yttr · GG05SfU4 · 1992-12-31 00:00:00 — har beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition1992/93:150 (kompletteringspropositionen) jämte motioner såvitt propositionenoch motionerna berör utskottets beredningsområde. De delarav propositionen som rör socialförsäkringsutskottets beredningsområde och somutskottet yttrar sig över är -bilaga 1. Avsnitt 1:4.3 i den del som berörutskottets ämnesområde -bilaga 4. () avsnitten 1 Bidragför vissa ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen m.m.och 3 såvitt avser anslaget Bidrag till sjukförsäkringen -bilaga 7. () avsnitt F. Studiestöd m.m'. -bilaga 9. () avsnitt D. I anslutning härtill yttrar sig utskottet över motionernal992/93:Fi92 av m.fl. (s) yrkandena 11-14, 17 och 22,1992/93:Fi93 av lan m.fl. (nyd) yrkandena 3, 4, 15, 17, 18, 20-22,23, 25-28 och 38, 1992/93:Fi94 av m.fl. (v) yrkandena 4, 14 och15, 1992/93:Fi96 av och (nyd), 1992/93:Fill0 avJohan (-) och 1992/93:Fil20 av m.fl. (s) yrkandena1518 som väckts med anledning av kompletteringspropositionen. har berett socialförsäkringsutskottettillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:194 om särskilt statsbidragtill kommuner för ytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredjegymnasieår jämte motioner. Med anledning av denna proposition har väckts motion1992/93:Ubl56 av m.fl. (s), i vilken yrkandena 5 8 berörstudiestödsområdet. Utskottet yttrar sig till finansutskottet även i dessadelar. Vidare överlämnar utskottet med eget yttrande till finansutskottetregeringens hemställan om ytterligare medel till anslaget Bidrag tillsjukförsäkringen i proposition 1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågor. 1 1992/93. Bilaga 1avsnitt 1:4.3 1992/93:SfU4y Under detta avsnitt lägger regeringen fram ettsaneringsprogram för de offentliga finanserna. Förslaget till saneringsprograminnefattar bl.a. att transfereringarna till hushållen skall minskas med 26miljarder kronor och besparingar göras på ett reformerat ATP-system med 5miljarder kronor. De minskade transfereringarna innebär bl.a. att statsbidragettill sjukförsäkringen bör avskaffas, vilket motsvarar en besparing på 2miljarder kronor, att patientavgifterna inom sjuk- och tandvården höjs, attföräldraförsäkringens ersättningsnivå minskas från och att ävenandra förändringar inom denna försäkring kommer att prövas samt attpensionärerna berörs av förändringar på ca genom attdelpensionen avskaffas och olika åtgärder vidtas i syfte att höja dengenomsnittliga pensionsåldern med . Bl.a. anges i propositionen attreglerna för förtida uttag, senare uttag, samt för förtidspensioneringarnakommer att förändras. 1 propositionen erinras om att ATP-systemet är föremål fören översyn av pensionsarbetsgruppen och att en proposition i frågan kan väntasvåren 1994. Enligt vad som anförs i propositionen bör pensionsavgifternadelvis eller helt betalas av den enskilde i form av egenavgift, och utfallandepension bör i högre grad spegla storleken på inbetalade för attsystemet skall bli mera aktuariemässigt. 1 motion Fi92 kritiserar motionärerna regeringens förslagtill program för besparingar . Bl.a. anger de attdet inte är klarlagt hur en besparing på uppstår inomATP-systemet genom en omläggning från arbetsgivaravgifter till egenavgifter.Motionärerna avvisar förslagen om att höja egenavgifterna till ATP-systemet ochavgifterna inom sjuk- och tandvården. Däremot anser de att det är riktigt attsträva efter att höja den faktiska pensionsåldern, men menar att den rättametoden att åstadkomma detta är att via rehabilitering och andra åtgärderundvika att människor tvingas pensionera sig . Motionärerna är ocksåkritiska mot regeringens olika åtgärder som enligt dem är på väg att gesplittrade och godtyckliga nivåer för olika försäkringar, och de anser att detnu är dags att göra en samlad bedömning av de åtgärder som vidtagits ellerplaneras för att säkerställa att åtgärderna uppfyller krav på rationalitet ochtrygghet för individen. 