yttr · GG05UU1 · 1992-12-31 00:00:00 — EES-utskollet har berett utrikesutskottettillfålle all avge yttrande över dels proposition 1991/92:170 jämte de motionersom väckts med anledning av propositionen, dels motionerna 1991/92:U534yrkandena 7 och 8 samt 1991/92:U701, alU såvitt propositionen och motionernarör respektive utskotts beredningsområde. I yttrandet berör utrikesutskottet dels propositionen,dels följande motioner: 1991/92:E7 av Mals m.fl. (s) var yrkas 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av en aktiv svensk medverkan i EES-institutionerna, 3.alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om all därvidsärskilt beakta jämställdhetsaspekierna. 1991/92:E8 av () var yrkas 1. alt beslutar avslå proposition 1991/92:170 omEES, om det vid prövning visar sig att nuvarande samarbetsformermed EG är mer fördelaktiga. 1991/92:E10 av m.fl. (v) var yrkas 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna alt inte skall vara ettsteg på vägen till svenskt medlemskap i /EU, 4.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Sverigesuppgift att verka för en friare och rättvisare världshandel, 20. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift alt redovisa konsekvenserna av artikel 80för svensk biståndspolitik. I 1992/93. 1992/93 UUly Inledning 1992/93:UUly undertecknades avtalet mellan Europeiskaekonomiska gemenskapen. Europeiska kol- och stålgemenskapen och derasmedlemsstater samt medlemsstaterna i Europeiska frihandelssamman-slutningen omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (). Målet för äratt med enhetliga regler främja handel och övrig ekonomisk samverkan mellanparterna i syfte att skapa ett enhetligt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES). Avtalet innehåller bestämmelser om fri rörlighet för varor, personer,tjänster och kapital (de fyra friheterna). undertecknades också avtalet mellanEFTA-länderna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol(övervakningsavtalet) samt avtalet mellan EFTA-länderna om en ständig kommitté(kommitléavtalet). I övervakningsavtalet har EFTA-staterna kommit överens omatt upprätta en oberoende övervakningsmyndighet och att skapa förfaranden somöverensstämmer med dem som finns inom EG för att säkerställa attförpliktelserna enligt efterlevs. gesuppgifter som motsvarar . Myndigheten skall dock inte delta ibeslutsprocessen inom EES på samma säll som kommissionen inom EG. skall vidare en upprättas med kompetens bl.a.att döma i fall som gäller EFTA-ländernas efterlevnad av , att överprövabeslut av övervakningsmyndigheten i konkurrensärenden samt att slita tvistermellan EFTA-staterna. I kommitléavtalet finns bestämmelser om en ständigkommitté mellan EFTA-länderna. Den skall bl.a. handha beslutsfattande,administration och konsultationer mellan EFTA-länderna när det gällerEES-samarbetet. undertecknades avtalet mellanEFTA-länderna om en kommitté med ledamöter från EFTA-staternas parlament (parlamentarikeravtalet).Kommittén skall vara ett rådgivande organ lill EFTA-länderna. I propositionen (bil. 1) föreslår regeringen attgodkänna avtalen och all anta förslag till lag om ell europeisktsamarbetsområde. EES-lagen innebär all avtalen förutom parlamentarikeravtalet ivissa delar införlivas med svensk rätt. Ulrikesutskoltel har under en följd av år behandlat fråganom och övriga EFTA-länders samarbete med EG. 1 proposition 1987/88:66lade regeringen fram förslag till riktlinjer för strävan attåstadkomma ett närmare samarbete med EG och för vårt lands roll i denvästeuropeiska integrationen. Riktlinjerna gick väsentligen ut på att försökabredda och fördjupa samarbetet på alla samhällsområden. Med anledning avpropositionen uttalade sig ulrikesulskotlet för målet att integrationsarbeletom möjligt skulle leda till samma fördelar och åtaganden för medborgare,institutioner och företag i .som i \:.Ci (UU 1987/88:24). Syftet måste vara att avskaffa hindren för