yttr · GG05SfU5 · 1992-12-31 00:00:00 — Socialutskottethar beslutat bereda socialförsäkringsutskottet tillfålle attsenast yttra sig över proposition 1992/93:160 om husläkare m.m.jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna berörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde. Iproposition 1992/93:160 om husläkare m.m. förslås ett husläkarsystem som skallbörja genomföras fr.o.m. och som förväntas vara fulltgenomfört vid utgången av . Systemet föreslås bli närmare reglerat i enlag om husläkare. Husläkarverksamheten skall finansieras genom patientavgifteroch landstingsmedel enligt vad sjukvårdshuvudmännen beslutar inom sittrespektive sjukvårdsområde. Husläkarna bör själva kunna välja driftform ochsåledes antingen vara anställda av sjukvårdshuvudmännen om dessa erbjuderanställning, eller vara egna företagare, eller vara anställda i ett bolag,eller arbeta inom ett personalkooperativ. Varje husläkare som uppfyllerkompetenskraven skall fritt kunna etablera sig på de villkor som anges i lagenoch av sjukvårdshuvudmannen. Socialförsäkringsutskottetslagstiftningsöm rade berörs i följande tre avseenden av förslaget ipropositionen. Lagenom allmän försäkring (AFL) I2 kap. 2 § (AFL) föreslås i propositionen ett nytt andra stycke, vari anges atthälso- och sjukvård enligt den nya lagen om husläkare inte omfattas av denersättning som utges för öppen hälso- och sjukvård m.m. som ombesörjs av stat,landsting eller kommun. Paragrafenreglerar den ersättning som försäkringen utger enligt, numeraårliga, överenskommelser mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen.Ersättningen för utgör , varav 5 006 miljonerkronor utges i form av allmän sjukvårdsersättning. Den allmännasjukvårdsersättningen fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen efter enbehovsbaserad modell med tre behovsklasser. Fördelningskriterierna mellanklasserna är skillnader i befolkningens dödlighet, sjukfrånvaro ochförtidspensionering samt antalet ensamboende äldre. Övriga ersättningsbelopputges för speciella ändamål och på särskilda villkor. 1 1992/93. 1992/93 SfU5y Från denallmänna sjukvårdsersättningen avräknas vad som /93:SfU5y föregåendeår utgetts i ersättning från den allmänna försäkringen till privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster inom sjukvårdshuvudmannens område. Förutsättningenför att privatpraktiserande läkare skall erhålla försäkringsersättning är attde är uppförda på förteckning. För att en läkare skallföras upp på förteckningen krävs dels att han/hon åtagit sig att följabestämmelserna i läkarvårdstaxan (1974:699) dels att sjukvårdshuvudmannentillstyrker att han förs upp på förteckningen (den s.k. etableringskontrollen).Sjukvårdshuvudmannens tillstyrkan behövs dock inte om läkaren med avsikt attbedriva heltidsverksamhet övertar en befintlig praktik från en läkare som äransluten till försäkringen och den övertagande läkaren bedriver verksamhetenvidare med i huvudsak oförändrad inriktning (s.k. ersättningsetablering).Tillstyrkan behövs inte heller om läkaren nyetablerar sig inom stödområdena 1eller 2 eller vissa angivna glesbygdskommuner. Tillstyrkan behövs slutligeninte heller för en tillfållig vikarie för läkare som är uppförd påförteckning. I huvudsak motsvarande villkor gäller enligt förordningen(1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling för att en privatpraktiserandesjukgymnast skall få uppföras på förteckning och därmederhålla ersättning från försäkringen. En läkare som är anställd hos sjukvårdshuvudman får inteföras upp på förteckning om veckoarbetstiden är lägst eller i frågaom läkarpsykoanalytiker lägst (s.k. fritidspraktiker). En sjukgymnastsom är heltidsanställd hos sjukvårdshuvudman får inte föras upp på förteckninghos . Genom att husläkare, såväl offentligt anställda somverksamma i privat regi, skall få ersättning för verksamheten från landstingenoch genom direkta patientavgifter konstaterar utskottet att propositionensuttryck "fri etablering" för husläkarnas del