1 yrkande 17 begärs ett tillkännagivande härom. Enligtmotionärerna är det vidare angeläget att stärka insatserna för rehabiliteringliksom att ersättningnivåerna i socialförsäkringen är rationellt och rättvistutformade. Motionärerna är positiva till att pröva mer enhetliga nivåer iförsäkringen, inkl. föräldraförsäkringen, men avvisar varje förlag om attanvända en finanspolitiskt motiverad besparing i föräldraförsäkringen somanledning till att införa ett vårdnadsbidrag. Motionärerna lägger också fram förslag till förstärkningarav statsfinanserna genom ändringar inom socialavgiftsområdet. 1 yrkande 11begär de ett tillkännagivande om att det i en reformerad sjukförsäkring skallfinnas ett starkare samband mellan lönebildning och inkomsttrygghet och attden försäkringsmässiga utformningen av försäkringen skall förstärkas genom en ny finansiering av egenavgifter. Vidare 1992/93:SfU4y begärs iyrkande 12 ett tillkännagivande till regeringen om att de arbetsgivaravgiftersom tagits ut för att finansiera sjukförsäkringen bör omdisponerasför att förstärka arbetsmarknadsfonden. Motionärerna erinrar om att har första steget tagitsi en reformering av sjukförsäkringen med inriktning på att nuvarandearbetsgivaravgifter till denna successivt ersätts med egenavgifter som betalasav löntagarna själva. F.n. tas en allmän sjukförsäkringsavgift ut av denenskilde av de skattepliktiga inkomsterna av förvärvsarbete till dendel summan av inkomsterna inte överstiger 7, 5 basbelopp. Motionärerna anseratt det är viktigt att fortsätta en finansiell uppbyggnad av sjukförsäkringenmed egenavgifter under resten av 1990-talet och föreslår som ett ytterligaresteg i denna riktning i yrkande 13 att den allmänna sjukförsäkringsavgiftenskall höjas till från . Detta frigör enligtmotionärerna ett utrymme motsvarande , vilket motsvarar en sänkningav arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget. I yrkande 14 begär deatt sjukförsäkringsavgiften från arbetsgivare, som f.n. utgör avavgiftsunderlaget men som för bestämts till avavgiftsunderlaget, fr.o.m. den skall sänkas avavgiftsunderlaget för att möjliggöra en motsvarande höjning avarbetsmarknadsavgiften enligt vad som anges i yrkande 15. 1 motion 1992/93:Fi93 av lan m.fl. (nyd)begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om enhetliga ersättningsnivåer vidftånvaro från arbetet. De områden som omnämns i motionen och som berörsocialförsäkringsutskottets beredningsområde är sjukdom, arbetsskada,föräldrapenning vid tillfållig vård av barn och smittbärarpeng. 1 samma motionyrkande 3 föreslås förändringar inom arbetsskadeförsäkringen. Bl.a. föreslåsatt bevisregeln skärps, att reglerna för livränteberäkning ändras så attlivräntorna bättre svarar mot normal och skälig inkomst samt att försäkringenprivatiseras. m.fl.(v) begär i motion 1992/93:Fi94yrkande 15 att beslutar sänka taket i sjukförsäkringen till 5,5basbelopp. Utskottet ställer sig i princip bakom regeringens förslagtill saneringsprogram för de offentliga utgifterna i de delar som berör utskottetsområde, men avstår från att närmare gå in på de olika delarna i programmet medhänsyn till avsaknaden av konkreta förslag. Som närmare behandlats i utskottets avgivnabetänkande SfU17 har regeringen utfårdat direktiv för en beredning med uppdragatt lämna förslag till en ny ordning för lagfåsta försäkringsersättningar vidsjukdom och arbetsskada. Utskottet har med hänvisning till denna utredningavslagit olika motionsyrkanden om den framtida utformningen av försäkringarnai fråga, och utskottet anser att finansutskottet inte bör gä in i en närmareprövning av utformningen av försäkringarna eller dem näraliggandeförsäkringsersättningar såsom tillfållig föräldrapenning, närståendepenning,eller smittbärarpenning utan avstyrka bifall till motionerna Fi93 yrkandena 3och 4 och Fi94 yrkande 15. Däremot vill socialförsäkringsutskottet i anslutning till de nämnda 3 motionsyrkandena i motion Fi93 och yrkande 17 i motion Fi92 1* 1992193. allmäntframhålla önskvärdheten av att man strävar efter att åstadkom- l992/93:SfU4y