männi- 1992/93:UUly skors, varors, tjänsters och kapitalströmmars rörlighet. Utskoitetfann del naturligt alt länder som ligger nära varandra och har ett närasamarbete reglerar detta samarbete med avtal och överenskommelser av olikaslag. I utrikesutskottets betänkande 1988/89:UU19 bekräftadesoch specificerades målsättningen ytterligare. Bl.a. angavs att Sverigesdeltagande i det pågående västeuropeiska integrationsarbelet syftar lill attSverige skall hålla jämna steg med den pågående processen i EG. Målet är,enligt betänkandet, att så långt del är möjligt skall få del av defördelar som den inre marknaden kommer att leda till för EG:s medlemsländer.Utskottet uttalade vidare att kontakterna och förhandlingarna med EG bordevara förutsättningslösa och att inget område borde vara undantaget frånförhandlingarna. Uttalandena i de båda betänkandena som nämns ovan har försvensk del kommit all utgöra grunden för de förhandlingar om att upprätta elleuropeiskt ekonomiskt samarbelsområde som inleddes . I betänkande 1990/91 :UU8, som i försia hand behandlar fråganom medlemskap i , ägnades ett avsnitt särskilt åt de då pågåendeEES-förhandlingarna. Utskottet underströk därvid den stora betydelsen av attförhandlingarna om ett utvidgat och mer strukturerat samarbete mellan EG ochEFTA kan slutföras med gott resultat och alt ett avtal om etteuropeiskt ekonomiskt samarbelsområde kan träda i kraft den 1 januari 1993.Utskottet angav att en sådan vidareutveckling av det samarbete som sedan längepågått i framstod som naturlig och nödvändig. Utskottet såg det somviktigt att samarbetet inte enbart begränsas till det strikt ekonomiska områdetoch välkomnade därför utvecklingen av samarbetet på områden som bl.a. personersrörlighet, utbildning, miljövård, socialpolitik, forskning och konsumentfrågor.Utskottet framhöll vidare betydelsen av att avtalet ger en balans mellanrättigheter och skyldigheter. En rimlig grad av medinflytande borde enligtutskottet därför vara en del av avtalet, även om beslutsautonomin bibehållsinom EG resp. vart och ett av EFTA-länderna. Utskottet bekräftade vidareuttalanden från tidigare betänkanden om målsättningen all slå vakt om vårrelativt oförstörda miljö och rätten att föra en ambitiös miljöpolitik. Denhöga ambitionsnivån borde vidare upprätthållas på exempelvis arbetsmarknadens,regionalpolitikens och socialpolitikens områden. 1 belänkande 1990/91:UU21 uttalade utskottet all Sverigehar ett oförändrat stort intresse av att ell mellan EG och EFTA- länderna om de fyra friheterna för varor, tjänster, kapital och personer samt angränsande områden som socialpolitik, utbildning, miljövård, konsumentfrågor, forskning m.m. uppnås . Härtill fogade utskottet all intresset av ett inte står i någon motsätt ning till beslut om att bemyndiga regeringen all efter samråd i utrikesnämnden lämna in en svensk ansökan om medlemskap i . Utskottet angav all EES-förhandlingar na och deras resultat i hög grad är relevant och av stort värde för 1 medlemskapsförhandlingarna, inte minst mot bakgrund av målsätt- 1992/93:UUly ningen all inomramen för EES skapa ett gemensamt dynamiskt och homogent europeisktsamarbetsområde för EG och EFTA. Utskottets Överväganden med anledning av proposition1991/92:17 och motionerna Som framgår av utrikesutskottets många uttalanden rörandeskapandet av ell europeiskt ekonomiskt samarbetsområde har utskottet en positivsyn på . Utskottet anser att de ursprungliga förhandlingsmålen iallt väsentligt uppnåtts. Utskottet delar propositionens slutsats altomfattningen och inriktningen av det samarbete som söks inom ramen för EESstämmer väl överens med ambitioner att fortlöpande stärka och utvecklarelationerna med EG. Utskottet gör den övergripande bedömningen att en rimligbalans mellan rättigheter och skyldigheter tillgodoses saml att avtalet germöjlighet till medinflytande. vill utskoitet betona att det endast ärsom medlem i EG som vårt