yttr · GG05JuU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 1992/93 JuUly Proposition 1991/92:170 om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) har hänvisats till , som berett samtligaövriga utskott tillfålle att yttra sig över dels propositionen jämte demotioner som kan ha väckts med anledning av propositionen, dels motionerna1991/92:U534 yrkandena 7 och 8 samt 1991/92:U701, allt såvitt propositionenoch motionerna rör resp. utskotts beredningsområde. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1991/92: El-12. Ärendet föranleder följande yttrande frånjustitieutskottet. Propositionens huvudsakliga innehåll, m.m. har tillsammans med övriga sex EFTA-länderundertecknat ett omfattande avtal med EG och dess medlemsländer om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES). I anslutning till harEFTA-länderna undertecknat tre avtal sinsemellan, nämligen ett om upprättandeav en övervakningsmyndighet () och en domstol (övervakningsavtalet), ett omen ständig kommitté (kommittéavtalet) och ett om parlamentarikersamverkan påEFTA-sidan (parlamentarikeravtalet). 1 propositionen föreslås att godkänner deundertecknade avtalen samt antar förslag till en lag om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES-lagen) med grundläggande bestämmelser ominförlivande av avtalsåtagandena med svensk rätt. Vidare föreslås att riksdagenantar förslag till viss annan lagstiftning som fordras för anpassning av svenskrätt till regelverk. Ändringar föreslås bl.a. i lagen (1991:435)med vissa bestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet och ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. 1 1992/93. I övrigt redogörs i propositionen för den anpassning av svenska 1992/93:JuUly reglerinom olika områden som redan har skett eller som avses ske . Till grund för propositionen och lagförslagen ligger bl.a.en departementspromemoria (Ds 1992:14), som har remissbehandlats. Lagrådet haryttrat sig i ärendet. De frågor som aktualiseras i ärendet och som ligger inomutskottets beredningsområde gäller i första hand straffrättsliga ochprocessuella frågor. Utskottet begränsar sitt yttrande till sådana frågor ochbehandlar således motionerna E6 och U701 jämte de delar av lagförslagen som ärav intresse från processrättsliga och straffrättsliga utgångspunkter. I (art. 108.2) anges att en skallinrättas av EFTA-staterna och vilka uppgifter som det särskilt skall ankomma påden domstolen att fullgöra. EFTA-staterna har i övervakningsavtalet (art. 27)kommit överens om att inrätta en sådan domstol. skall enligt övervakningsavtaiet bl.a. hatill uppgift att pröva frågor där har ansett att en EFTA-stat inte harfullgjort sina åligganden (art. 31), att slita tvister mellan två eller fleraEFTA-stater (art. 32) och att på begäran av domstolar i EFTA-staterna avge rådgivandeyttranden om tolkningen av (art. 34). I domstolen skall finnas sju domare (art. 28).EFTA-staternas regeringar skall enhälligt utnämna domarna för en tidsperiod (art. 30). Huvudbestämmelserna i övervakningsavtalet (art. 1 53),där föreskrifterna om finns, föreslås i propositionen inkorporeradetill svensk rätt genom 3 § EES-lagen. Därmed blir de grundläggandebestämmelserna om gällande som lag här i landet. Förutom i övervakningsavtalet finns bestämmelser omEFTA-domstolen också i två protokoll till detta avtal, ett med stadgar fördomstolen (prot. 5) och ett med regler om immunitet och privilegier (prot. 7).För att uppfylla avtalet föreslås i propositionen vissa bestämmelser i 16 och17 §§ EES-lagen. Härutöver aktualiseras även vissa ändringar i brottsbalken.Till den senare frågan återkommer utskottet i det följande. I artikel 25 i protokoll 5 till övervakningsavtaletföreskrivs att skall kunna förordna att förhör med ett vittne eller en sakkunnig skall äga rum vid en domstol i det land där vittnet eller den sakkunnige har sitt hemvist. I propositionen föreslås att den avtalade ordningen åstadkoms genom att i 16 § EES-lagen ta in en regel av innebörd