yttr · GG05AU8 · 1992-12-31 00:00:00 — bör anta dessa lagförslag ochlämna de godkännanden regeringen har begärt i avsnitten. I fråga om de nu aktuella ändringarna i 3 kap. 5 och 10 §§lagen om allmän försäkring bör uppmärksammas att förslag till ändringar i sammaparagrafer med ikraftträdande ocksåfinns i proposition 1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor. Denpropositionen har behandlats av socialförsäkringsutskottet i betänkandel992/93:SfU17. Det särskilda bidraget lämnas för kursavgifter, kostnaderför läromedel, resekostnader och traktamente m.m. När det gäller läromedel föreslås att kursdeltagarnasnuvarande självkostnad på i genomsnitt skall höjas tillhälften av kostnaden för studielitteratur . Kostnad understigande300 kr för hela studietiden skall inte ersättas. För vissa läromedel ochhjälpmedel för handikappade kursdeltagare skall ges särskilda regler. Kursdeltagarnas självkostnad för dagliga resor mellanbostad och utbildningsplats föreslås höjd . Resormed egen bil föreslås bli ersatt med per kilometer för närvarandevarierar ersättningen per kilometer. Rätten för kursdeltagare som utbildas på annan ort änhemorten till bidrag till två hemresor föreslås bli begränsad till enhemresa utom för vissa unga handikappade. Vidare redovisas nya beräkningsregler för kost och logivid internat-utbildning, t.ex. på folkhögskolor, och för bidrag tillboendekostnader för deltagare i korttidskurser utom hemorten. Det traktamentsbelopp som gäller, per dag,föreslås höjt till . Kostnadsminskningarna genom nu redovisade förslag anges ipropositionen till . Huvuddelen av besparingarna hänför sigtill de ändrade reglerna för ersättningar till läromedel och resor. Förtraktamentshöjningen anges en kostnadsökning med . (motion Fil 17 yrkande 17) yrkar avslag påregeringens förslagbeträffande det särskilda bidraget och föreslår att medlen till utbildningsbidragräknas upp med (yrkande 18). Utskottetåterkommer till det senare yrkandet i den följande framställ- 1 1 Utskottet godtar även regeringens förslag till ändringarav del särskilda bidraget och avstyrker avslagsyrkandet i motionFil 17. Vad som anförts i propositionen om det särskilda bidraget bör godkännasav . Regeländringar beträffande åldersgränsen m.m. inomarbcisinarknadsiiibiUlningen . För tillträde till arbetsmarknadsutbildning gäller iprincip en nedre åldersgräns . De undantag som görs härifrån förungdomar föreslås slopade utom för ungdomar med registrerathandikapp. Arbetsmarknadsutbildningen är avsedd för personer som ärarbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa. 1 viss omfattning kan docklediga platser inom den upphandlade utbildningen få användas för utbildning åticke arbetslösa till yrken inom tillverkningsindustrin samt inom vård- ochomsorgs.sektorerna. Denna utbildningsmöjlighet bör enligt regeringen i fortsättningengenerellt gälla hela arbetsmarknaden, med den begränsningen att volymen fårutgöra av de tillgängliga platserna inom den upphandlade utbildningen. Efter förslag från AMS förordas i propositionen attutbildningsbidrag av skall kunna beviljashögutbildade invandrare för att ge dem möjlighet att få förankring på densvenska arbetsmarknaden. /89 inleddes en femårig försöksverksamhetmed s.k. otraditionell utbildning med syfte att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. För ändamålet har fått användas av medlentill arbetsmarknadsutbildning. Verksamheten föreslås få fortsätta i oförändradomfattning. Vad som anförts i propositionen i ovan redovisade delarlämnas av ulskoilet utan erinran. Liksom regeringen anser utskottet att del ärangeläget med en fortsatt verksamhet för att stimulera jämställdhet påarbetsmarknaden. Vad som föreslagits härom av regeringen bör godkännas avriksdagen. Arbetsmarknadsutbildning:Volym och kostnader 1992/93:AU8y Regeringens medelsberäkning innebär att den upphandladearbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår skall kunna ges åt 42 000personer , vilket sägs vara i genomsnitt 8 000 personer fårre än somberäknats för innevarande