land fullt ut kan delta i och få inflytande på denEuropeiska gemenskapens samarbete. bör ses som ett viktigt led i de europeiskasamarbetssträ-vandena. Det mycket omfattande avtalet skapar ett brett ochfördjupat samarbete mellan 19 demokratiska länder i , ell samarbete somär ägnat att ytterligare förslärka samhörigheten och kontakterna mellanländerna såväl som de europeiska fredssträvandena. Den ökade ekonomiskatillväxt som avtalet syftar till kan också indirekt komma länder utanförEES-området till del, exempelvis i form av ökad handel och ökadebislåndsflöden. i ett brett utrikespolitiskt perspektiv tillgodosersåledes viktiga svenska intressen. I motion E7 (s) yrkande 2 betonas nödvändigheten av enaktiv svensk medverkan i EES-institutionerna. Enligt yrkande 3 framhålls detviktiga i all i detta sammanhang beakta jämställdhetsaspekterna. Utskoitet konstaterar all ett antal nya institutioner aven multilateral karaktär skapas i samband med att träder i kraft.Del gäller , , övervakningsorganet , ,EFTA:s ständiga kommitté och den gemensamma parlamentarikerkommittén. Utskottet bedömer all de institutioner som skapas i ochmed kommer all spela viktiga roller beträffande EES-avtaletsimple-mentering och funktion och således i det fortsalla europeiska samarbetet.Utskottet delar de synpunkter som framförs i motion E7 om vikten av attutnyttja de möjligheter som skapas genom de nya institutionerna. Detta gällersjälvfallet även del svenska deltagandet i de kommittéer som har att förberedaärenden innan de når de beslutande instanserna. Utskottet välkomnar inrättandet av EES gemensammaparlamenlari-kerkommilté enligt artikel 95 i . Ett aktivt deltagandei parlamentarikerkommitténs arbete kommer att stärka demokratisk kontrolloch insyn vad gäller funktion och besluCsfattan- 1992/93:UUly det i denya institutionerna liksom samarbetet mellan parlamentariker från olika länderinom EES-området. har allt intresse av att genom ett aktivtdeltagande i de nya institutionernas verksamhet och kommittéerna hävda våraintressen, söka utöva så stort inflytande som möjligt och fortsatt främja deteuropeiska samarbetet. Utskottet delar också den åsikt som framförs i motion E7(s) om att tillhandahålla erforderliga resurser och kompetens för ett aktivtdeltagande i institutionernas arbete. Utskottet vill i sammanhanget erinra om de målsättningarsom angett för del europeiska integrationsarbetet inom olikasakområden som bl.a. miljöpolitik, social- och arbetsmarknadspolitik ochjämställdhet. Som en exemplifiering erinras om vad utskottet vid tidigaretillfållen angett om vikten av all upprätthålla höga nivåer vad gäller skyddför hälsa, miljö och säkerhet och en ambitiös miljöpolitik. Ulskollet utgårfrån att i sitt agerande inom ramen för EES-institutionerna agerarenligt de målsättningar som angivit på alla berörda områden. Utskottet vill, i enlighet med vad som framförs i motionE7, framhålla vikten av att beakta jämställdhetsaspekterna i delta sammanhangnär det gäller representationen i de nya institutionerna och i kommittéerna.Det är viktigt att få in kvinnors syn och erfarenheter i arbetet. Mot bakgrund av vad som ovan angivils anser utskottet attyrkandena 2 och 3 i motion E7 kan besvaras. I motion E8 (c) anförs att bör avslå proposition1991/92:170 om det vid prövning visar sig att nuvarandesamarbetsformer med EG är mer fördelaktiga. Det viktigaste elementet i nuvarande ekonomiskarelationer med EG är frihandelsavtalet från . Utskottet konstaterar att målsättningen med de beslut somriksdagen fallat avseende samarbete med EG var att ytterligare breddaoch fördjupa samarbetet utöver vad som innefattas i frihandelsavtalet, enmålsättning som också delar med övriga EFTA-länder. har haft stora fördelar av frihandelsavtalet. pågående integrationsprocessen framstår dock detta avtal som otillräckligt.Frihandelsavtalet begränsas till enbart tullfrihet för industrivaror medanEES-avtalet ger ett