yttr · GG05KU8 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är ettgrundläggande demokratiskt krav att konsekvenserna av viktigaställningstaganden, speciellt om de berör grundlagsfrågor, kan överblickasinnan beslut fattas. I det aktuella fallet innebär bolagjseringen av Televerketatt tryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingars offentlighet intelängre blir tillämpliga. Vidare upphör den kontroll som utövas av JO, JK ochRRV och ersätts endast av den kontroll som utövas av de på bolagsstämman valdarevisorerna, vilket utskottet inte anser vara till fyllest. konstaterar att propositionen intemotsvarar de krav som KU ställt på att regeringen noga ska beakta och redovisade konstitutionella frågorna vid eventuellt ändrade associationsformer föraffårsverken. Den i propositionen centrala slutsatsen, att sålångt det är möjligt bör verka under samma förutsättningar som icke statligt ägda aktiebolag är dåligt underbyggd. Frågan vilka de närmare villkor är genom vilka skall utöva kontroll enligt telelagen är otillfredsställande belysta. Den uppföljning som äger rum i form av ett statligt aktiebolags årliga redovisning till har ett begränsat 10 Enligt mening förstärker de invändningar1992/93:KU8y som Lagrådet framfört i lagstiftningsärendena de brister som ovanpåtalats. De farhågor, som framförs mot att de omfattande och oprecisauttalandena i den allmänna motiveringen till förslagen inte är ägnade att geavsedd vägledning för rättstillämpningen, är i sig vägande skäl för attlagförslagen bör avslås. anser således att propositionen ärbehäftad med så många brister och oklarheter att den inte kan bifallas i härberörda delar. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk kommitté för att tafram ett fullgott underlag till de viktiga konstitutionella frågor som dettaärende aktualiserar. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Meningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: Jag delar i huvudsak den bedömning som görs i denavvikande meningen såvitt avser avslag på propositionen. Därutöver anser jagatt motion T97 bör bifallas. För ett väl fungerande telesystem krävstelepolitiska mål av ett annat slag än de som uppräknas i förslaget tilltelelag. De fördelar och möjligheter till insyn som den nuvarande affårsformenför medger skulle försvinna vid en bolagsbildning. (nyd) anför: Jag ansluter mig till utskottsmajoritetens bifall tillpropositionen. Därutöver vill jag påpeka att förslaget innehåller ett partveksamheter ur konstitutionell synpunkt. Den första tveksamheten gäller handlingsnormen i lag omradiokommunikation vilken säger att vid tillämpningen av lagen skallradiokommunikationens betydelse för yttrandefriheten och informationsfrihetenbeaktas särskilt. Detta tänkande fårgar också av sig på bestämmelsen omtillståndsgivning, där det står att tillstånd skall meddelas om det kan antasatt användningen inte kommer att hindra sådan radiokommunikation som ärsärskilt viktig med hänsyn till den fria åsiktsbildningen. Dessa bestämmelserkan låta bra men inrymmer en inte obetydlig fara föryttrandefriheten. Lagstiftningen hindrar nämligen inte tillståndsmyndighetenfrån att övervaka innehållet i radiokommunikationen och att ingripa mot sådanasändningar sommåhända inte faller inom ramen för vad som enligt myndigheten 11 kanuppfattas strida mot principen om den fria åsiktsbildningen. kan i sin tur leda tillatt myndigheten ingriper mot vad myndigheten /93:KU8y anser vara olämpligtinnehåll genom att ta upp frågan med tillstånds-havaren i syfte att nå enändring i sändningsinnehållet eller att återkalla tillståndet. Tveksamhetenligger i att lagstiftningen öppnar för en myndighet att agera inomyttrandefrihetens område på ett sätt som inte kan utesluta maktmissbruk eller ivart fall komma i konflikt med de grundläggande principerna om yttrande- ochinformationsfrihet och hur sådana frågor bör handläggas. Denandra tveksamheten rör offentlighetsprincipen och bolagjseringen.Offentlighetsprincipen är av grundläggande betydelse för vår demokrati och gerframför allt möjlighet för insyn i verksamheten. För statens bolag gäller inteoffentlighetsprincipen om det inte särskilt föreskrivs. Vid en bolagisering kanintresset av offentlighet och insyn komma i konflikt med intresset av attskydda företaget från insyn, t.ex. i fråga om ekonomiska intressen elleraffårshemligheter. Tryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingarsoffentlighet, som ju inte gäller för statliga bolag, är inte absolut till sinkaraktär utan lämnar ett inte obetydligt utrymme för att begränsa rätten att tadel av allmänna handlingar. Enligt propositionen bör så långt det ärmöjligt verka under samma förutsättningar som icke statligt ägda aktiebolag.Det kan i och för sig uppfattas som rimligt, men vad som anförts ipropositionen om insyn och kontroll av verksamheten är trots allt ägnat attinge oro. Saken behandlas översiktligt och utan närmare analys av de problemsom kan uppkomma för allmänheten att få nödvändig och rimlig insyn iverksamheten. Med hänsyn till offentlighetsprincipens grundläggande betydelseborde en ordentlig konsekvensanalys ha gjorts. Det kan nämligen inte uteslutasatt det kan finnas en möjlighet att med stöd av lagstiftning ge medborgarna enrimlig insyn i verksamheten så länge den ägs av staten. Med förslaget finns detrisk för att hemlighetsmakeriet går för långt. Det ligger i sakens natur attdet kan finnas ett rimligt läge mellan det offentliga och det hemliga i statligföretagsamhet. Den balanspunkten saknas i förslaget. gotab 43719, 1993 12