ma såenhetliga nivåer som möjligt inom socialförsäkringssystemet. Utskottet villdock erinra om att den splittrade bilden när det gäller nivåer inom sjukförsäkringenoch angränsande försäkringsgrenar har uppstått som en följd av de beslut somfattats vid innevarande , och vilka till en del ännu inte börjattillämpas. Dessa beslut är vad gäller sjukförsäkringen en följd av de olikabesparingsförslag som överenskoms mellan Socialdemokraterna och regeringen vidden sk. krisuppgörelsen. Utskottet hade gärna sett att besluten hade präglatsav mer långsiktighet och bättre analyserade konsekvenser ur ekonomisk ochadministrativ synpunkt samt ur rättvisesynpunkt. Utskottet ifrågasätter ocksåom de besparingar som åsyftats kommer att infrias och utskottet återkommernedan i denna fråga vid behandlingen av medelsanvisning till anslaget Bidragtill sjukförsäkringen. Utskottet finner att det kommer att bli en angelägenuppgift för den nämnda beredningen med uppgift att utforma en ny ordning försjuk- och arbetsskadeförsäkringarna att analysera effekterna av de ändringarsom gjorts i dessa försäkringar och till dem knutna andra ersättningsformer ochkonstruera ett nytt system som präglas av rationalitet och trygghet för individen.Något särskilt tillkännagivande härom med anledning av motion Fi92 yrkande 17anser utskottet inte påkallat. Utskottet anser också att beredningens arbete vad avserfinansieringen av den nya ordningen för sjukförsäkringen bör avvaktas innannågra riktlinjer ges eller omedelbara förändringar vidtas i nuvarandeavgiftssystem. Utskottet avstyrker sålunda bifall till motion Fi92 yrkandena11 14. I motion 1992/93:Fi94 yrkande 4 begärs attpensionstillskottet skall höjas från nuvarande av basbeloppet, sedandetta reducerats , till av basbeloppet. Vidare begärs i yrkande 14att arbetsgivaravgifterna skall höjas fr.o.m. den 1 juli1993. Utskottet har i sitt av godkändabetänkande /93:SfU14 avstyrkt ett motsvarande yrkande om höjning av pensionstillskottenmed hänvisning till att det i rådande svåra statsfinansiella läge saknasmöjlighet att ytterligare öka statens utgifter. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Utskottet, som vill erinra om de administrativa svårigheter somär förenade med en höjning av arbetsgivaravgifterna vid ett halvårsskifte,anser inte att det finns skäl för den av motionärerna förordade höjningen avdessa avgifter. Utskottet avstyrker sålunda bifall till motion Fi94 yrkandena4 och 14. Bilaga 4 () Bidrag för vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen m.m. Det nya statsbidragssystemet för bl.a. landstingen harmedfört att utrymmet för ersättningarna som utges från sjukförsäkringen till sjuk vårdshuvudmännen minskat . I förra årets komplette- ~ ringsproposition (prop. 1991/92:150 del II) aviseradesdärför att en 1992/93:SfU4y översynbehövdes av systemet med ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. För år1993 har fastställt en utgiftsram för ersättningarna till , varav i allmän sjukvårdsersättning(prop. 1992/93:17, SfU6, rskr. Från den allmänna sjukvårdsersättningenskall avräknas vad som utbetalats från försäkringen tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som uppförts på en förteckninghos . Det belopp som skall avräknas års allmännasjukvårdsersättning uppgår till . I propositionen anges att för har regeringen föravsikt att föreslå att slopa skatteutjämningsavgiften. Efter dennaåtgärd och en reducering med , som motsvarar dentillfålliga återbetalningen , återstår en total utgiftsram på ca att fördela mellan sjukvårdshuvudmännen. Vidare erinras ipropositionen om att regeringen förelagt ett förslag om nationellthusläkarsystem för vilket sjukvårdshuvudmännen avses få finansieringsansvaretoch som innebär ett första steg i en fri etableringsrätt för läkare samt att enöversyn företagits av läkarvårdstaxan med utgångspunkt i att ett system medhusläkare införs över hela landet. Föredragande statsrådet anför att för att gåvidare med etableringsfrihet för övriga privatpraktiserande