innebär en etableringmed landstingsmedel och inte, som uttrycket använts, en etablering medförsäkringsmedel. konstaterar utskottet att försäkringensetableringskontroll skärps genom att en läkare inte skall kunna kombinerahusläkarverksamhet med privat verksamhet som specialist i allmänmedicin med enförsäkringskasseanslutning. Inte heller övriga specialister som överväger attvara verksamma som husläkare skall kunna kombinera verksamheten medförsäkringskasseanslutning. Den som redan är försäkringskasseansluten menväljer att bli husläkare skall inte heller få överlåta sin privatpraktik tillannan som ersättningsetablering. Däremot bör enligt propositionen husläkarenkunna ha sin praktik vilande under tid som han eventuellt är verksam somhusläkare med anställning hos sjukvårdshuvudman för att kunna återgå tillpraktiken med försäkringskasseanslutning efter ordinarie pensionsålder.Nuvarande etableringsregler bör, enligt propositionen, i övrigt gälla. Under den allmänna motionstiden har liksom tidigareår väckts ett stort antal motioner om sjukvårdens finansiering och organisation och om nya vårdgivargruppers anslutning till försäkringen. na har hänvisats till socialförsäkringsutskottet och har ännu inte Motioner av detta slag har utskottet tidigare brukat be- 1992/93:SfU5y handla isamband med regeringens skrivelse om ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Utskottet behandlade senast sådana motioner under hösteni betänkande SfU6 och motionerna avslogs med hänvisning till bl.a. direktivenför den parlamentariska kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering (dir.1992:30). Enligt dessa utredningsdirektiv skall kommitténsställningstaganden utgå från en analys av i första hand tre olikafinansierings- och organisationsmodeller som är: - En reformerad landstingsmodellsom bygger på dagens system, där eller kommunen ansvarar för finansiering och tillhanda hållande av hälso- och sjukvård. Produktionen av hälso- och sjuk vården bör kunna ske av såväl offentliga som privata producenter på likartade villkor och i konkurrens. -En modell med primärvårdsstyrdvård där samtliga hälso- och sjukvårdens resurser läggs hos primärvården. Denenskilde väljer en husläkare som tilldelas resurser som inkluderar även tänktakostnader för bl.a. specialist- och slutenvård, som husläkaren vid behov köperfrån lämplig vårdgivare. Finansieringen kan ske såväl primärkommunalt ellerlandstingskommunalt som centralt av staten. - En modell med obligatorisksjukvårdsförsäkring som innebär att resurserna för hälso- och sjukvård samlas hos en eller flera försäk ringsgivare, varmed landstingens rätt att ta ut skatt för hälso- och sjukvården upphör. Patienter får rätt till försäkringen enligt vissa regler för t.ex. diagnos, behandling m.m. Försäkringen ger ersättning till vårdgivaren i enlighet med en fastställd taxa eller olika former av vårdkontrakt. Utredningen bör enligt direktiven bedriva sitt arbete såatt det är slutfört . I motion So40 av m.fl. (m, c och kds) noterasatt husläkarförslaget föregriper regeringens arbetande parlamentariskautredning om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000)och att det finns risk för att ett beslut om husläkare kommer att bindautredningen till en redan gjven struktur. Lämpligheten av att nu genomföra enhusläkarreform innan HSU 2000 lagt fram sina förslag ifrågasätts även i motionSo38 av lan m.fl. I denna motion begärs också i yrkande 7 etttillkännagivande om att fri etableringsrätt successivt skall införas förläkare. 1 motionerna So34 av m.fl. (s), So35 avAnita m.fl. (s), So36 av m.fl. (v), So42 av SylviaLindgren m.fl. (s) och So43 av m.fl.