budgetår. Totalt beräknas den upphandladeutbildningen nästa budgetår omfatta 129 000 personer till en kostnad exkl.kostnader för utbildningsbidrag av 4 , vartill kommerkostnader för elevsocial verksamhet på . Arbetsmarknadsutbildningen inom det reguljärautbildningsväsendet anges få en omfattning under nästa budgetår omgenomsnittligt 16 200 deltagare och totalt under budgetåret omfatta29 000 personer. Arbetsmarknadshuvudtitelns kostnader för detta slag av arbetsmarknadsutbildningutgörs endast av utbildningsbidrag. Vad sedan gäller bidrag till utbildning i företag föreslårregeringen att det nuvarande bidragsbeloppet höjs per timme.Bidraget skall kunna lämnas för högst per person. Bidraget harhittills avsett företagets utbildningskostnader. Nuvarande möjlighet att ivissa fall förlänga bidragstiden slopas och en nu pågående försöksverksamhetmed bidrag med till lönekostnaderna vid utbildning avanställda inom tillverkningsindustrin föreslås upphöra. Utbildningsbehovet i företagen bedöms av regeringenmotsvara i genomsnitt 28 000 personer till en kostnad av sammanlagt . Innevarande budgetår har för utbildning i företagberäknats mindre än en fiärdedel av detta belopp. Med utgångspunkt från de ovan gjorda bedömningarna avutbildningsvolymen under nästa budgetår och nivåerna på utbildningsbidragenberäknas kostnaderna för utbildningsbidrag för den upphandlade utbildningentill 4 och för utbildning i det reguljärautbildningsväsendet till I . Härtill kommer 27,3 miljonerkronor för utbildningsbidrag åt deltagare i vidgad arbetsprövning (VAP) och100,för utbildningsbidrag åt ungdomar som deltari jobbsökaraktiviteter. Den totala kostnaden för utbildningsbidrag uppgår ienlighet härmed till 6 . Av kostnaderna för utbildningsbidrag åt deltagare iarbetsmarknadsutbildning beräknas ca avse bidrag tillpersoner med rätt till ersättning från sin arbetslöshetskassa. Ett belopp avden storleken bör såsom gällt tidigare överföras från arbetsmarknadsfonden tillstatsbudgetens inkomstsida (inkomsttitel ). översiktöver sammanlagda kostnader för arbetsmarknadsutbildningen /93'AUSv Beräknadekostnader enligt proposition 150 (Belopp i ) ' ' '' Reguljär utbildning (utbild- Socialdemokraterna (motion Fil20) föreslår attarbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår skall dimensioneras för 15 000fler deltagare än regeringen har föreslagit. De beräknar härför ytterligare samt därtill medel med hänsyn till deras yrkanden omutbildningsbidragens storlek. (motion Fil 17 yrkandena 6 och 7) föreslårmed åberopande av ett förslag från AMS att man inför ett stöd till kompeterisutvecklingi arbetslivet. Vid utbildningen skall företagen få göra avdrag påarbetsgivaravgifterna med . För att kompensera de avgifterstaten går miste om bör anvisas ett anslag på . När det gäller arbetsmarknadsutbildningens omfattninganser att det finns ett stort behov av denna form avkompletterande utbildning. De föreslår (yrkande 13) att förarbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag anvisas 5 400 miljoner kronorutöver vad regeringen har föreslagit. Vidare föreslår (yrkande18) att till utbildningsbidrag därutöver anvisar ,om såsom motionärerna har yrkat avslår regeringens förslag tilländringar av det särskilda bidrag som ingår i utbildningsbidraget. Utskottet tillstyrker den av regeringen angivnadimensioneringen av arbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår. Devolymökningar som förordas av Socialdemokraterna i motion Fil20 ochVänsterpartiet i motion Fil 17 avstyrks av statsfinansiella skäl men också föratt ökningar av deti omfattning det här gäller motverkar den övergång tillmindre kostnadskrävande åtgärder som regeringen har uttalat sig för. Vidare avstyrker utskottet den medelsuppräkning med 271miljoner kronor som i samma motion har begärt med hänsyn tillpartiets förslag beträffande det särskilda bidraget vid arbetsmarknadsutbildning. Utskottetåterkommer till nu berörda anslagsfrågor i det följande 1992/93:AU8y avsnittetom Sammanfattande medelsanvisning på B 