att lagen (1946:818) om bevisupptagning åt vissa internationella organ görs tillämplig i sådana fall. I artikel7 i protokoll 7 till övervakningsavtalet finns en föreskrift 1992/93:JuUly som angeratt lagföring för brott av en domare i får ske endast enligtsärskilda regler. Avtalsbestämmelsen innebär att om en sådan lagföring ägerrum i den måste ske inför den domstol som hos oss är behörig att dömajustitieråd och regeringsråd. I 17 § EES-lagen föreslås i enlighet härmed att 3kap. 3 § och 20 kap. 10 § skall tillämpas vid åtal här ilandet mot den som är domare i . Detta innebär bl.a. att sådantåtal endast får prövas av . I motion E6 (yrkande 1) förordas bl.a. att de nuredovisade bestämmelserna inte skall placeras i EES-lagen utan i lagen ombevisupptagning åt vissa internationella organ resp. i . Under remissbehandlingen ansåg en remissinstans attbestämmelsen om åtal mot domare i inte hör hemma i EES-lagenutan att regleringen i stället borde göras direkt i . Ipropositionen (del I s. 143) har föredragande statsrådet i viss mån intagitsamma ståndpunkt med motivering att bestämmelsen otvivelaktigt framstår somperifer i sammanhanget. Enligt statsrådets uppfattning kan emellertid detsammaanföras mot en placering i . Att reglera denna fråga i en lagför sig anser han mindre lämpligt, och vid valet mellan de två alternativ somsålunda står till buds har han stannat för att placera bestämmelsen iEES-lagen. Utskottet delar statsrådets uppfattning och anser ocksåatt samma resonemang kan läggas på frågan om var i vår lagstiftning bestämmelsenom vittneshör i för räkning skall placeras. Utskottetanser således att bör föreslå att avstyrka bifall tillmotion E6 i nu behandlad del. Redan i ingressen till sägs attavtalsparternas strävan är att uppnå och vidmakthålla en enhetlig tolkning ochtillämpning av såväl avtalet som sådana bestämmelser i som materiellthar sin motsvarighet i avtalet och att enskilda skall behandlas lika såvittavser de fyra friheterna och förutsättningarna för en fri konkurrens. Enligt artikel 6 i skall sålunda debestämmelser i avtalet, som i materiellt hänseende överensstämmer med reglerinom EG-rätten, vid införlivande och tillämpning tolkas i enlighet med sådanarelevanta avgöranden som har meddelat före avtaletsundertecknande. Bestämmelsen införlivas i svensk rätt genom EES-lagen. Innebörden av det nu sagda är alltså att en EES-regel somi och med avtalet införlivas med den svenska rättsordningen och som materiellthar sin motsvarighet i EG-rätten skall ges det innehåll som denna regel harfått genom praxis. För tolkning och tillämpning av sådanaEES-regler är det således, som framförs i propositionen, nödvändigt försvenska domstolar och myndigheter att göra sig närmare förtrogna med innehålleti avgöranden som har meddelat. I motionU701 begärs att regeringen tar initiativ till en översättning 1992/93:JuUI avEG-domstolens relevanta avgöranden. Ett par remissinstanser har särskilt framhållit behovet avatt praxis i relevanta delar görs tillgänglig för domstolar ochmyndigheter. Föredragande statsrådet anför i propositionen (del I s.146) att han delar denna uppfattning och redovisar att frågan för närvarandeövervägs i . Han anmärker därvid att det är möjligt atterfarenheter från inträde i EG kan tas till vara i dessa överväganden.Enligt vad utskottet erfarit valde man i att endast översätta sådanadomar som bedömdes ha betydelse. Inledningsvis vill utskottet i denna del i likhet medlagrådet uttala att domstolarna över huvud torde komma att få en ökad betydelsei EES-perspektivet. Rättsutvecklingen inom EG sker i stor utsträckning genomdomstolspraxis, ytterst genom avgöranden. Några egentligaförarbeten eller motiv till EG:s rättsakter finns inte, vilket innebär att detvid sidan av själva författningstexten ges liten vägledning för domstolar ochandra berörda hur en bestämmelse är avsedd att tolkas. Det finns också anledningatt anta, vilket för övrigt redan uttalats i (jfr 1991/92:LU14, rskr.78), att svensk