läkare krävs systemsom dels gör det möjligt för sjukvårdshuvudmännen att leva upp till sitt planeringsansvar,dels garanterar de privata vårdgivarna en möjlighet att driva sin verksamhetpå i huvudsak samma villkor som de offentligt verksamma vårdgivarna. Statsrådetunderstryker också att sjukvårdshuvudmännen måste ha en reell möjlighet attkontrollera hälso- och sjukvårdens kostnadsutveckling. Statsrådet anser attfinansieringsansvaret och därmed administrationen för de nu försäkringsanslutnaläkarna och sjukgymnasterna bör föras över till sjukvårdshuvudmännen vidingången av och att detta skapar goda förutsättningar för enavveckling av nuvarande etableringsbegränsningar för specialistläkare den 1januari 1994. Avsikten är att regeringen senare skall återkomma till riksdagenmed ett mer detaljerat förslag om hur förändringarna skall genomföras, omvilken reglering som krävs för detta samt hur en effektiv kostnadskontrollskall kunna åstadkommas. 1 propositionen anges att någon avräkning av deutbetalda ersättningarna från försäkringen till de privata vårdgivarna inteskall ske från ersättningarna till sjukvårdhuvudmännen för . Vidareanges att skall få i uppdrag att med utgångspunkt ispeci-alisttaxeutredningens förslag, som remissbehandlats, utarbeta ett förslagtill ny läkarvårdstaxa. Slutligen erinrar statsrådet om det utredningsarbetesom pågår inom HSU 2000 (dir. 1992:30), och han framhåller att vad han nuföreslagit får självfallet inte vara något hinder för utredningensöverväganden och förslag. I propositionen hemställs att riktlinjerna för ändringar isystemen med ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenfr.o.m. I två motioner, motion 1992/93:Fi96 av och 1992/93:SfU4y (nyd) och motion 1992/93:Fil 10 av (-), motsätter sigmotionärerna att sjukvårdshuvudmännen övertar kostnadsansvaret för ochadministrationen av ersättningar till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. I motion Fi96 framhålls att förslaget innebär att landstingensmakt ökar och befåsts och motionärerna anser att det, mot bakgrund av HSU2000:s utredningsarbete, finns starka skäl att inte låsa fast utvecklingen tilllandstingsmodellen. I motion 110 begärs ett tillkännagivande om att regeringenbör avvakta resultatet av utredningens arbete innan man beslutar omersättningssystem för den privata sjukvården. majoritet (m, fp, c, kds ochnyd) har i sitt avlämnade yttrande SfUSy till socialutskottet överproposition 1992/93:160 om husläkare m.m. tillstyrkt bifall till propositionen.Utskottet kan i det nu förevarande ärendet, liksom föredragande statsrådet,konstatera att landstingen reellt har det finansiella ansvaret förde privata försäkringsanslutna vårdgivarna. Utskottet anser därför att detföreliggande förslaget är konsekvent i förhållande till det förslag omfinansiering av husläkarnas verksamhet som utskottet tillstyrkt. Utskottet hari sitt förenämnda yttrande till socialutskottet närmare redogjort fördirektiven till HSU 2000 och därvid framhållit att ett beslut om etthusläkarsystem inte får vara ett hinder för HSU 2000 att arbeta enligt dedirektiv som utredningen fått om att förutsättningslöst pröva vilkenorganisations- och finansieringsmodell som kan vara bäst för hälso- ochsjukvården. Föredragande statsrådet har som ovan nämnts i nu förevarande ärendeframhållit att vad han föreslagit beträffande finansiering och administrationav privata läkares och sjukgymnasters ersättningar inte får vara något hinderför utredningens överväganden och förslag. Utskottet kan under dennaförutsättning tillstyrka bifall till kompletteringspropositionen i nu behandladdel, varför utskottet avstyrker bifall till motionerna Fi96 och Fil 10. Anslag till Bidrag till sjukförsäkringen har i enlighet med förslag i budgetpropositionenberäknat de totala kostnaderna för sjukförsäkringen under nästa budgetår till30 . Under anslaget C 1. under femte huvudtiteln har medeltill Bidrag till sjukförsäkringen anvisats med 4 , vilketmotsvarar av kostnaderna för sjukförsäkringen (prop. 