2-anslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att höjanuvarande timbidrag vid utbildning t företag. Bidraget bör i fortsättningenutgå till företagens kostnader utan åtskillnad mellan utbildnings- ochlönekostnader. Vad som i övrigt anförts i propositionen om bidragsgivningensomfattning, om utbildningstidens längd och om upphörande av försöksverksamhetenmed bidrag till utbildning i tillverkningsindustrin har utskottet ingentingatt invända mot. Det anförda bör delges regeringen. Förslaget i motion Fil 17 om stöd tillkompetensutveckling i arbetslivet avstyrks av utskottet som hänvisar till denomfattande satsning på utbildning i företag som innefattas i de förslagutskottet nu har tillstyrkt. Flyttningsbidragen utgörs enligt förordningen i ämnet(1987:406) av respenning, starthjälp och merkostnadsbidrag. Dessa bidrag lämnastill arbetstagare. Till arbetsgivare kan lämnas medflyttandebidrag. I reglerna för respenning ingår att kulturarbetare samt debyggnadsarbetare som är bosatta i skogslänen eller på kan få bidragtill två hemresor vid anställning utom hemorten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag attmerkostnadsbidraget samt bidragen till hemresor för kulturarbetare ochbyggnadsarbetare slopas från liksom att den försöksverksamhetmed bidrag till sökanderesor från , som påbörjades /80,upphör från samma tidpunkt. I propositionen anmäls att det är regeringens avsikt attsnarast inleda en översyn av de återstående bidragsformerna. Som bakgrund tillöversynen anges i propositionen det ringa utnyttjandet av bidragen. Regeringenbegär ett bemyndigande av att genomföra de förändringar i bidragensom översynen föranleder. Utskottet tillstyrker att regeringen får dettabemyndigande men förutsätter att de förändringar som görs i lämpligtsammanhang anmäls för . Utskottet tillstyrker förlängning av systemet medutbildningsvikariat under /94 och tillstyrker därmed detframlagda lagförslaget. Ungdomspraktik 1992/93:AU8y Den arbetsmarknadspolitiska åtgärd för ungdomar,ungdomspraktik, som infördes fr.o.m. den som en försöksverksamhetunder /93 föreslås fortsätta under nästa budgetår. Åtgärden äravsedd för ungdomar Innevarande budgetår har medel anvisats förtotalt 75 000 platser. Åtgärden har fått storgenomslagskraft. var drygt 93 000 ungdomar anvisade ungdomspraktikplats.Antalet arbetslösa ungdomar var ca 75 000. Omungdomspraktik saknats skulle antalet arbetslösa ungdomar sannolikt ha uppgåtttill minst 150 000. uppges det i propositionen. Mot bakgrund av det försämrade läget på arbetsmarknadenbedömer arbetsmarknadsministern att det behövs ökade åtgärder för ungdomar.Antalet ungdomspraktikplatser under nästa budgetår föreslås därför öka till 100000 i genomsnitt . Kostnaden härför beräknas till 7,9 miljarderkronor. 1 samband med den förlängning av försöksverksamheten somnu föreslås framhåller föredraganden att anvisning av ungdomspraktik som löperunder sommaren normalt skall undvikas och att den som redan är anvisad enpraktikplats skall göra uppehåll augusti.Ungdomar med registrerat handikapp samt de ungdomar som annars skulleutförsäkras från A-kassa eller KAS bör emellertid undantas från denna regel.Föredraganden avser att föreslå regeringen dessa och vissa andra ändringar iförordningen (1992:330) om ungdomspraktikanter. Utöver vad nu förordats föreslås följande förändringar. Enligt gällande förordning får den som inte har fullföljten minst tvåårig gymnasieutbildning anvisas en praktikplats endast om det föreliggersynnerliga skäl. 1 propositionen föreslås att samma restriktion bör gälla omden unge har fullgjort en tvåårig gymnasieutbildning men har erbjudits etttredje gymnasieår. Dessutom föreslås att ungdomar som genomförtungdomspraktik i maximala 12 månader inte bör få del av ytterligarearbetsmarknadspolitiska åtgärder innan de fullföljt en treåriggymnasieutbildning, om inte synnerliga skäl föreligger. Nyutexaminerade högskoleutbildade ungdomar i åldern 25 med minst 120 poäng i examen skall kunna anvisas ungdomspraktikplats ihögst . Bakgrunden till förslaget är den försämrade