yttr · GG05UbU6 · 1992-12-31 00:00:00 — Kompletteringspropositionen, m.m. (prop. 1992/93:150 bil.7) 1992/93 UbU6y har berettutbildningsutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition 1992/93:150med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1993/94,m.m. (kompletteringspropositionen) bilaga 7 jämte motioner. har beslutat att medeget yttrande överlämna proposition 1992/93:194 Särskilt statsbidrag tillkommuner för ytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieåroch motionerna 1992/93:Ubl55 och 1992/93;Ubl56 samt arbetsmarknadsutskottetsyttrande /93:AU6y till finansutskottet för fortsatt beredning.Arbetsmarknadsutskottets yttrande återfinns som bilaga till detta yttrande. I'detta yttrande behandlar utbildningsutskottet således iett sammanhang såväl proposition 1992/93:194 jämte motioner som proposition1992/93:150 bilaga 7 jämte de-motioner, som kan hänföras till utbildningsutskottetsberedningsområde. Medel för utbildningsplatser i gymnasieskolan och inomkomvux I proposition 1992/93:194 erinras om att regeringen iförra årets kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 bil. 1:6) föreslog att riks dagen skulle anvisa medel för ytterligare utbildningsplatser för ett tredje år i gymnasieskolan i likhet med vad som hade gällt . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:345). Det beräknades då att 8 000 platser skulle behövas. Regeringen bemyndigades att vid behov lägga ut ytterligare platser. Enligt vad regeringen kan bedöma har ungefår II 000ungdomar utnyttjat möjligheten att gå ett tredje gymnasieår under innevarande läsår. Regeringen föreslår i proposition 1992/93:194 attriksdagen skall anvisa medel för utbildning i gymnasieskolan för ytterligare 11000 elever under /94. Som motiv för insatserna framhållerregeringen den svåra situationen på arbetsmarknaden. En grupp som drabbas hårtav den höga arbetslösheten är ungdomarna. Att sluta skolan och gå direkt ut ien kanske långvarig arbetslöshet är destruk- 1 1992/93. tivt förden enskilde. Vidare anser regeringen att en allmän kompe- 1992/93:UbU6y tenshöjningalltid har sitt värde för individen men också för samhället. En höjdyrkesmässig kompetens bidrar till att långsiktigt stärka den En ökad allmän kompetens förbättrar bådeförutsättningarna för framtida studier och handlingsberedskapen inför densnabba utvecklingen av samhälle och näringsliv. Mot denna bakgrund bör kommunerna ges möjlighet atterbjuda de ungdomar som /93 eller avslutar entvåårig linje i gymnasieskolan ytterligare ett utbildningsår. Även de ungdomarsom /92 har avslutat en tvåårig utbildning och som därefter integenomgått ett tredje utbildningsår i gymnasieskolan eller komvux skall gesmöjlighet till denna utbildning. Regeringen beräknar ett bidrag på 30 000 krper helårsplats. Behov av särskilda medel för planerings- ochinformationsinsatser anses dock inte föreligga. Regeringen föreslår attriksdagen under åttonde huvudtitelns förslagsanslag Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet för /94 anvisar 330miljoner kronor utöver vad som föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 9. I motion 1992/93;Ubl56 (s) yrkande 2 erinras om attSocialdemokraterna i en partimotion med anledning av budgetpropositionenföreslagit att kraftfulla insatser skulle göras för att utöka den reguljärautbildningen i bl.a. gymnasieskolan som ett led i kampen mot arbetslösheten.Medel skulle anvisas för att göra det möjligt för kommunerna att anordnautbildning i form av "det tredje gymnasieåret" för 50 000 ungdomar iåldern . 1 förevarande motion föreslås liknande insatser för de eleversom /94 skall söka sig ut på arbetsmarknaden. Åtgärderna bör ocksåriktas till de ungdomar som kommer att lämna sina ungdomspraktikplatser och deungdomar i åldern som redan nu befinner sig i öppen arbetslöshet. Fördessa ungdomsgrupper skulle ett tredje år i gymnasieskolan förbättra derasställning på arbetsmarknaden och därmed även möjligheten bli större atttillföra arbetskraften ny kompetens, anser motionärerna. bör anvisa till stöd för kommunerna att anordna "det tredjegymnasieåret" /94. I samma motion (yrkande 4) föreslås attmedlen skall disponeras av under anslaget B 9. Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet. I årets kompletteringsproposition (1992/93:150 bil. 7)föreslår regeringen att skall anvisa medel för ytterligareutbildningsplatser i gymnasieskolan och extra platser inom kommunalvuxenutbildning (komvux). Särskilt statsbidrag skall ges till kommunerna förytterligare 29 000 platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår utöver de11 000 platser som tidigare föreslagits i proposition 1992/93:194 /94. Under anslaget B 9. Bidrag till viss verksamhet inom detkommunala offentliga skolväsendet beräknas utöver vad somberäknats i proposition 1992/93:194. När det gäller komvux bör målsättningen vara att kommunerna anordnar utbildning motsvarande 33 000 extra helårsplatser för /93:UbU6y 1993/94. För detta ändamål beräknar regeringen 752 010 000 krunder nyssnämnda anslag. Regeringen framhåller att ifrågavarandeutbildningsinsatser skall ses som inslag i en långsiktig strategi för nationellkompetensuppbyggnad. Enligt regeringen finns det främst två angelägnautbildningsbehov, nämligen behovet av förbättrade språkkunskaper såväl isvenska som i främmande språk och behovet av naturvetenskaplig och tekniskutbildning. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen attriksdagen med ändring av sitt tidigare beslut (prop. 1992/93:100, bet. UbU8,rskr. 207) och regeringens förslag i proposition 1992/93:194 till Bidrag tillviss verksamhet inom det kommunala skolväsendet för /94 anvisarett förslagsanslag på 1 . I motion 1992/93;Fi97 (m), som väckts med anledning avkompletteringspropositionen, begärs att en mindre del av de nya platserna tillkomvux bör få disponeras för utbildning vid Statens skolor för vuxna (SSV). har med anledning av bl.a.Socialdemokraternas partimotion 1992/93:Ub905 från allmänna motionstiden 1993behandlat yrkanden om platser för ett tredje år i gymnasieskolan budgetåret1993/94 i sitt betänkande 1992/93:UbU8 (s. 4 f.). Utskottet delademotionärernas uppfattning att kraftfulla åtgärder borde vidtas för attförhindra att de ungdomar som kommer att avsluta en tvåårigutbildning i gymnasieskolan går ut i arbetslöshet. Utskottet ansåg därför att alla ungdomar under 20 årskulle kunna erbjudas ett tredje utbildningsår under /94 somkomplettering till en tvåårig gymnasial utbildning. Med hänvisning tillregeringens förslag om ytterligare utbildningsplatser för ett tredje år igymnasieskolan i proposition 1993/94:194, vilken då hade överlämnats tillriksdagen, avstyrkte utskottet yrkandena. ställer sig nu bakom regeringensförslag i kompletteringspropositionen att ytterligare medel skall tillföraskommunerna i syfte att anordna utbildning för ungdomar som annars skulleriskera att gå ut i arbetslöshet. Utskottet utgår från att i första handungdomar kommer att utnyttja möjligheten att gå ett tredjeavslutande år i gymnasieskolan. Det är dock inget som hindrar att även en elevsom sent påbörjat sina studier i gymnasieskolan eller en ung person somförvärvsarbetat efter avslutad tvåårig utbildning och som följaktligennu är får samma möjlighet att genomgå ett tredje gymnasieår. Det börankomma på kommunerna själva att bedöma vilken skolform gymnasieskolan ellerkomvux som är lämpligast för berörda ungdomar . Enligt utskottets mening är det vidare angeläget att ävenvuxna i rådande situation på arbetsmarknaden tar tillfallet i akt att höja sin kompetens. Det är därför motiverat att kommunerna ges resurser för att utöver den ordinarie organisationen kunna tillgodose angelägna utbildningsbehov för vuxenstuderande. r 1992/93. När det gäller möjligheten för SSV att inom ramen för ikomplette- 1992/93:UbU6y ringspropositionen föreslagna medel anordna utbildningpå distans för ytterligare vuxenstuderande vill utskottet erinra om att statensskolor för vuxna i (SSVH) och (SSVN) anvisas statligamedel för sin utbildning under egna anslag (B 13 resp. B 14). SSV