yttr · GG05JoU4 · 1992-12-31 00:00:00 — har i beslut berettjordbruksutskottet m.fl. utskott tillfålle att avge yttranden över proposition1992/93:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner, såvittpropositionen och motionerna berör resp. utskotts beredningsområde. behandlar i sitt yttrande i huvudsakendast de förslag angående minskning av stödet till jordbruket och om miljöavgiftersom framförs i motion Fi92 av m.fl. (s). I proposition 1992/93:150 redovisas beräkningar av budgetutfalletoch statens lånebehov för innevarande budgetår. Vidare redovisar regeringen ien reviderad finansplan sin bedömning av hur den ekonomiska politiken börutformas. Regeringens besparingsprogram för åren 19941998 preciseras. Åtgärderom , huvudsakligen på utgiftssidan, aviseras. I denreviderade finansplanen (bil. 1 s. 5) anförs att den ekonomiska politiken skallpräglas av hänsyn till miljön och naturresurserna. Balansen mellan ekonomi ochekologi måste säkras. Genom ekonomisk tillväxt ökar utrymmet för nödvändigamiljösatsningar. En offensiv miljöpolitik är i sin tur en förutsättning för atttillväxten skall bli uthållig. Utvecklingen av ekonomiska styrmedel är ettcentralt inslag i en sådan politik. Enligt ett uttalande på s. 30 ifinansplanen räknar finansministern med att miljöskatter skall kunna bidra medca i ökade inkomster. Ett antal åtgärder för att främja sysselsättningenföreslås. I bilagorna 210 framläggs förslag som berör sammanlagt nio departementsverksamhetsområden. och Miljö- och naturresursdepartementetberörs ej direkt av dessa bilagor. Av propositionen framgår dock (bil. 8 s. 50)att det inom Miljö- och naturresursdepartementets område har redovisats eninventering av lämpliga beredskapsarbeten. Föredragande statsrådet förutsätteratt och överlägger om möjligheterna attutföra sådana arbeten. Under rubriken 2.16 Bidrag till tidigareläggning avinveste- 1 1992/93. 1992/93 JoU4y föreslås (s. 54 f.) att ställs till AMS 1992/93:JoU4y förfogandeför bidrag om högst till arbeten med skogsbilvägar som avslutas senast den31 . I motion Fi92 av m.fl. (s) yrkas 19.att riksdagenbeslutar att jordbruksstödet för /94 skall minska med 1 miljardkronor i enlighet med vad som anförts i motionen, 20.att riksdagenhos regeringen begär att en utredning tillsätts för att bedöma hurmiljöavgifter skall kunna användas för att förstärka statsfinanserna ochförbättra miljön. I motiveringen till yrkande 19 anförs att riksdag ochregering återgått till en jordbrukspolitik med ökade inslagav reglering och av subvention av livsmedelsexporten. Denna politik innebär enbelastning för samhällsekonomin och för de offentliga finanserna. Enligtmotionen har Socialdemokraterna under vårriksdagen presenterat förslag sominnebär en besparing på jordbrukets område med ca jämfört medriksdagens majoritet. Detta uppnås, anför motionärerna, genom att bibehålla dettnkomststöd som ingick livsmedelspolitiska beslut, stå fast vid ettinlösenpris på spannmål på per kg, begränsa ökningen av exportstödetsamt bibehålla prisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedeloch omvandla avgifterna till en miljöavgift. I anslutning till yrkande 20 anförs att en parlamentariskutredning bör tillsättas för att pröva hur miljöavgifter skall kunna användasför att förbättra miljön och öka sysselsättningen. I detta sammanhang börfrågan om avfallsavgift för osorterat industriavfall prövas. Det statliga stödet till jordbruket m.m. Utskottet har för sin del ingen erinran mot vad som anförsi kompletteringspropositionen om hänsyn till miljön och naturresurserna i denekonomiska politiken och om sysselsättningsskapande åtgärder. När det gäller det statliga stödet till jordbruket fårutskottet anföra följande. Enligt livsmedelspolitiska beslut(1989/90:JoU25) skulle jordbruket få del av någraolika stödformer som i huvudsak syftade till att underlätta den eftersträvadeomställningen av näringen. Utöver dessa stöd skulle jordbruket, i avvaktan påatt GATT-förhandlingarna ledde till resultat, erhålla särskild kompensationför kostnadsökningar m.m. Till skillnad från vad som tidigare gällt skullesådana kostnadsökningar nämligen inte längre få tas ut i form av prishöjningar.Denna kompensation har i princip direktbidrag