yttr · GG05AU3 · 1992-12-31 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottettillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:100 bilaga 14 Länsstyrelsernam.m. (s. 3278) i berörd del och därtill hörande moment 1 i hemställan somavser godkännande av inriktningen av länsstyrelsernas verksamhet jämte motionerna1992/93:A267 yrkande 22, Bo306 och Bo309. Under förutsättning av bostadsutskottets medgivandeöverlämnar arbetsmarknadsutskottet tillsammans med föreliggande yttrande jämvälmotionerna 1992/93:A401, A810 yrkande 14 och A811 yrkande 18. Utskottetyttrar sig i det följande över deb propositionen i ovan nämnd del såvitt avserunderavsnittet 1. Regional ekonomi och näringslivsutveckling i avsnittetNäringsliv och infrastruktur, deb ovan antecknade motioner som väckts med anledning avproposition 1992/93:100 av följande motionärer: 1992/93:A267 yrkande 22 av m.fl. (s), 1992/93:A401av och (), 1992/93:A810yrkande 14 av m.fl. (s), 1992/93:A811yrkande 18 av m.fl. (c), 1992/93:Bo306av och (), 1992/93:Bo309av (). I propositionen framhålls att länsstyrelsernas arbete medregional utveckling bör ha en klar strategisk inriktning, baserad på ett välförankrat programarbete. Strategin bör utarbetas så att den får genomslagsåväl på de områden som själv svarar för som på andra aktörer ilänet, heter det i propositionen. Samarbete mellan olika sektorer är avgrundläggande betydelse liksom behovet av läns-övergripande samarbete, eftersommånga strategiska frågor berör flera län. 1 1992/93. 1992/93 AU3y Användningenav medlen för regionala utvecklingsinsatser, det s.k. 1992/93;AU3y länsanslaget,bör så långt möjligt styras av initiativ och vara förankrad i strategin.Behovet av uppföljning understryks. Beträffande användningen av länsanslageterinras om gällande bestämmelser: Medlen får inte användas förtillsvidareanställningar hos länsstyrelserna. Inte heller får medlen användasför administration eller för att på annat sätt finansiera verksamhet som börbelasta förvaltningsanslag, påpekas det i propositionen. finner att regionala insatser inte kan genomföras på etttillfredsställande sätt på grund av resursbrist på förvaltningsanslaget fårdetta inte lösas genom tänjning av sakanslaget. I motionerna A267 av m.fl. (s), A810 avInger Hestvik m.fl. (s), A811 av m.fl. (c) och Bo306 av IngridAndersson och () förespråkas särskilda satsningar för attstödja kvinnligt företagande, varvid inrättande av ett särskilt resurscentrumeller liknande för kvinnor bör inrättas vid varje länsstyrelse. MarthaGårdestig (kds) är av samma uppfattning och föreslår i motion Bo309 att ettsådant centrum inrättas vid i . Socialdemokraterna i motion A267 pekar på de olika förslagtill åtgärder som () har utarbetatoch presenterat i en rapport till regeringen. I avvaktan på ett samlat grepp omdessa förslag anser motionärerna att ett bör inrättas vidvarje länsstyrelse. Även motionärerna i motion A811 pekar på de förslag tillåtgärder som presenterats av och anser att de bör beredas ochgenomföras. Länsstyrelserna som administrerar det regional politiska stödetbör beakta behovet av särskilda mottagningsenheter för kvinnor som vill bliegna företagare. Medel för de resurscentra för kvinnor som motionärerna imotion A810 föreslår bör öronmärkas i länsanslagen. I motionerna Bo306 och Bo309 hänvisas till olikakvinnoprojekt som med framgång bedrivits med projektmedel i resp. Gävleborgsoch . Det finns enligt dessa motionärer anledning att stimuleraövergången till permanenta resurscentra. För detta behövs särskilda, riktademedel till länsstyrelserna. I motion Bo309 framhålls att finansieringen av engrundplåt till ett resurscentrum kan ske inom ramen för anslaget tilllänsstyrelserna. Även motion A401 tar upp möjligheten att avregionalekonomiska medel satsa särskilt på kvinnors utbildning ocharbetsmarknad. Motionärerna framhåller olika projekt som bedrivits inomBergslagsområdet, projekt som visar att det finns kompetens att utvecklainsatserna för kvinnorna. Det är därför nödvändigt att länsstyrelserna avsättersärskilda medel för fortsatta satsningar på kvinnor. Utskottet 1992/93:AU3y har vid flera tillfållen undersenare år behandlat frågor som rör kvinnors företagande. i detav godkända betänkandet 1992/93:AUI underströk utskottet betydelsenav kvinnors företagande för ekonomiska utveckling. I betänkandetbeskrevs flera åtgärder som vidtagits för att öka kvinnornas möjligheter tillföretagande. Bl.a. hänvisades till det uppdrag som regeringen gett atttillsammans med berörda myndigheter och organ sammanställa ett informationsmaterialriktat till kvinnliga företagare. En annan del av uppdraget till gälldeatt analysera möjligheter och hinder som möter kvinnliga företagare i detregionalpolitiska stödområdet. uppdrag har resulterat i en rapporttill regeringen. I rapporten har lagt fram ett förslag till program förkvinnligt företagande. Förslagen berör områdena rådgivning, ekonomiskt stöd,utbildning, nätverk och forskning. I fråga om rådgivning konstaterar attbara var sjätte nyföretagare