknades till ca och att resurserna förundervisningen i hemspråk hade minskat med cirka en tredjedel mellan läsåren1990/91 och 1991/92. Utskottet erinrade om att en parlamentarisk kommittétillkallats för att se över invandrarpolitiken samt invandrings- ochflyktingpolitiken. Enligt direktiven (dir. 1993:1) bör kommittén prövaförutsättningarna att utveckla individens eget ansvar särskilt i fråga omupprätthållandet av det egna språket och kulturarvet. Mot denna bakgrundavstyrkte utbildningsutskottet ifrågavarande yrkanden. Med samma motiveringbör finansutskottet avstyrka motion 1992/93:Fi93 yrkande 24. 1 motion 1992/93:Fi99 (s) begärs att gör etttillkännagivande om behovet av ytterligare medel för förhandikappade elever (). Enligt motionären behöver ytterligare minst 3,5miljoner kronor för /94 för att synskadade elever skall hatillgång till böcker och andra läromedel. bör genomomdisponeringar tillföra begärda resurser för detta ändamål. Ett liknande motionsyrrkande om bristen på läromedel försynskadade elever har utbildningsutskottet behandlat i sitt betänkande1992/93:UbU9. Utskottet förutsatte att regeringen vid prövningen av denfördjupade anslagsframställningen för SIH:s område för budgetåren1994/951996/97 kommer att behandla frågan om läromedel för handikappadeelever. Utskottet anser det angeläget att läromedelsfrågan för synskadadeelever därigenom kan få en långsiktig lösning. När det gäller medelsbehovet fördetta ändamål för det kommande budgetåret har utbildningsutskottet erfarit attfrågan om ytterligare medel för har tagits upp inomUtbildningsdepartementet i syfte att förbättra läromedelssituationen försynskadade elever. Med hänvisning härtill finner utskottet att syftet i motion1992/93:Fi99 i stort är tillgodosett, varför finansutskottet bör avstyrka den.Till detta vill utbildningsutskottet lägga följande. Regeringen har den 29april 1993 beslutat medge att under /93 får använda 350 000kr av åttonde huvudtitelns anslag B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet försådana ändamål som anslaget B 3. Utveckling och produktion av läromedel fårutnyttjas för. Enligt motion 1992/93;Fil00 (c) bör anslagsbeteckningenför anslaget B 3. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp ändras från reservationsanslag till förslagsanslag i syfte atttillgodose behovet av läromedel för synskadade elever. 1 betänkande 1992/93:UbU9 behandlade utbildningsutskottetäven frågan om ändrad anslagstyp för anslaget B 3. Utskottet förutsatte att 11 anslagstypenlämpligen bör övervägas i samband med frågan om kost- nadsfördelningen mellan staten och kommunerna för läromedel /93:UbU6yhandikappade elever. Med samma motivering anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motion 1992/93;Fil00. 1 beslutet har deltagit: (), (), (), (), (fjj), (), (), (), BoArvidson (m), (), (), (), KristerÖrnljäder (s), Skånberg (kds) och (nyd). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , ,, , och (alla s) anser deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet ansåg" och slutar med "" bort haföljande lydelse: nöjde sig vid det tillfallet med att inbegripaalla ungdomar i erbjudandet om ett tredje gymnasieår under läsåret1993/94 som komplettering till en tvåårig gymnasial utbildning. konstaterar nu att regeringen ikompletteringspropositionen har accepterat den socialdemokratiska motionens bedömningom behovet av ca 70 000 ytterligare utbildningsplatser i det reguljärautbildningsväsendet. Utskottet ställer sig bakom förslagen i motionen ochkompletteringspropositionen att ytterligare medel skall tillföras kommunerna isyfte att ge dem möjlighet att anordna det tredje gymnasieåret för ungdomar somannars skulle riskera att gå ut i arbetslöshet. Utskottet utgår från att ungdomar med tvååriggymnasieutbildning ges möjlighet att gå ett tredje avslutande år i gymnasieutbildningen. deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"utgår" och slutar med"Arbetsmarknadspolitiska åtgärder" bort ha följande lydelse: När detgäller finansieringen av föreslagna insatser i proposition 12 1992/93:194anser utbildningsutskottet i likhet med motionärerna att medlen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder under tionde huvudtiteln 1992/93:UbU6y redan nuär otillräckliga med hänsyn till den rådande situationen på arbetsmarknaden.Att ytterligare försvaga möjligheterna