betydligt djupare samarbete på flera områden och fulltdeltagande i den inre marknaden inkluderande de fyra friheterna, dvs. frirörlighet för varor, personer, tjänster och kapital. Förutom de fyra friheterna tillkommer samarbetet inom s.k.angränsande områden. Sammanlagt omfattas tolv delområden, bl.a. socialafrågor, miljö, forskning och utveckling, utbildning, regional utjämning ochkonsumentskydd. På varuhandelns område innebär ett fördjupatsamar bete med förenklade ursprungsregler och gränsformaliteter. Vidare inkluderas enhetliga regler avseende bl.a. konkurrensområdet och of- i Yrkande 1i motion E8 bör därför avslås. ' I motion ElO (v) yrkas att inte skall vara ettsteg på vägen till svenskt medlemskap i /EU. Det sägs i motionen att oavsettriksdagens beslut om EES är medlemskapet en icke avgjord fråga som skallavgöras i folkomröstning. Utskottet har vid flera tillfållen uttalat och bekräftatmålsättningen om svenskt medlemskap i . Denna målsättning står fast.Utskottet har vidare uttalat all det är naturligt att en folkomröstninganordnas i anslutning till frågan om svenskt medlemskap i . I betänkande 1990/91:UU21 anförde utskottet att intressetav ett inte står i någon motsättning till beslut om attansöka om svenskt medlemskap i och deras resultat är ihög grad relevant och av stort värde även för medlemskapsförhandlingarna. Delär viktigt all kan fungera självständigt också för de EFTA-ländersom väljer att inte söka medlemskap. Dessabedömningar äger fortsatt giltighet. Utskottet ser inte anledning göra några ytterligareuttalanden med anledning av yrkande 3 i motion ElO (v) utan förordar att yrkandet avstyrks. I yrkande 4 i motion ElO (v) anförs all uppgiftbör vara att verka för en friare och rättvisare världshandel. 1 motionen anförsbl.a. alt EES enbart handlar om 19 västeuropeiska länder och vår egen välfård. Att värna om och utvidga frihandeln utgör ettgrundläggande svenskt intresse. Utökad frihandel är enligt svensk uppfattningav stor betydelse såväl för möjlighet att åstadkomma ekonomiskutveckling som för . deltar aktivt iansträngningarna alt föra GATT-förhandlingarna om ett förbättrat och utvidgatinternationellt handelssystem till en lyckosam avslutning. slår inte i motsättning lill dessa strävandenmot en friare handel. Utskottet utgår från att även kommerall verka för utökad frihandel. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att denförstärkta frihandeln som genom avtalet nu skapas inom EES-området inte fårleda till ökade restriktioner beträffande handeln med länder utanför området. Yrkande 4 i motion ElO föranleder -inga ytterligareuttalanden från utskottets sida ulan yrkandet bör avstyrkas. I yrkande 20 i motion ElO (v) anförs alt regeringen börtillsätta en utredning med uppgift all redovisa konsekvenserna av EES-avtaletsartikel 80 för svensk biståndspolitik. I artikel 80 anges bl.a. att samordning, när detta är avgemensamt intresse, skall ske inom ett antal namngivna områden såsom bl.a.forskning, miljö, utbildning och socialpolitik, av ansträngningar ochverksamheter genom eller inom ramen för internationella organisationer saml avsamarbete med tredje land. berör inte biståndspolitiken. Någonförpliktande sam- 1992/93:UUly ordning med direkt bäring på biståndspolitikeningår inte i avtalet. Redan nu äger olika former av samordning och samarbeterum mellan olika biståndsgivare, bl.a. inom ramen för FN:s biståndsverksamhet,inom saml mellan de nordiska länderna. Grunden för ell sådant samarbete äratt fördelar kan uppnås för de deltagande parterna. Någon utredning avEES-avtalets påverkan på biståndspolitiken bedöms inte vara påkallad. Utskottet ser inte skäl att göra några ytterligareuttalanden med anledning av yrkande 20 i motion ElO (v) ulan förordar attyrkandet avstyrks. I beslutet har deltagit: (), PierreSchori (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), HåkanHolmberg (fp), (nyd) och (). gotab 42021, 1992