är kvinna men utgår från att antaletkvinnliga företagare kan öka väsentligt om den grundläggande rådgivningen påområdet byggs ut. Bl.a. föreslås att viss del av länsstyrelsernas projektmedelanvänds till att anställa en kvinnlig affårsrådgivare för kvinnligaföretagare/nystartare i varje kommun. En sådan rådgivare bör ta ansvar ävenför exempelvis utbildningar. I varje län bör dessutom en mentorpool inrättasför att ge de kvinnliga företagarna ett "bollplank" för fortlöpandeidé- och problemdiskussioner. Regeringen har beslutat att ge NUTEKi uppdrag att genomföra ett handlingsprogram som skall främja kvinnligtföretagande i det regionalpolitiska stödområdet. Programmet har sin bakgrund iden analys av möjligheter och hinder för kvinnors företagande som NUTEKredovisat i nyssnämnda rapport. I uppdraget ingår att skall verka för attrådgivning lämnas av kommuner och regionala utvecklingsfonder m.fl. tillkvinnor som vill starta företag. Olika medel får prövas för att underlätta ochstimulera kvinnors företagande. Den föreslagna verksamheten skall pågå . Förgenomförandet av programmet har beslutats om en ökning av medelsram med20 . I ett särskilt uttalande med anledning av uppdraget tillNUTEK säger arbetsmarknadsministern: "behöver nya företagare ochentreprenörer och det råder ingen tvekan om att kvinnorna här kan göra viktigainsatser inte minst för att skapa nya arbetstillfållen." Utskottet har som framgått av nyssnämnda redogörelse uppe hållit sig ganska ingående vid det uppdrag som har fått och det handlingsprogram som skall genomföras av verket. Inte minst frågan om rådgivning och den framtida organisatoriska modell man kan komma fram till för denna rådgivning är i nu förevarande sammanhang av intresse. Som utskottet redogjort för får permanenta organ inte 1992/93:AU3y inrättasmed stöd av medel från länsanslaget. Så länge en verksamhet bedrivs som projektmöter det givetvis inte något hinder att använda sådana medel föradministrationen av projektet. Vad som förespråkas i flertalet av ovan nämndamotioner innebär emellertid att särskilda organ inrättas vid länsstyrelserna isyfte att främja kvinnligt företagande. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är detgivetvis viktigt att på allt sätt stödja kvinnors företagande genom rådgivningoch utbildning m.m. Som framgått av den föregående framställningen har utskottetvid flera tillfållen uttalat sitt stöd för att så sker. Det finns goda skäl attanta inte minst framgår detta av att just den aktuellafrågan om kvinnligt företagande av olika anledningar ännu inte har fåtttillräcklig uppmärksamhet inom ramen för ordinarie verksamhet.Såvitt utskottet kan finna får det dock anses vara varje länsstyrelses ensakatt bedöma om ett särskilt organ skall tillskapas för ändamålet eller om enverksamhet som övergår till att bli permanent skall kunna integreras i denordinarie verksamheten. anser att man bör avvaktaresultatet av den programverksamhet som skall inledas av innan man tarställning till formerna för rådgivning till och utbildning av kvinnor som villstarta företag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A267 (s), A401(s), A810 (s), A811 (c), Bo306 (s) och Bo309 (kds), i förekommande fall iberörda delar, och föreslår att godkänner den inriktning avlänsstyrelsernas arbete med regional utveckling som förordas i propositionen. 1 beslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), LahjaExner (s), (), (), (), (nyd), (), (),(), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , , ,, och (alla s) anser att den del avutskottets yttrande på s. 4 som börjar med "som utskottet" och slutarmed "i propositionen" bort ha följande lydelse: har drivit ett projekt för kvinnliga företagare och bildat nätverk av olika slag, tagit fram utbildningsmaterial, ordnatkonferenser m.m. Länsstyrelserna satsar projektmedel på kvinnliga företagare.Utvecklingsfonderna har konsulter som särskilt arbetar med kvinnligtföretagande. Enligt utskottets mening bör fortsättningsvis särskildasatsningar göras för att stödja kvinnligt företagande i hela landet. De förslagtill åtgärder som lagt fram i sitt handlingsprogram är därför intressantaoch viktiga att genomföra. I motion A267 (s) framhålls att det i avvaktan på attNUTEK:s program leder fram till ett samlat grepp vid varje länsstyrelse börinrättas ett för att stödja olika former av sysselsättningsskapandeaktiviteter bland kvinnor. Kostnaderna härför bör tills vidare bestridas frånlänsanslaget. Utskottet återkommer härtill vid behandlingen av anslagsfrågornai betänkandet 1992/93:AU13 om regionalpolitiken. Vad utskottet med anledning av motionerna A267 (s), A401(s), A810 (s) och Bo306 (s), i förekommande fall i berörda delar, anfört börges regeringen till känna. Motionerna A811 (c) och Bo309 (kds) bör i den mån deinte får anses tillgodosedda med vad ovan anförts inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Utöver vad utskottet sålunda anfört bör godkännaden inriktning av länsstyrelsernas arbete som förordas i propositionen.