arbetsmarknadenför denna grupp arbetssökande. Förutsättning för en sådan anvisning är att denarbetssökande varit anmäld på arbetsförmedlingen och aktivtsökt arbete. Vidare skall praktiken vara förlagd inom det verksamhetsområdetill vilket utbildningen syftar och på s.k. akademikernivå. Efter ire månaderbör praktiken övergå till arbete med rekryteringsstöd. ekonomiska villkor skall gälla som för övriga ungdomspraktikanter. Omfattningenbegränsas till högst 3 000 platser till en kostnad av . En ungdomspraktikplats får anvisas tidigast den I.september. För arbete på avtalade inskolningsplatser och med rekryteringsstödgäller i stället den . 1 propositionen föreslås att samma tidpunkt börgälla för alla tre åtgärderna. 1 den socialdemokratiska motionen Fil20 (yrkande 24)avvisas rege ringens förslag om ökat antal ungdomspraktikplatser och praktikplat ser för akademiker . Enligt motionärerna har ungdomsprak- likplatserna nu fått en sådan omfattning att de utgör ett hot mot de ordinarie jobben och allvarligt kan skada arbetsmarknadens funktions sätt, särskilt mot bakgrund av en väntad sysselsättningsökning . I stället vill motionärerna påbörja en omvandling av ung- domspraktikplatserna till riktiga jobb genom att arbetsgivarna får ett särskilt rekryteringsstöd av lönekostnaden om de anställer en ungdom som de haft som praktikant. Rekryteringsstödet bör utgå . 1 motionen föreslås att rekryteringsstöd av samma storlek även skall kunna utgå för anställ ning av nyutexaminerade akademiker. 1 motion Fil 17 (yrkande 21) avvisas enhöjning av anslaget till ungdomspraktikplatser med hänvisning till desatsningar man föreslår på andra områden, bl.a. avseende rekryteringsstöd, kompetensutvecklingoch beredskapsarbeten. yrkar även avslag på regeringens förslagom ändrade villkor för anvisning till ungdomspraktik samt förslaget i frågan omrätt till ungdomspraktik för den som tackat nej till ett tredje gymnasieår(yrkandena 22 och 23). Motionärerna pekar på de många problem som ärförknippade med ungdomspraktiken, bl.a. att fått erbjudande omanställning och att undanträngningseffekten bedöms uppgå till . Motdenna bakgrund anser motionärerna att en allsidig utvärdering av ungdomspraktikenseffekter på arbetsmarknaden i vid mening bör komma till stånd. Ny demokrati anser i motion Fi93 (yrkande 57) attfinansieringen av ungdomspraktiken bör ändras så att företagarna får betala enviss del av lönen, exempelvis per ungdom. Enligt motionärernaskulle detta innebära en besparing för staten på ca beräknatpå 100 000 jobb. Motionärerna föreslår i detta sammanhang också en tillfålligförlängning av provanställningstiden för ungdomar i åldern 18till (yrkande 58). 1 detta sammanhang behandlar utskottet förslaget i motionFi93 (nyd) (yrkande 59) avseende förändringar av arbetsmarknadsutbild ningen, bl.a. genom införande av ett lärlingssystem. Motionärerna anser att stora besparingar kan göras om arbetsmarknadsutbildningen integreras med företagens egen utbildning. Detta skulle, enligt motio närerna, kosta mindre än hälften av nuvarande arbetsmarknadsutbild- ' 2 1992/93. ninggenom att bl.a. utnyttja företagens egna resurser. 1 ett sådant l992/93:AU8y lärlingssystemsvarar staten för teoretisk utbildning och kontroll medan företagenorganiserar och bekostar den övriga utbildningen. Utskottet tar i detta sammanhang även upp yrkandena 54 och55 i samma motion (nyd) som avser synpunkter på anställningsformerna ochtrygghetslagarna. Enligt motionärerna är det främst ungdomarna som drabbas avnuvarande lagstiftning. En genomgripande förändring av arbetsrätten behövs därför. Utskottet har i den föregående framställningen anslutitsig till den socialdemokratiska motionen Fil20 och avvisat förslaget attinrätta ytterligare ungdomspraktikplatser. Denna åtgärd har fått en sådanomfattning att den utgör ett hot mot de ordinarie jobben, särskilt i ett lägenär sysselsättningen i näringslivet beräknas öka. Det är därför dags alt inleda omvandlingen avungdomspraktikplat-serna till riktiga jobb. Ungdomar bör få riktiga jobb genomatt