skall i formav distansutbildning erbjuda vuxna kompetensinriktad utbildning av samma slagsom ges i komvux. Kostnaderna för utbildningen betalas i huvudsak av statenvia nyssnämnda anslag. Kommunerna kan således inte påverka inriktningen ochdimensioneringen av SSV:s utbildning. Då det är angeläget att tillgängligutbildningskapacitet utnyttjas så mycket som möjligt bör SSVH och SSVN gesmöjlighet att hos begära extra medel för att anordna ytterligareutbildning på distans om behov föreligger. Det ankommer på regeringen attmeddela närmare föreskrifter därom. tidigare beslut (bet. 1992/93:UbU8, rskr. 207)beträffande anslagsbeloppet under ifrågavarande anslag (),regeringens förslag i proposition 1992/93:194 (-H ) samtförslaget i kompletteringspropositionen om en anslagsökning med 1 622 010 000kr (870 000 000 + 752 010 000) innebär för /94 sammanlagt ettanslag på 1 . Bidraget per utbildningsplats beräknas till 30 000kr för gymnasieskolan och för komvux. mening är bidragen per plats i gymnasieskolan resp.komvux väl avvägda. Utskottet anser att yrkandena 2 och 4 i motion1992/93:Ubl56 är tillgodosedda med vad regeringen har föreslagit. Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt finansutskottet tillstyrker att med ändring av beslut(prop. 1992/93:100, bet. UbU8, rskr. 207), med bifall till proposition1992/93:150 och motion 1992/93;Fi97, med anledning av proposition 1992/93:194och motion 1992/93:Ubl56 yrkandena 2 och 4 för /94 till Bidragtill viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet för /94anvisar 1 under åttonde huvudtitelns förslagsanslag Bidrag tillviss verksamhet inom det kommunala skolväsendet samt som sin mening gerregeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört om SSV. 1 proposition 1992/93:194 begärs ett bemyndigande förregeringen att under /94 vid behov ytterligare öka antaletplatser för ett tredje gymnasieår utöver de 11 000 platser för vilka medelbegärs. konstaterar att regeringen vidberäkningen av anslagsbeloppet i proposition 1992/93:194 utgått från 11 000helårsplatser, dvs. det antal ungdomar som under innevarande budgetårutnyttjat möjligheten att få utbildning i gymnasieskolan under ett tredje år.Regeringens förslag i kompletteringspropositionen om medel för ytterligare 29000 platser för ett tredje år i gymnasieskolan, vilket utskottet i detföregående ställt sig bakom, innebär att sammanlagt 40 000 ungdomar kommer attkunna erbjudas ett tredje utbildningsår i gymnasieskolan /94. föreslår att finansutskottethemställer att riksda- 1992/93:UbU6y gen med anledning av proposition1992/93:194 bemyndigar regeringen att under /94 vid behovytterligare öka antalet platser för ett tredje gymnasieår. En utökning av antalet platser i gymnasieskolan medföräven ökade kostnader för studiehjälp. För 11 000 nya platser beräknarregeringen i proposition 1992/93:194 kostnaden till 72,6 miljoner kronor.Regeringen föreslår att under åttonde huvudtitelns förslagsanslagStudiehjälp m.m. under /94 anvisar utövervad som föreslagits i proposition 1992/93:100 bilaga 9. I motion 1992/92:Ubl56 (s) yrkande 5 föreslås attriksdagen skall anvisa för studiehjälp /94.Med utgångspunkt i motionärernas förslag om 50 000 nya platser i gymnasieskolanberäknas 35 000 elever vara berättigade till studiehjälp. Motionärerna hänvisartill utskottsgruppmotionen /93;Sf512 (s) i vilken regeringens förslag ibudgetpropositionen om besparingar inom studiehjälpen avvisas. Tvärtom bör enförstärkning övervägas för att kunna behålla så många ungdomar som möjligt dettredje gymnasieåret samt att om möjligt locka tillbaka en del av dem somtidigare lämnat gymnasiet efter endast två läsår, framhåller motionärerna. vill med anledning av propositionenoch motionsyrkandet anföra följande. Regeringens beräkning av studiehjälpen baseras påriksdagens beslut (prop. 1992/93:100, bet. SfU13, rskr. 208) om en vissreducering av studiebidraget. Regeringen har för avsikt att fr.o.m. budgetåret1993/94 ändra reglerna så att studiebidrag och extra tillägg utgår . Utnyttjandegraden är