till näringen i form av bidrag per djur 1992/93:JoU4y (kobidragm.m.) och arealbidrag till vegetabilieodlingen. Efter /91 hardock den del av direktbidragen som avser vegetabilieodlingen i huvudsakanvänts för andra ändamål inom jordbruksregleringen. I samband med livsmedelspolitiska reformbeslutade att vissa s.k. interna avgifter, däriblandförmalningsavgifter och prisregleringsavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel, skulle få tas ut övergångsvis till . Enligtbeslutet skulle dessa avgiftsmedel räknas som jordbrukets medel och användasför ändamål inom jordbruksregleringen. beslut har i olika sammanhangkonstaterat att sedermera inlämnade ansökan om medlemskap i ställernya krav på jordbrukspolitiken som inte ryms inom ramen beslut.För att förbereda en avstämning av omställningsbeslutet enligt 1990 årsriksdagsbeslut har en särskild kommission. Kommissionens två första delbetänkanden har resulterat ipropositioner och riksdagsbeslut om olika anpassningsåtgärder i jordbruket. Deviktigaste åtgärderna framgår av utskottets betänkanden /93:JoU13 ochJoU20. Besluten innebär i korthet att för inträdet i EGskall ha en stark och konkurrenskraftig jordbruksnäring och industri och attdetta redan nu kräver en anpassning av de svenska pris-, stöd- ochkostnadsnivåerna. I anslutning till motionärernas synpunkter påjordbruksstödet och belastningen på de offentliga finanserna vill utskottetframhålla att statens kostnader för jordbruksstödet successivt sjunkit sedan1990 års livsmedelspolitiska beslut. Delvis är detta en effekt av den utfasningav vissa stödformer som innefattades i beslutet. Delvis beror den minskadebudgetbelastningen på att de ovannämnda direktbidragen, som ett led i detallmänna besparingsarbetet, successivt reducerats. De beslut som fattats avriksdagen under innevarande vårsession och som i vissa avseenden inneburitförbättringar för jordbruksnäringen jämfört med regeringens förslag har ejföranlett någon höjning av de i budgetpropositionen föreslagna anslagen. Dettasammanhänger bl.a. med att kostnaderna för de aktuella stödformerna till stordel finansieras med s.k. interna avgifter och ej med budgetmedel (se1992/93:JoU13 och JoU20, rskr. 231 och 330). Utskottet återkommer tillfinansieringsfrågorna i det följande. För /94 har sålunda under niondehuvudtiteln bifallit regeringens förslag och anvisat ett förslagsanslag på till omställningsåtgärder i jordbruket m.m. (1992/93:JoU13,rskr. Övriga stödformer finansieras över ett antal rubricerade anslag,varav det budgetmässigt största gäller stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra om (B 8). Underfjortonde huvudtiteln har vidare anslagits tilllandskapsvårdande åtgärder. De förändringar av jordbruksstödet som beslutats avriksdagen un der vårsessionen 1993 består i huvudsak av ett (enligt beslut 3 utvidgat) arealbidrag till växtodlingen, höjt inlösenpris för spannmål 1* 1992/93. samtbidrag till export av förädlade livsmedel och ökade bidrag till 1992/93:JoU4y köttexporten.Kostnaderna för arealbidrag och höjt inlösenpris finansieras inom ramen föranslaget till omställningsåtgärder i jordbruket m.m. 1 fråga om beslutet omhöjt inlösenpris vill utskottet särskilt framhålla att ett inlösenpris på 1,05kr per kg spannmål ligger klart under det interventionspris som för närvarandegäller inom EG. Enligt den beslutade CAP-reformen inom EG räknar man där medatt först komma ned till en lägre prisnivå, jämförbar med den svenskaprisnivån. Det bör också understrykas att beslut inte syftade till ettspannmålspris på per kg. Däremot innebar beslutet att man genom en medstatliga medel understödd produktionsomställning skulle uppnå en balans påmarknaden som resulterade i ett jämviktspris på en högre nivå. Besluten om exportstöd för förädlade livsmedel och köttfinansieras genom att ett belopp om resp. 100 miljonerkronor förs från utjämningskassan inom det s.k. RÅK-systemet tillstatsbudgetens inkomstsida (se 1992/93:JoU20). Prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel avskaffades med verkan fr.o.m. (se1992/93:JoU9). Huvudskälet till att avgifterna avskaffades var att de saknardirekt motsvarighet i EG och således innebär en högre kostnadsnivå för detsvenska jordbruket