till insatser på dettaområde är enligt utbildningsutskottets mening inte försvarbart. Därför börde av motionärerna föreslagna åtgärderna finansieras över åttondehuvudtiteln, dvs. Utskottet utgår vidare från att regeringen i en särskildförordning (jfr SKOLFS 1992:34 om särskilda åtgärder inom utbildningsområdetmot ungdomsarbetslösheten) kommer att föreskriva vilka behörighetsregler somskall gälla, utbildningarnas längd och huvudsakliga inriktning, krav påuppföljning och utvärdering genom m.m. Utskottet förutsätterslutligen att skolan och arbetsmarknadsmyndigheten på det lokala planettillsammans inriktar sina krafter på att uppmuntra ungdomarna att genomgå etttredje år i gymnasieskolan. Vad utskottet anfört om finansieringen av insatser igymnasieskolan för /94 bör med bifall till motion1992/93; Ubl56 yrkande 1 och med anledning av motion 1992/93:Ubl55 som sinmening ge regeringen till känna. deb att den del av utskottets yttrande som börjar med"När det" och slutar med "betänkande 1992/93:UbU14" bort haföljande lydelse: När det gäller ökat antal helårsstudenter i grundläggandehögskoleutbildning delar utbildningsutskottet bedömningen i motion1992/93:Fil20 att den svenska högskolan bör expandera ytterligare utöver vadsom redan beslutats. Eftersom tiden nu är kort till nästa budgetårs börjananser utskottet det realistiskt att ökningen sker stegvis. Antaletheltidsstudenter bör ökas med 5 000 fr.o.m. och medytterligare 5 000 fr.o.m. . Utskottet förutser självfallet attden här föreslagna ökningen kommer att innebära en stor anspänning förhögskolans organisation, dess lärare och studenter, men anser att det skallvara möjligt bl.a. genom distansutbildning. De tillkommande platserna börfördelas mellan läroanstalterna i enlighet med de fördelningsprinciper somföreslagits i motion 1992/93:Ub55 yrkande 5. Det ankommer på resp. universitetoch högskola själv att besluta om vilka kurser som skall anordnas med detillkommande medlen och vilka studieformer som skall tillämpas. Även s.k. basårbör kunna anordnas med användning av dessa medel. har (= utskottet) är . Utskottet anser således att finansutskottet bör föreslåriksdagen att med bifall till motion 1992/93:Fil20 yrkande 14 och med anledningav regeringens förslag i förevarande proposition till Vissa särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. under åttonde huvudtiteln för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad utskottet föreslagit i betänkande1992/93:UbU14. Dessutom bör finansutskottet föreslå att som sin meningge regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört om fördelningen ochanvändningen av medlen. deb attden del av utskottets yttrande som börjar med "har" 1992/93:UbU6y och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse; När det gäller frågan om utbildningsplatser för ett tredjeår i gymnasieskolan /95 anser utbildningsutskottet i likhet medmotionärerna att de elever som kommer att avsluta en tvåårigutbildning i gymnasieskolan redan nu skall garanteras utbildning under etttredje gymnasieår. En sådan garanti skulle inte bara öka elevernas möjligheteratt förbättra sina yrkeskunskaper och höja sin allmänna kompetens utanunderlätta planeringen för kommunerna när det gäller lokalbehov, lärarinsatserm.m. för den gymnasiala utbildningen. Detta bör med bifall tillmotion 1992/93:Ubl56 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. (nyd) anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "har" och slutar med"yrkande 24" bort ha följande lydelse: anser att samhällets kostnader förhemspråksundervbningen i skolan är oacceptabla. Kommunerna bör befrias frånsin lagstadgade skyldighet att anordna hemspråksundervisning. I stället böransvaret för att organisera och finansiera hemspråksundervisningen överförastill invandrarna själva och deras inresseorganisationer. Därigenom beräknasstaten kunna göra en besparing med ca för det nästkommandebudgetåret. anser mot denna bakgrund att finansutskottetbör tillstyrka motion 1992/93:Fi93 yrkande 24. , , ,, , och (alla s) anför; föreslog vi socialdemokrater som ett led ikampen mot arbetslösheten kraftfulla åtgärder för att öka den reguljärautbildningen. Minst 50 000 ungdomar i åldern skulleerbjudas utbildning i form av det tredje gymnasieåret inför höstterminen 1993.Vi föreslog även att komvux skulle få 20 000 ytterligare platser.Riksdagsmajoriteten avslog våra förslag. Regeringen har äntligen accepterat vår syn på behovetav ytterligare utbildningsplatser. Genomden fördröjning i tiden som blivit resultatet av det sena förslaget har viktigamånader av planeringstid för såväl kommunerna som de blivande eleverna gåtttill spillo. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet. BjörnSamuelson (v) anför: Jaginstämmer i vad som anförts i den av Socialdemokraterna avlämnade avvikandemeningen beträffande dels finansieringen av föreslagna insatser i proposition1992/93:194, dels utbildningsplatser för ett tredje år i /95. Närdet gäller grundläggande högskoleutbildning går bedömningarna tydligen isärangående universitetens och högskolornas faktiska möjligheter bortsett frånpengar att ta emot ett ökat antal studenter. Jag anser att en ökad antagningär mycket angelägen. Om det skulle visa sig att högskolor och universitet ansersig kunna ta emot ännu fler ytterligare studenter än vad regeringen iförevarande proposition räknar med, bör därför ytterligare medel kunnaföreslås på tilläggsbudget. Närdet gäller frågan om ändrad anslagstyp för anslaget B 3. Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med handikapp anser jag attutbildningsutskottet borde ha föreslagit att finansutskottet tillstyrkermotion 1992/93:Fil00. Slutligenansluter jag mig till vad Socialdemokraterna anför i sitt särskilda yttrandebeträffande medel för utbildningsplatser för det tredje året i gymnasieskolanoch extra platser inom komvtix. Arbetsmarknadsutskottetsyttrande gi, ' Ytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredjegymnasieår har berett bl.a.arbetsmarknadsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:194Särskilt statsbidrag till kommuner för ytterligare platser i gymnasieskolanför ett tredje gymnasieår jämte motionerna 1992/93:Ubl55 (-) och 1992/93:Ubl56(s), såvitt propositionen och motionerna gäller arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. 1 propositionen föreslås att anvisasför kostnader för 11 000 helårsplatser i gymnasieskolan för att /94 skall ha möjlighet att anordna ett tredje gymnasieår för deungdomar som har gått igenom en tvåårig gymnasieutbildning. Det beräknade bidragettill kommunerna uppgår till . Utökningen av antalet platsermedför även ökade kostnader för studiehjälp. För 11 000 platser beräknaskostnaden till . Ett motiv till den föreslagna insatsen är den rådandearbetsmarknadssituationen. En grupp som drabbas hårt av den höga arbetslöshetenär ungdomarna. 1 stället för att sluta skolan och gå ut i en kanske långvarigarbetslöshet borde ett klokt alternativ vara att använda tiden till något somär meningsfullt för den unge själv och nyttigt för samhället, sägs det ipropositionen. Ett annat skäl är att en allmän kompetenshöjning alltid har sittvärde, både för individen och för samhället. Med motiveringen att åtgärdernas förstahandssyfte fåranses vara arbetsmarknadspolitiskt och innebär en avlastning i förhållande tillövriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör enligt propositionen en minskningske av det under uppförda reservationsanslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder. Under detta anslag har i åretsbudgetproposition beräknats för arbetsmarknadsutbildningoch utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Mot den nu angivna bakgrunden föreslås att underdet nyssnämnda anslaget (B 2) anvisar mindre än vad somföreslagits i årets budgetproposition. I propositionen anges att finansieringen av insatsernaskall ses ut ifrån den fortsatta beredningsprocessen inför kompletteringsproposi- 16 tionen. Tvåmotioner har väckts med anledning av propositionen. I motion I992/93:UbU6y Ubl56 avLena m.fl. (s) yrkas avslag på förslaget om Bilagafinansiering över det arbetsmarknadspolitiska anslaget. Motionärerna anser attdetta anslag redan nu är för litet. Medlen för förstärktautbildningsinsatser bör enligt dem tillföras kommunerna genom förstärkning avanslag inom område. Även (-) motsätter sig i motion Lrbl55 enminskning av anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genom det av godkända betänkandet omarbetsmarknadspolitiken (1992/93;AU19, AUll, rskr. 258) har för budgetåret1993/94 anvisats på anslaget B 2 för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Av beloppet beräknas förarbetsmarknadsutbildning och utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet. Beträffande den senare utbildningsformen inbegrips iberäkningen såväl kostnader för studieplatsen som kostnader förstudiefinansiering. Gymnasieutbildningen beräknas omfatta 5 000 platser till enkostnad av . Utskottet hänvisar till uppställningen ibetänkandet AUll s. 28. I det nyssnämnda betänkandet berör utskottet även den nubehandlade propositionen nr 194. Utskottet ställer sig där positivt till attytterligare platser i gymnasieskolan inrättas med hänsyn till ungdomarnassituation på arbetsmarknaden, men utgår från att en ny bedömning av B 2-anslagetgörs inför kompletteringspropositionen. Utskottet anför i betänkandet även attregeringens förslag i budgetpropositionen är en grund att stå på i avvaktan påett nytt beslutsunderlag i samband med kompletteringspropositionen. Som utskottet uppfattar det ligger finansiering av 5 000av de 11 000 ytterligare gymnasieplatserna inkl. studiefinansiering inom ramenför de medel som redan fattat beslut om (AU 19). Proposition 194innefattar således förslag om finansiering av ytterligare 6 000 nya platserinkl. Till den del kostnaden avser dessa 6 000 platsermedför den föreslagna finansieringen att medel för andra åtgärder inom B2-anslaget minskas. Utskottet står fast vid vad som anförts i betänkandetAUll. En utökning av platserna i gymnasieskolan är i och för sig mycketangelägen. Minskningen av B 2-anslaget genom att resurser förs över tillUtbildningsdepartementens anslag bör dock mot bakgrund av utveckJingen påarbetsmarknaden kompenseras så att minskningen inte går ut över detraditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer om detta i kompletteringspropositionen. Utskottetförutsätter också att kostnader för åtgärder inom andra departementsansvarsområden fortsättningsvis finansieras över resp. departements huvudtitel. Med det anförda tillstyrker arbetsmarknadsutskottetpropositionen såvitt den avser förslag om en minskning med . av reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (punkt 3). Ställningstagandetinnebär att motionerna Ubl55 och Ubl56 avstyrks i 1992/93:UbU6y motsvarandedelar och att det tidigare av fattade beslutet om Bilaga B2-anslaget ändras i enlighet med vad nu sagts. I beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (), (),() och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , , , , och (alla s) anser att yttrandetunder rubriken bort ha följande lydelse: Det behövs en grundläggande omläggning avsysselsättningspolitiken. För det första måste arbetsmarknadspolitiken bli meraaktiv, för det andra måste den avlastas och de arbetslösa sysselsättas genominvesteringar och utbildning. Antalet platser i det reguljära utbildningssystemetmåste öka. Om fler arbetslösa får plats där, minskar statens kostnader förarbetsmarknadspolitiken. Den föreslagna ökningen av platser I gymnasieskolan förett tredje gymnasieår är i och för sig ett steg i rätt riktning, men enligtutskottets mening behövs betydligt fler platser med tanke både på de ungdomarsom lämnar tvåårigt gymnasium i vår och de 1824-åringar som befinner sig iöppen arbetslöshet. Utskottet motsätter sig bestämt att detarbetsmarknadspolitiska anslaget (B 2) tas i anspråk för de föreslagnautbildningsinsatserna. 1 detta hänseende ansluter sig utskottet till denuppfattning som framförs i motion Ubl56 av m.fl. (s). Detbeslutade anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder är redan nu för litetoch borde, i stället för att som föreslås i propositionen minskas med drygt 400miljoner kronor, ökas kraftigt. Utskottet hänvisar till den reservation somavgetts av Socialdemokraterna i betänkandet AU19, i vilken föreslås att B2-anslaget ökas med i förhållande till regeringensförslag i budgetpropositionen. Enligt utskottet mening bör medel för de ökadeinsatserna inom det reguljära utbildningsväsendet tillföras kommunerna genomförstärkning av anslag inom verksamhetsområde. Arbetsmarknadsutskottetanser således att proposition 194 bör avslås 1992/93:UbU6y såvitt den innefattar förslag om minskning av anslaget för arbetsmark- Bilaga nadspolitiska åtgärder(punkt 3). Detta innebär att motion Ubl56 yrkande 1 tillstyrks. Motion Ubl55får anses tillgodosedd med utskottets ställningstagande. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet. () instämmer i Socialdemokraternas avvikande mening. gotab 43831, 1993