1992/93:100 bil. 6,SfU14, rskr. Regeringen har därefter i proposition 1992/93:178 om vissasocialförsäkringsfrågor beräknat att utgifterna för sjukförsäkringen ökarunder nästa budgetår med till följd av att rätten tillarbetsskadesjukpenning från arbetsskadeförsäkringen i princip föreslås slopadfr.o.m. , varefter sjukpenning i stället kommer att utges enligtsjukförsäkringens bestämmelser. har på förslag av utskottet i betänkandel992/93:SfU17 bifallit detta förslag. Med hänsyn till att regeringen därefter ikompletteringspropositionen lagt fram ytterligare förslag som berör anslaget har utskottet i betänkande SfU 17 inte behandlat ett förslag i proposition 1992/93:178 om att anslaget C 1. Bidrag till 1992/93:SfU4y sjukförsäkringenskall ökas med . Utskottet överlämnar propositionen i dennadel till finansutskottet för behandling. I kompletteringspropositionen har under tionde huvudtiteln() lagts fram förslag om att den som uppbärutbildningsbidrag skall få behålla detta vid sjukdom . Ikonsekvens härmed föreslås att den försäkrades sjukpenninggrundande inkomstskall vara vilande och sjukpenning skall endast utges omden försäkrade förlorar inkomster som han har och förvilka en s.k. studietids-SGl beräknats. De föreslagna förändringarna innebäratt kostnaderna för utbildningsbidragen ökar och att utgifterna försjukförsäkringen minskar med ett belopp av , vilket innebäratt belastningen på anslaget C 1. Bidrag till sjukförsäkringen minskar med 15 %härav eller med . I propositionen hemställs att medändring av förslagen i propositionerna 1992/93:100 och 1992/93:178 till Bidragtill sjukförsäkringen för /94 anvisar ett förslagsanslag på . Utskottet vill i anslutning till de nämnda förslagen ommedelstilldelning närmare utveckla sin syn på några av de beräkningar avfinansiella konsekvenser på anslaget Bidrag till sjukförsäkringen som lagtsfram i samband med förslag under innevarande till ändringar som berörtsjukförsäkringen. 1 proposition 1992/93:31 föreslogs bl.a. ändrade kompensationsnivåerinom sjukförsäkringen, som innebar att kompensationsnivån på efter den90:e dagen i ett sjukfall sänktes till och efter den 365:e dagen till . sänktes kompensationsnivån för rehabiliteringspenningen, som utgestill försäkrade som genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering från 100 till95 %. De årliga besparingarna av en sänkt kompensationsnivå till vidlånga sjukfall beräknades till . 1 propositionenförutskickades att regeringen skulle återkomma med förslag till sominnebar förändringar i förutsättningarna för tillämpning av kompensationsnivån70 %. Förslag i detta hänseende har lagts fram i proposition 1992/93:178.Förslagen innebär dels att en regel införs om att försäkrade som under desenaste 15 månaderna haft sjukperioder som sammanlagt omfattar minst 365 dagarutan att uppehåll gjorts skall få sjukpenning enligtkompensationsnivån , dels att försäkrade som genomgår medicinsk behandlingeller medicinsk rehabilitering skall kunna få sjukpenning efter enkompensationsnivå på även efter den 365:e dagen i ett sjukfall. Utskottethar ännu inte behandlat proposition 178 i denna del. I proposition 1992/93:31 framhölls i anslutning tillförslaget om en kompensationsnivå på att målet borde vara att ingenlångtidssjukskriven som passerar ettårsgränsen får sin sjukpenning sänkt utanatt andra alternativ än fortsatt sjukpenning prövats. De alternativ som, medbeaktande av förslaget i proposition 178, kommer att finnas är medicinskrehabilitering och behandling på en kompensationsnivå av ' ,arbetslivsinriktad rehabilitering på en kompensationsnivå av 95 % eller om arbetsskadelivränta beviljas för den tid rehabilitering 1992/93:SfU4y sker , samt förtidspension/sjukbidrag när rehabilitering inte är meningsfull ochnedsättningen av arbetsförmågan kan väntas bli varaktig eller bestående underavsevärd tid. Den som vägrar att underkasta sig rehabilitering utan giltiganledning kan få sin sjukpenning helt indragen, vilket innebär en press på denförsäkrade att medverka