de anställs om så behövs med rekryteringsstöd. Av samma skäl avvisas förslaget om att ge akademiker över24 år praktikplats. Även de skall ha rikliga jobb, vid behov med rekryteringsstöd. Med avstyrkande av regeringens förslag beträffandeungdomspraktiken tillstyrker utskottet motion Fil20 i nu berört hänseende. anfört bör ges regeringen till känna. Motionen Fil 17 (v) får i motsvarande del anses i vissutsträckning tillgodosedd med detta ställningstagande. Motion Fi93 (nyd)avstyrks i berörda delar (yrkandena 57 och 58). Vid utskottets behandling av detta ärende förra vårenföreslog utskottet en lag av innebörd all ungdomar som anvisats praktikplatsinte skall anses som arbetstagare när de fullgör ungdomspraktik. Lagen antogsav , och giltighetstiden begränsades till utgången av . Med det ställningstagande som utskottet gjortföreslår utskottet att lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter får fortsattgiltighetstid intill utgången av . bör även lämna godkännande till förslaget omändrad lidpunkt för anvisning till avtalad inskolningsplals och plats medrekryteringsstöd. Beträffande förslaget i motion Fi93 om förändringar iarbetsmarknadsutbildningen genom införandet av bl.a. ett lärlingssystem harutskottet inhämtat att ett likartat yrkande från samma motionärer bereds iutbildningsutskottet. förslag väntas föreligga underhösten. Arbetsmarknadsulskoilet är inte berett att förorda någon åtgärd medanledning av det föreliggande motionsyrkandet (yrkande 59). Förslaget i samma motion om en genomgripande förändring avarbetsrätten bör inte påkalla någon åtgärd. arbetarför närvarande på en översyn av denna lagstiftning. 1 ett första l992/93:AU8y utredningsbetänkandetas bl.a. upp frågan om vetorättsreglerna. Med det anförda avstyrks motion Fi93(yrkandena 54 och 55). Bidrag för att starta egen näringsverksamhet Slarta-eget-bidragel kan ges till arbetssökande som äreller riskerar att bli arbetslös eller är bosatt inom de regionalpolitiskastödområdena. Bidraget får endast lämnas till den som fyllt och beviljasi princip . Om det finns särskilda skäl får dock bidragetlämnas . Efterfrågan på bidraget är stort och överstiger kraftigtde beräknade medlen, som uppgått till ca I 000 årsbidrag kostnad runt ca . Delta förhållande har lett till att deti propositionen nu föreslås ske en anpassning av medelsberäkningen till denfaktiska förbrukningen. Kostnaderna för staria-eget-bidragel under budgetåretberäknas därför till för ca 4 000 årsbidrag. Ny demokrati vill i sin motion Fi93 (yrkande 61) hatillkännagivande om användningen av slarta-eget-bidragel saml all flyktingaroch invandrare inte skall anses som en prioriterad grupp i detta hänseende(yrkande 63). () föreslår i motion Fil03 all bidrag ävenbör kunna ges till 18- och 19-åringar. Åtgärden bör enligt motionären betraktassom ett likvärdigt alternativ till ungdomspraklik. I propositionen framhålls att dennaarbetsmarknadspolitiska åtgärd måste prioriteras högt bland de olikaåtgärderna. Bidraget medverkar till att skapa ny och varaktig sysselsättningoch innebär dessutom en minskad belastning på arbetsmarknadsfonden. Ipropositionen understryks all en målsättning bör vara att andelen kvinnorbland företagarna ökar liksom att sökande ur de prioriterade grupperna, t.ex.flyktingar och invandrare, också ges en så god företagsstart som möjligt. Detunderstryks att del är viktigt att AMS vid sin bedömning inte ger bidrag somsnedvrider konkurrensen. Med detta uttalande från arbetsmarknadsministern finnerutskottet inte skäl att göra något uttalande om en optimal användning avbidraget, något som begärs i motion Fi93 (nyd). Utskottet har tidigare iframställningen ullalat sig till förmån för vilka grupper som skall anses somprioriterade i detta svåra arbetsmarknadsläge. Bland dessa grupper finnsinvandrarna. Mot bakgrund av vad sålunda anförts avstyrks motionen i denna del. Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringensförslag till ändra de regler om ungdomspraktik, vilket bl.a. innebär all den som är och har genomfört 12 månaders ungdomspraklik inte skall anvisas annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd förrän han genom gått ett tredje gymnasieår, om det inte föreligger synnerliga skäl. om denunge genomgått ett tredje gymnasieår anser utskottet all den /93:AU8y valdaåldersgränsen för att få tillgång till slarta-eget-bidraget är rimligt avvägd.Därmed avstyrks motion Fil03. Beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtaladeinskolningsplatser: Till statliga beredskapsarbeten lämnasbidrag med belopp som högst motsvarar hela kostnaden för arbetet. Till kommunalaberedskapsarbeten lämnas bidrag inom de regionalpolitiska stödområdena medhögst av lönekostnaderna. 1 övriga delar av landet är bidragsandelen 60 %.Till enskilda beredskapsarbeten lämnas bidrag av lönekostnaderna. När del är fråga om beredskapsarbeten som medförinvesteringar lämnas tilläggsbidrag. Detta bidrag utgör högst avskillnaden mellan den godkända, totala kostnaden för arbetet och lönekostnadernaför anvisade arbetstagare kommunala beredskapsarbeten som varvas medutbildning får bidrag lämnas med högst av lönekostnaderna. Rekryteringsstöd lämnas som bidrag till lönekostnadernamed högst av dessa kostnader. Vid anställning av en flykting ellerinvandrare som behöver svenskundervisning lämnas ett större stöd. Bidraget till avtalade inskolningsplalser uppgår till 60 %av lönekostnaderna. De lönekostnader som avses ovan inkluderarlönebikostnader, lagstadgade såväl som avtalade. I propositionen anmäls att AMS har föreslagit ett nytt,samordnat arbeisgivarbidrag, benämnt anställningsstöd. Förslaget förs intevidare till . Vidare erinras i propositionen om all regeringen i förraårets kompletteringsproposilion tillkännagav sin avsikt att aktualiserautformningen av ett nytt åtgärdssyslem. Slutligen påpekas att arbetsmarknadsministerni årets budgetproposition anmälde sin avsikt att föreslå kostnadsbesparanderegeländringar beträffande beredskapsarbetena. Regeringen föreslår ett antal regeländringar som skallgälla på försök budgetåren 1993/94 och 1994/95 för de aktuella åtgärdsformernaberedskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplatser. Statsbidragen skall som beräknas efter en vissprocentandel av lönekostnaderna. Till skillnad från nu skall bidragets storlek,uträknat i antal kronor, fastställas redan vid beslutstillfållet och gälla förhela bidragsperioden. Den enda förändring som kan ske är bidragsreduktioner pågrund av att den anvisade arbetstagaren har oavlönad frånvaro från arbetet. För det i krontal fastställda bidraget skall gälla ett statsbidragstak 1992/93:AU8y somföreslås uppgå till . Detta sägs motsvara en månadslön på ca15 med maximal bidragsandel av lönekostnaderna. Bidragsandelen av lönekostnaderna för anvisadearbetstagare skall utgöra högst , med den begränsning som ligger i delnyssnämnda beloppsmässiga bidragstaket. Begränsningen innebär all om månadslöneröverstigande skall inräknas i bidragsunderlaget, så kommerbidragsandelen att sjunka i motsvarande mån. Den högsta bidragsandel somregeringen föreslår är högre än som gäller (). A andra sidan avgränsasde bidragsgrundande lönekostnaderna till kontant bruttolön inkl. sjuklön ochsemesterersättning samt lagstadgade sociala avgifter. Kostnaderna föradministration, lunchsubventioner m.m. kommer därmed inte att varabidragsgrundande. Förberedskapsarbeten avses gälla följande ytterligare regler: Statsbidragen skall räknas på en arbetstid som är fyratimmar kortare än normal veckoarbetstid. För beredskapsarbeten som medför investeringar slopasnuvarande bidragskonstruktion med grundbidrag till lönekostnader och tilläggsbidrag.1 stället införs bidrag med krontalsbelopp, som i stödområdena skall utgörahögst per dag och i andra delar av landet högst I per dag. För skogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inomnatur-, miljö- och fornvården skall bidrag kunna lämnas med belopp sommotsvarar högst hela kostnaden för arbetena. Till kommunalt beredskapsarbete som varvas med utbildningbör bidrag få lämnas av lönekostnaden.