lagstiftningsteknik kommer att i vissa hänseenden förändrasmed ett . Utskottet vill här rent allmänt peka på att dessaförändringar kommer att ställa nya stora krav på de dömande instanserna. För att underlätta en enhetlig tolkning av EES-rätteninnehåller en bestämmelse om ett system för utväxling av domarmellan , nationella domstolar i EFTA-staterna och EG-domstolen.Domarna skall systematiseras, översättas och spridas. har ocksåfått i uppgift att fortlöpande hålla praxisutvecklingen vid ochEFTA-domstolen under uppsikt. Vid skillnader i de båda domstolarnasrättstillämpning, som kommittén inte lyckas komma till rätta med, skall ensärskild tvistlösningsme-kanism i tillämpas. Vidare införs ettsystem med rådgivande yttranden från till nationella domstolarsom givetvis också kommer att spela en viktig roll när det gäller att främjaen enhetlig tolkning. När det gäller det i motion U701 aktualiserade spörsmåletvill utskottet mot bakgrund av vad som ovan anförts stryka under att frågan omen översättning av relevanta domar av brådskar. Självklart måstehela det regelverk som genom införlivas med svensk rätt också ipraktiken med det snaraste bli tillgängligt för t.ex. domstolarna. Med hänsyntill att föredragande statsrådet i propositionen, som redovisats, uttryckten sådan uppfattning och att frågan redan övervägs i framstårdock ett uttalande i saken från sida som överflödigt. Utskottetföreslår att avstyrker bifall till motion U701. Aviseradelagstiftningsfrågor på straff- och processrättens 1992/93:JuUly Till hör 22 bilagor i vilka hänvisningar görstill de för EES relevanta delarna av EG:s sekundära regelverk. Det gäller ca 1500 EG-rättsakter som har anpassats för EES-ändamål och som har beslutats avEG:s institutioner före . Dessa föreslås i propositioneninförlivade med svensk rätt genom författningar på resp. sakområde. I propositionen (del II bil. 2 s. 8) redovisas såvitt gäller process- ochstraffrätt följande i dessa frågor. När det gäller är det, anförjustitieministern, två EG-direktiv som måste beaktas, nämligen det s.k.advokatdirektivet och det s.k. examensdirektivet. Direktiven rör framför alltförutsättningarna för att uppträda som ombud inför domstol, villkoren för attbli svensk advokat och möjligheterna för utländska advokater från EES att varaverksamma i . En departementspromemoria (Ds 1992:57) med förslag tillerforderliga lagändringar har remissbehandlats, och en proposition iämnet kan förväntas . Utskottet föreslår att lämnar utan erinranvad justitieministern anfört i nu behandlade delar. I sammanhanget villutskottet erinra om att kravet på svenskt medborgarskap för den som vill antas tillledamot av , resp. uppträda som rättegångsombud, nyligenändrats på det sättet att medborgarskap i de nordiska länderna jämställs medsvenskt medborgarskap (jfr prop. 1990/91:116, JuU37, rskr. Justitieministern aviserar också vissa ändringar ibrottsbalken. Bakgrunden är att en EFTA-stat enligt artikel 26 i protokoll 5till övervakningsavtalet skall behandla tredskande vittnen och sakkunniga ellervittnen och sakkunniga som begår mened inför på samma sätt somom förseelsen hade begåtts vid en domstol i EFTA-staten. I ett sådant fallskall EFTA-staten låta åtala ifrågavarande vittne eller sakkunnig vid behörignationell domstol. Inom har en promemoria (92-1836) iämnet upprättats. Promemorian har remissbehandlats och bereds idepartementet. Även i denna del föreslår justitieutskottet att EES-utskottetlämnar utan erinran vad justitieministern anfört. Förslagen till lag om ändring i lagen (1991:435) med vissabestämmelser om internationellt samarbete på brottmålsområdet och förslagettill lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissafall föranleder ingen erinran från utskottets sida. I övrigt har justitieutskottet inte något att anföra medanledning av propositionen eller motionerna. Stockholmden 1992/93:JuUly I beslutet har deltagit: (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), KentCarlsson (s), (nyd) och ().