jämfört med EG:s jordbruk. De inbringade omkring 400miljoner kronor . Intäkterna har i enlighet med beslut använtsför att finansiera exporten av spannmålsöverskottet. Enligt yrkande 19 i motion Fi92 bör besluta attsänka jordbruksstödet för /94 med . Av motionenframgår ej vilka anslag som avses. Av den tämligen kortfattade motiveringendrar utskottet den slutsatsen att motionärerna avser uppnå en neddragning avjordbruksstödet eller en budgetmässig sparef-fekt genom en kombination avminskade bidrag, återinförda prisregleringavgifter och möjligen också genom ändraddisposition av medel i jordbrukets regleringskassor. Utskottet anser sig först böra redovisa några synpunkterav mer teknisk karaktär på besparingseffekterna av motionärernas förslag. Närdet gäller förslaget om inkomststöd konstaterar utskottet på grundval av enreservation (s) i betänkandet JoU13 att en besparingseffekt kan uppnås om 248miljoner kronor (skillnaden mellan aktuella nivåer i arealbidrag/inkomststöd -multiplicerat med bidragsberättigad areal om 1 240 000 ha). Dettaförutsätter att med ändring av tidigare beslut sänkerarealbidraget/inkomststödet från till per ha och anvisar ettmotsvarande lägre belopp under anslaget B 10. Omställningsåtgärder i jordbruketm.m. Övriga förslag ger inga direkta besparingseffekter påbudgetens utgiftssida för /94. I fråga om sänkt inlösenpris påspannmål bör framhållas att kostnaden slår igenom i budgeten endast om deovannämnda avgiftsmedlen är otillräckliga. räknar mani med att tidigare balanserade och inflyt- andeavgiftsmedel är tillräckliga och dessutom ger ett betydande över- l992/93:JoLI4y skott somkan balanseras till /95. Överskottet av avgiftsmedel beror tillstor del på att skörd blev betydligt mindre än normalt ochföljaktligen även exportbehovet minskade. Beräkningarna av nästa skördeårsexportkostnader görs på grundval av vissa antaganden om överskottets storlek,världsmarknadsprisernas utveckling och, i detta fall, ett inlösenpris om 1,05kr per kg enligt beslut (JoU 13). Med sänkt inlösenpris enligtmotionens förslag blir givetvis belastningen på avgiftsmedlen ännu lägre. I enlighet med utskottets betänkande JoU20 har riksdagennyligen beslutat att bl.a. avsätta ytterligare till dettemporära stödet för export av kött som innefattades beslut. Somframgår av nyssnämnda betänkande finansieras emellertid denna åtgärd med medelfrån den s.k. RÅK-kassan. Även om upphäver sitt tidigare beslut omutvidgat exportstöd upppstår således ingen direkt besparing i statsbudgeten. Att återinföra prisregleringsavgifterna på handelsgödseloch bekämpningsmedel som en miljöavgift kan ge ett tillskott till statskassanpå ca . Det förutsätter att frångår den tidigarefastlagda principen att internavgifterna skall användas inom jordbruksregleringen.Utskottet konstaterar också att motionärerna i sin motivering till yrkande 20(se nedan) förordar det på vissa avgiftsområden tillämpade systemet med attåterföra olika typer av miljöavgifter till den berörda näringsgrenen. Underförutsättning att den föreslagna miljöavgiften konstrueras som en skatt ochtillförs statsbudgetens inkomstsida uppkommer dock här en besparingseffekt. Det anförda innebär sammanfattningsvis att motionärernasförslag kan ge en direkt besparingseffekt på statsbudgetens utgiftssida på ca för /94. Det bör dock understry kas att ett sänkt arealbidrag och sänkt inlösenpris på spannmål kan utgöra ett incitament till att anmäla ytterligare stora arealer för om ställning. Med ett genomsnittligt omställningsbidrag om per ha under /94 kan mycket väl den beräknade bespa ringseffekten gå om intet och t.o.m. leda till ökade utgifter för statskas san. Om t.ex. ytterligare 100 000 ha anmäls till omställning uppstår ökade kostnader med ca . I detta sammanhang bör nämnas att anmälningsfristen för att ansöka om omställningsstöd för /94 löpte ut och att ca 15 000 ha, enligt uppgift från , anmälts för omställning. Det fak tum att så att säga med facit i hand kan konstatera den faktiska kostnaden för omställningsstödet innebär inte att i efterhand behöver ändra redan anvisat anslag. Anslaget i fråga är ett förslagsanslag som i fråga om omställningsstödet anpassas uppåt eller nedåt efter den faktiska anslutningen