(s) yrkas avslag påpropositionen. Denna kritiseras främst för att det föreslagna husläkarsystemetriskerar att skada en f n. väl fungerande primärvård och också kan geallvarliga konsekvenser för det förebyggande arbetet och för folkhälsan. Utskottet erinrar om att propositionen är ett fullföljandeav utfåstel- ser i den borgerliga regeringens regeringsförklaringar, , om att ett husläkarsystem successivt skall införas för att 3 säkerställa alla medborgares rätt att välja en egen läkare och att etableringsfrihetkommer att införas stegvis. Utan att närmare gå in på l992/93;SfU5y enskildheternai propositionen och motionerna om hur förslaget slutligen skall utformas,vilket helt är en fråga som det ankommer på socialutskottet att ta ställningtill, anser socialförsäkringsutskottet att utfåstelserna iregeringsförklaringarna skall infrias. Utskottet kan emellertid i vissa delaransluta sig till de synpunkter som framförts i de nämnda motionerna. Det ärdärför, enligt utskottets uppfattning, viktigt att vid ett beslut omett husläkarsystem i enlighet med propositionen genom ett tillkännagivande tillregeringen understryker, att beslutet inte får vara ett hinder för HS 2000 attarbeta enligt de direktiv som utredningen har fått och att förutsättningslöstpröva vilken organisations- och finansieringsmodell som kan vara bäst förhälso- och sjukvården. Om utredningen kommer fram till ett annat alternativ bördet enligt utskottets bedömning ändå finnas goda möjligheter att ta tillvarafördelarna med det föreslagna systemet. Utskottet syftar då främst påmöjligheterna för patienterna att fritt få välja sin primärvårdsläkare och attförslaget bör kunna bidra till en jämnare läkarfördelning över landet. Defrågor vad gäller etableringar m.m. som ännu inte är lösta genom propositionensförslag får enligt utskottets uppfattning lösas inom ramen för det pågåendeutredningsarbetet inom HS 2000. Det anförda innebär att utskottet föreslår att socialutskottetavstyrker bifall till motionerna So34, So35, So36, So42 och So43. Motion So38yrkande 7 bör kunna tillgodoses med vad som anförts ovan. I propositionen föreslås ett tillägg i 1 § lagen(1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor som innebär attsjukvårdshuvudmannen skall ersätta den del av kostnaderna för sjukresor tilloch från husläkare som inte avser patientens avgift. Utskottet har ingenerinran mot detta förslag. Lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader Högkostnadsskyddet enligt lagen om begränsning avläkemedelskostnader m.m. föreslås i propositionen omfatta även patientavgifterför vård hos husläkare. Det skall därvid ankomma på sjukvårdshuvudmannen atttäcka bortfallet av husläkarens arvode. Vidare föreslås att bestämmelserna omrabatterade läkemedel skall gälla även sådana läkemedel som förskrivs avdistriktssköterskor. Utskottet har inte heller någon erinran mot dessa förslag. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),() och Bo Finnkvist (s). , , , , , och Bo Finnkvist (alla s) anför: I partimotion So34 av m.fl. (s) och tremotioner från enskilda socialdemokratiska ledamöter har yrkats avslag påförslaget i proposition 1992/93:160 om att införa ett husläkarsystem. Eftersomutskottsmajoriteten anser att förslaget bör genomföras vill vi framhålla att viansluter oss till avslagsyrkandena i motionerna, men avstår från att närmare gåin på motionärernas motiv för att propositionen skall avslås, eftersom dessaberör frågor om sjukvårdshuvudmännens organisation och finansiering av hälso-och sjukvården som tillhör socialutskottets beredningsområde. (nyd) anför: Principiellt är Ny demokrati motståndare till att man, somblir följden av det föreliggande förslaget, ytterligare stärker landstingensroll inom hälso- och sjukvården. Detta strider markant mot partiets politik omatt avskaffa landstingens beskattningsrätt. Utskottsmajoriteten har emellertidföreslagit att vid ett beslut om det föreslagna husläkarsystemet böruttala att beslutet inte får vara ett hinder för HS 2000 att arbeta enligt dedirektiv utredningen fått och att förutsättningslöst pröva vilkenorganisations- och finansieringsmodell som kan vara bäst för hälso- ochsjukvården. Ny demokrati kan därmed inom ramen för utredningens arbetefortsätta att verka för det alternativ som innebär en finansiering av hälso-och sjukvården genom obligatorisk sjukvårdsförsäkring.