beräknad till . Motionärernasberäkning av anslagsbeloppet utgår från för35 000 elever ( = ). anser att det i det nuvarandeekonomiska läget är motiverat med en viss begränsning av det antal månaderunder ett kalenderår då studiebidrag utbetalas. föreslår attfinansutskottet hemställer att med bifall till proposition1992/93:194 och med avslag på motion 1992/93:156 yrkande 5 för budgetåret1993/94 anvisar utöver vad tidigare anvisat (prop.1992/93:100, bet. SfU13, rskr. 208) under åttonde huvudtitelns förslagsanslag.Utbildningsutskottet vill till detta lägga följande. Ikompletteringspropositionen beräknas ytterligare medel för studiehjälp medhänvisning till den föreslagna ökningen med 29 000 platser i gymnasieskolan. Kostnaden beräknas med utgångspunkt i beslut i vårom medel för studiebidrag, dvs. och med enutnyttjandegrad av (29 000 x /år - ). I motion 1992/93:Ubl56 (s) yrkande 6 görs bedömningenatt cirka 10 000 elever bör vara berättigade till studiemedel inomramen för 5 föreslagnainsatser enligt yrkandena 2 och 4 i samma motion. Därför 1992/93:UbU6ybör anslaget F 4. Studiemedel m.m. för /94 höjas med 180miljoner kronor. De av regeringen föreslagna insatserna tar i mycket storutsträckning sikte på ungdomar . vill erinra omatt regeringen i kompletteringspropositionen beräknat ytterligare resurser förstudiemedel /94. Dessa resurser avser att finansiera studiernaför bl.a. studerande inom komvux. bör med hänvisning härtillavstyrka motion 1992/93;Ubl56 yrkande 6. I motion 1992/93:Ubl56 (s) beräknas även medel förvuxenstudiestöd. Ca 5 000 studerande bör enligt motionärerna kunna få särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Motionärerna föreslår (yrkande 8) attstudiestödslagen ändras så att SVUXA kan utgå på ettmera flexibelt sätt. Bl.a. bör bidragsgränsen sänkas till ochkravet på förvärvsarbete bör vara . i stället för attunderlätta för arbetslösa att söka sig till det ordinarie utbildningssystemet.Riksdagen bör således anvisa ytterligare under anslaget F5. Vuxenstudiestöd m.m. (yrkande 7). vill peka på att regeringen ikompletteringspropositionen dels föreslår att vissa ändringar görs i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, dels beräknarytterligare medel under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. för /94med hänvisning till de i kompletteringspropositionen föreslagna extra platsernainom komvtix, folkbildningen och den högre utbildningen. Mot denna bakgrund börriksdagen således avslå motion 1992/93:Ubl56 yrkandena 7 och 8. Finansiering av föreslagna insatser i proposition1992/93:194 Regeringen anser att finansieringen av de i propositionen1992/93:194 föreslagna insatserna i gymnasieskolan skall ses utifrån denfortsatta beredningsprocessen inför kompletteringspropositionen 1993. Eftersomåtgärdernas syfte i första hand får anses vara arbetsmarknadspolitiskt ochinnebär en avlastning i förhållande till övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, bör en minskning med sammanlagt (330 miljonerkronor + ) ske av det under Arbetsmarknadsdepartementetuppförda reservationsanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret1993/94. 1 motion 1992/93:Ubl56 (s) yrkande 1 avvisas regeringensförslag till finansiering av insatserna i gymnasieskolan. Motionärerna anseratt anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder redan nu är av för litenomfattning. Medel för de av motionärerna föreslagna åtgärderna bör tillföraskommunerna genom en förstärkning av anslag inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Även i motion 1992/93: Ubl55 (-) ogillas regeringens förslagtill finansiering av ifrågavarande insatser. ,som beretts tillfålle att till utbildningsut- 6 skottetyttra sig över proposition 1992/93:194 jämte motioner, redovi- sar i sittyttrande (1992/93:AU6y) att anvisat (1992/93:AU19, 1992/93:UbU6yAUll, rskr. 258) under anslaget B 2 för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /94. Av beloppet beräknas omkring 15,6 miljarderkronor för arbetsmarknadsutbildning och utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet. Beträffande den senare utbildningsformen inbegrips iberäkningen såväl kostnader för studieplatser som kostnader förstudiefinansiering. Gymnasieutbildningen beräknas omfatta 5 000 platser kostnad av . Som arbetsmarknadsutskottet uppfattar detligger finansiering av 5 000 av de 11 000 ytterligare gymnasieplatserna inkl.studiefinansiering inom ramen för de medel som redan fattat beslutom. Proposition 1992/93:194 innefattar således förslag om finansiering avytterligare 6 000 nya platser inkl. studiefinansiering. Till den del kostnadenavser dessa 6 000 platser medför den föreslagna finansieringen att medel förandra åtgärder inom B 2-anslaget minskas. anser att en utökning av platsernai gymnasieskolan i och för sig är mycket angelägen. Minskningen av B2-anslaget genom att resurser förs över till anslagbör dock mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden kompenseras så attminskningen inte går ut över de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Mot denna bakgrund föreslår arbetsmarknadsutskottet att utbildningsutskottettillstyrker regeringens förslag till finansiering av ytterligare insatser igymnasieskolan /94 och avstyrker motionerna 1992/93:Ubl55 och1992/93; Ub 156 yrkande 1. vill i sammanhanget erinra om attutskottet i sitt yttrande (1992/93:UbU3y) till finansutskottet i höstasbeträffande bl.a. förslag om bidrag till kommunerna för anordnande av kompletterandeutbildningar för arbetslösa inom gymnasieskolan med bestämdhet framhållit, attmedel för utbildningsinsatser inom det kommunala offentliga skolväsendet skallkanaliseras genom och inte genom . utgår från att regeringen vid en samladbedömning av samhällets insatser för att minska arbetslösheten och samtidigtge ungdomar tillfålle att i den reguljära gymnasieutbildningen höja sinteoretiska och yrkesmässiga kompetens funnit det motiverat att överföra medelfrån det arbetsmarknadspolitiska (tionde huvudtiteln) till detutbildningspolitiska området (åttonde huvudtiteln). Utskottet utgår vidarefrån att regeringen i en särskild förordning (jfr SKOLFS 1992:34 om särskildaåtgärder inom utbildningsområdet mot ungdomsarbetslösheten) kommer attföreskriva vilka behörighetsregler som skall gälla, utbildningarnas längd ochhuvudsakliga inriktning, krav på uppföljning och utvärdering genom Skolverketm.m. Utskottet förutsätter slutligen att skolan och arbetsmarknadsmyndighetenpå det lokala planet tillsammans inriktar sina krafter på att uppmuntraungdomarna att genomgå ett tredje år i gymnasieskolan. Med hänvisning till arbetsmarknadsutskottets yttrande ochtill vad utbildningsutskottet i övrigt anfört bör finansutskottet hemställa att 7 riksdagenmed bifall till proposition 1992/93:194 och med avslag på motionernal'992/93;Ubl55 och 1992/93:Ubl56 yrkande 1 för budget- 1992//94 anvisar mindre än vad tidigare anvisat(prop. 1992/93:100, bet. AU19, rskr. 258) under tionde huvudtitelnsreservationsanslag Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utbildningsministern pekar i kompletteringspropositionenpå att antalet sökande till högre utbildning nu är större . Destora dimensioneringsökningar som beslutats medför att antalethelårsstudenter inom högskolans grundutbildning växer snabbt. Att ge alla dessaen kvalitativt god utbildning kräver stora ansträngningar av universitetensoch högskolornas personal. Risk finns att det uppstår brist både på behörigalärare och på lokaler och studentbostäder. Utbildningsministern bedömer detinte som möjligt att nu ytterligare öka den traditionella högre utbildningen. är det enligt utbildningsministern angeläget attbereda en så stor andel som möjligt av de sökande ungdomarna plats i högreutbildning. Han anser att distansundervisning borde vara en verksamhetsformsom under alla omständigheter måste utvecklas och utvidgas för att i framtidenkunna utnyttjas i fortbildning och vidareutbildning. En kraftfull satsning påutveckling av distansundervisningen bör därför ske. Inom ramen för denna anserhan att det är möjligt att också