till omställningsprogrammet. Den lösning som förordas i motionen innebär att efter det att anmälningstiden för omställningsstöd löpt ut beslutar om en för sämring av villkoren för den areal som inte anmälts till omställning. Ett sådant förfaringssätt från sida anser utskottet vara ute- 5 Omriksdagen ändå skulle fatta ett sådant beslut som påtagligt 1992/93:JoU4y ändrarförutsättningarna för icke omställd areal måste självfallet anmälningstiden föromställningsstöd förlängas. När det gäller eventuella besparingseffekter påavgiftssidan krävs det att frångår tidigare beslut om disposition ochanvändning av internavgifterna. De aktuella avgifterna tas ut (resp. har tagitsut) med stöd av två lagar, dels lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukterm.m., dels lagen (1990:616) om införande av förstnämnda lag. Utskottet villunderstryka att dessa pålagor i statsrättsligt hänseende betecknas somavgifter just av den anledningen att de återförs till näringen eller används iett prisreglerings- eller kostnadsutjämningssystem. Om avgiftsmedel av dettaslag skall dras in till statskassan utan den förutsatta motprestationen frånstatens sida torde det krävas att genom en lagändring fattar ett nyttbeslut om avgifternas rubricering och disposition. Vad sedan gäller jordbruksnäringens ekonomiska situationoch beredskap för ytterligare intäktsminskningar vill utskottet framhållaföljande. Redan i samband med behandlingen av budgetpropositionen konstateradeutskottet att det från olika håll i landet kommit oroande uppgifter om alltsvårare ekonomiska problem för jordbruksnäringen. 1 det sammanhanget hadeJordbruksdepartementet meddelat att man avsåg att göra en snabbutredning av jordbruketsekonomiska situation. I ett pressmeddelande från departementet framhölls attförra sommarens torka och den negativa prisutvecklingen på fläsk- och nötkötthar förvärrat situationen . Till detta kommer den högaräntenivån och krisen i den finansiella sektorn som gjort att många jordbrukarefått problem med sina lån. Det framhölls att den senaste tidens rapporter omett ökande antal konkurser var oroande. Enligt vad utskottet erfarit skulleutredningen få formen av en expertutredning med representanter för bl.a.departementet. , och (se JoU 13 s.25). Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det irådande läge inte kan komma i fråga att försämra villkoren förjordbruksnäringen. Detta gäller i synnerhet som redan fattat beslutom aktuella stöd- och kostnadsnivåer för /94, vilka beslutligger till grund för jordbrukets av nödvändighet långsiktiga produktionsplanering.Som framgår av utskottets redovisning ovan leder motionärernas förslag inteheller till de avsedda besparingseffekterna. Utskottet föreslår att finansutskottet avstyrker motionFi92 yrkande 19 på de skäl som här redovisats. Från de synpunkter utskottet har att företräda finns ingenanledning att nu föreslå ytterligare utredningar angående miljöavgifter. En omfat tande utredning angående sådana avgifter m.m. har gjorts av den tillsatta kommittén om ökad användning av ekonomiska styrme del i miljöpolitiken. Frågan har behandlats i i en mängd 6 olika sammanhang, och flera av de miljöavgifter m.m. som föreslogs av utredningen har genomförtssuccessivt. Utskottet vill för sin del fram- 1992/93:JoU4y hålla att det torde föreliggabetydande politisk enighet om att ekonomiska styrmedel är ett effektivt medeli miljöpolitiken. Miljöavgifterna befinner sig enligt utskottets mening förnärvarande i en genomförandefas snarare än i en utredningsfas. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), MonaSaint Cyr (), (), (), (),(), (), (), () och (nyd). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. MargaretaWinberg, , , , ,och (alla s) anser att utskottets yttrande underrubriken bort ha följande lydelse: Det statliga stödet till jordbruket m.m. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att riksdag och regering under det senaste åretåtergått till en jordbrukspolitik med ökade inslag av reglering ochsubventionering. Denna politik innebär en belastning för samhällsekonomin ochför de offentliga finanserna. Även om en del av de aktuella stödformernafinansieras med avgiftsmedel innebär de en belastning för folkhushållet genomatt priserna upprätthålls på en högre nivå och genom att näringen avskärmasfrån internationell konkurrens. Som exempel kan nämnas att beslut omhöjt inlösenpris på spannmål ger ökade kostnader för konsumenterna dels i formav högre brödpriser, dels genom att gränsskyddet för animalieproduktionenmåste anpassas uppåt på grund av att den dyrare spannmålen ger högrefoderkostnader. Den ökade subventioneringen innebär ett avsteg årslivsmedelspolitiska beslut, som syftade till en ökad marknadsanpassning ochavreglering av näringen. Vad särskilt gäller avgiftsmedlen anser utskottet detfelaktigt att använda dessa medel för att subventionera jordbruket och på såsätt stimuleratill fortsatt överskottsproduktion. Regeringen bör återkomma 1992/93:JoU4y tillriksdagen med förslag om ändrad disposition av internavgifterna i enlighet meddet anförda. Utskottet delar således motionärernas uppfattning att ettinkomststöd bör utgå enligt beslut med per ha och attinlösenpriset för spannmål bör bestämmas till per kg. beslutatt avsätta till exportstöd för kött bör upphävas. är för jordbruket att sökaomställningsstöd. Anmälningstiden har löpt ut . Enligt ettmeddelande från har ansökningar om stöd inkommitför ca 15 000 ha för /94. I regeringens kostnadsberäkningar föromställningsstödet fanns enligt vad utskottet erfarit ett antagande om att 125000 ha skulle anmälas till omställning, bl.a. på grundval av det ibudgetpropositionen framlagda förslaget om omställning av av åkerarealensom villkor för arealbidrag. Detta innebär att kostnaderna föromställningsstödet under /94 minskar med ett belopp motsvarandestödet för ca 110 000 ha, eller . För denna areal tillkommerdock kostnaden för inkomststöd med per ha enligt utskottetsställningstagande ovan, dvs. I enlighet med det anfördabör anslaget reduceras med (plus minus55 ) . Utskottet delar även motionärernas uppfattning attprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör återinförasoch konstrueras som en miljöskatt som tillförs statsbudgetens inkomstsida.Härigenom uppstår en ytterligare besparingseffekt om ca . I enlighet med det anförda bör med anledning avmotion Fi92 yrkande 19 och med ändring av beslut och den6 (rskr. 231 och 330) deb underanslaget B 10. Omställningsåtgärder i jordbruket för /94 anvisaett belopp som understiger tidigare anvisat belopp med , debbesluta att inga ytterligare medel skall avsättas för stöd till köttexporten, deb somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om sänkt inlösenprispå spannmål, miljöskatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel och dispositionav internavgifterna. Utskottet ansluter sig även till yrkande 20 i motion Fi92.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns ett behov av att fullfölja det tidigare inledda utredningsarbetet och utreda vilka ytterligare eko nomiska styrmedel som kan användas för att effektivisera miljöpoliti ken. En parlamentarisk utredning bör tillsättas för att pröva hur miljöavgifter skall kunna användas för att förbättra miljön, förstärka statsfinanserna och öka sysselsättningen. I detta sammanhang bör frå- r gan om enavfallsavgift för osorterat industriavfall övervägas. Riksda- 1992/93:JoU4y gen börmed anledning av motionen i denna del göra ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med det anförda. (nyd) anför: Jag instämmer i utskottets uppfattning att de beslutadesubventionerna för jordbruket bör ligga fast med anledning av det rådandekostnadsläget och anpassningen till den gemensamma jordbrukspolitiken CAP. Det är emellertid också nödvändigt att betrakta allastatens intäkter och utgifter i ett sammanhang. Eventuellt minskade anslag tilljordbruket måste ses i ljuset av den rådande ekonomiska situationen för landeti sin helhet och minskas i den mån kostnadslättnader kan påvisas. Det bör därför ankomma på finansutskottet att vidbehandlingen av kompletteringpropositionen avväga vilka besparingar som ärmöjliga och motiverade och väga eventuella kostnadslättnader mot gällandesubventioner för jordbruket. Jag anser även att i den mån finansutskottet föreslårförändringar av fattade beslut jordbruksutskottet bör beredas tillfålle attgöra nödvändiga omdispositioner av anslagen.