till att han rehabiliteras. Med dessa olika alternativförutser utskottet att kretsen av personer som kommer att få sjukpenning på kompensationsnivån70 % vid en avsedd och riktig tillämpning av reglerna kommer att bli starktbegränsad. Därmed kommer också besparingarna till följd av den nyakompensationsnivån att begränsas. Utskottet ifrågasätter vidare de beräkningar som gjorts i proposition1992/93:178 av hur sjukförsäkringskostnaderna kommer att öka till följd av attarbetsskadesjukpenningen slopas. Arbetsskadesjukpenningen ger fullkompensation för inkomstbortfallet och finansieras med medel viaarbetsskadefonden. 1 propositionen anförs att av de tillkommandesjukpenningutgifterna när arbetsskadesjukpenningen avskaffas avser ca 70 %dagar i sjukfall som varat längre än . För kommer enligtpropositionen kompensationsgraden att minska från till . För sjukpenningdagarmellan den 181:a och 365:e dagen i sjukperioden kommer enligt propositionenkompensationsgraden att minska från till . Utifrån dessa antagandenom kompensationsnivåer när sjukpenning i stället skall utges, beräknas ipropositionen kostnadsökningen för sjukförsäkringen till 4 500 miljonerkronor. Utskottet överlämnar åt finansutskottet att mot bakgrund av denbegränsade praktiska tillämpningen av kompensationsnivån som utskottetkan förutse på grund av att andra högre kompensationsnivåer kommer atttillämpas vid en rehabilitering göra den slutliga bedömningen av vilketbelopp som bör föras upp under anslaget C 1. Bidrag till sjukförsäkringen förnästa budgetår. Bilaga 7 Studiestöd m.m. () har för /94 under åttondehuvudtiteln anvisat till anslaget . ettramanslag på , till anslaget . Studiehjälp m.m. ettförslagsanslag på 2 , till anslaget F 4. Studiemedel m.m. ettförslagsanslag på 6 och till anslaget F 5. Vuxenstudiestöd m.m.ett reservationsanslag på 1 (prop, 1992/93:100 bil.9, SnJ13,rskr. Regeringen har därefter i proposition 1992/93:194 föreslagit enutökning av antalet platser inom gymnasieskolan med 11 000 platser och medanledning härav föreslagit att till anslaget Studiehjälp m.m. skall anvisasytterligare . I kompletteringspropositionen föreslås att medel skallanslås för ytterligare 29 000 platser i gymnasieskolan. Vidare föreslås ipropositionen en ökning av antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningenmed 33 000 och resursförstärkningar motsvarande 10 000 nya platser ifolkhögskolan vilket leder till ökade kostnader för studiestödet med tillhopa . Kostnaderna belastar anslaget Centrala med ytterligare , anslaget 1992/93:SfU4y med ytterligare , anslaget Studiemedel m.m. medytterligare och anslaget Vuxenstudiestöd m.m. medytterligare 2 . I propositionen lägger regeringen också fram förslag tilländrade regler för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Sålundaföreslås att SVUXA kan kunna utges till den som under kalenderåret fyller 21 åreller är äldre, i stället för som , och att kravet påtidigare förvärvsarbete sänks från fyra till . Även kravet på att denarbetslöse skall vara med i en arbetslöshetskassa föreslås slopat. 1 motion 1992/93;Fil20 av m.fl. poängterarmotionärerna vikten av utbildning. Motionärerna framhåller att högskolansutbyggnad bör påskyndas och att antalet platser vid högskolorna bör ökas med 5000 vid och 5 000 vid . Vidare framhållsfolkbildningens uppgift när det gäller insatser för arbetslösa och motionärernavill satsa ytterligare resurser på arbetslösa ungdomar och vuxna. 1 motionenanförs att de i propositionen beräknade kostnaderna för ett utökat studiestödför de föreslagna extra platserna inom skolväsendet, folkbildningen och denhögre utbildningen förutsätter att samtliga dessa studerande är berättigadetill särskilt vuxenstudiestöd. Motionärerna bedömer att sammansättningen av destuderande är annorlunda än vad regeringen förutsatt och anför att enligt derasberäkningar de totala kostnaderna för studiestöd uppgår till 2 970 miljonerkronor. Mot bakgrund av förslagen i motionen föreslår motionärerna i yrkande 15att till anslaget .