skapa förutsättningar för ett ökat antalungdomar att inleda sina studier. Universitet och högskolor förväntas samverka om attutveckla och bedriva distansutbildning. Efter det att de presenterat välutvecklade förslag till större samarbetsprojekt avser regeringen enligtpropositionen att tillsammans med de berörda läroanstalterna pröva om det ärmöjligt att anordna fler platser i grundläggande kurser (på 20-poängs-nivå) meddistansundervisning och därmed på universitets- och högskoleorterna kunna ökaandelen studenter i mer fördjupade kurser. I propositionen föreslås att medel nu beräknas för 1 500nya studenter i huvudsak inom distansundervisning fr.o.m. /94.Om garantier från kvalitativ synpunkt inte kan skapas för viss utbyggnad avden traditionella högskoleutbildningen bör det ankomma på regeringen attbesluta om annan användning av platserna. Mot bakgrund av en utvärdering av innevarande budgetårsverksamhet med behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår, (prop.1991/92:150, bet. FiU30, rskr. 350) anser regeringen att verksamheten börfortsätta nästa budgetår. Basåret ger studenter tillfålle att skaffa sig denbehörighet som krävs för högre studier framför allt inom det naturvetenskapligaoch tekniska området. Vid antagning till basåret garanteras studenterna ocksåplats i den högskoleutbildning som de avser att påbörja året efter. Ettsärskilt mål med basåret är att stimulera framför allt flickor att söka sigtill det naturvetenskapliga och tekniska området. För basår föreslås i propositionen medel för resursermotsvarande 1 500 helårsstudenter /94. Antalet är något högre än vad universiteten och högskolorna inom 8 område harredovisat att de kan ta emot. Utbildningsministern räknar l992/93:UbU6ymed att kunna uppnå den högre volymen t.ex. genom att erbjuda Sverigeslantbruksuniversitet att delta i verksamheten. För distansutbildning och basår beräknar regeringen ettmedelsbehov som exkl. studiemedelskostnader uppgår till 112,5 miljoner kronor.Regeringen föreslår att detta belopp anvisas under anslaget Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. I beloppet är inräknat 3,5miljoner kronor som regeringen avser att ställa till Verkets förhögskoleservice förfogande för information till stöd för rekrytering tillbasåret och för insatser i det långsiktiga arbetet med att generellt stödja ochstimulera ungdomars intresse för tekniska och naturvetenskapliga studier ochför yrkesverksamhet med sådan inriktning. Två motioner har väckts med anledning av regeringensförslag. Socialdemokraterna föreslår i motion 1992/93:Fil20 (s)yrkande 14 en större ökning av medlen för grundläggande högskoleutbildning änvad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att medel bör anvisas förytterligare 5 000 helårsstudenter fr.o.m. budgetårets början och därutöverytterligare 5 000 fr.o.m. . För omfattning, inriktning ochlokalisering av utökningen mellan olika utbildningar och läroanstalter hänvisarde till sina förslag i motion l992/93:Ub55 i anslutning till proposition1992/93:169. De föreslår att anvisas utöver regeringensförslag. Den sammanlagda medelsanvisningen för den i motionen föreslagnautökningen skulle alltså bli . I motion 1992/93;Fil02 (fp) anförs att regeringens förslagom behörighetsgivande förutbildning är bra. För att öka antalet flickor iteknik och naturvetenskapliga utbildningar behövs att en allmän satsning påteknikämnet följs upp och förverkligas (yrkande 1). Motionärerna lyfter fram deerfarenheter man fått vid Teknikstugan i . Där ger flickor som självagår i gymnasiet undervisning i enkönade grupper åt flickor som går igrundskolan. Det finns kontinuitet i verksamheten. Genom att flickorna fårpröva själva minskas deras teknikmotstånd och de upplever teknik som användbaroch rolig. Resultaten från teknikstugan kan enligt motionärerna i tillämpligadelar stå som modell för tekniksatsningen (yrkande 2). har tidigare under detta riksmötebehandlat en annan motion om Teknikstugan i (mot. 1992/93:Ub519, bet.UbU21 s. 8). Då anförde utskottet följande.