yttr · GG05AU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Åtgärder för att stabilisera den svenska 1992/93 AU2y har beslutat beredaarbetsmarknadsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:50 omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomm och med anledning av denavgivna motioner. behandlar i föreliggande yttrandepropositionens bilaga 7, , jämte motioner på dettaområde samt därutöver frågor rörande arbetarskyddsavgiften enligt lagen(1981:691) om socialavgifter. Regeringens förslag om sänkning av arbetsgivar-och egenavgifter återfinns i den nämnda propositionens bilaga 3,. Även föreliggande motionsyrkanden på detta områdebehandlas av utskottet. Under förutsättning av finansutskottets medgivandeöverlämnar arbetsmarknadsutskottet tillsammans med föreliggande yttrandeproposition 1992/93:117 i den del den avser Arbetsmiljöfonden jämte motionerpå detta område. Utskottetyttrar sig i det följande över deb proposition 1992/93:50 del av bilaga 3, debproposition 1992/93:50 bilaga 7, debproposition 1992/93:117 mom. 2 avseende Arbetsmiljöfonden, 1992/93 :Fi I992/93:Fi 1992/93:F 1992/93:F 1992/93:Fi 1992/93:Fi 1992/93 :F 1992/93:F 1992/93:Fi 1992/93 :F I992/93:Fi deb följandemed anledning av proposition 50 väckta motioner 16 av StenSöderberg (-), 19 avElisabeth (), 21 avAnnika (-), 25 avRobert Jousma (nyd), yrkande 1, 27 avGeorg m.fl. (s), 30av HansStenberg m.fl. (s), (s), 32av MartinNilsson m.fl. (s), 33av Maj-IngerKlingvall m.fl. (s), 34av HåkanStrömberg m.fl. (s), 35 av m.fl. (s), yrkandena 5, 6 och 1992/93:Fi36 av lan m.fl. (nyd), yrkandena8-10, 12, 14, 16 och 17, 1 1992/93. 1992/93:Fi37av m.fl. (v), yrkandena 19-23, 29 och 61, 1992/93:AU2y 1992/93:Fi38av (fij), 1992/93:Fi39av (), 1992/93:Fi40av m.fl. (s), 1992/93:Fi44av m.fl. (s), 1992/93:Fi46av m.fl. (s), 1992/93:Fi47av m.fl. (s), 1992/93:Fi48av m.fl. (s), 1992/93:Fi49av m.fl. (s), 1992/93:Fi50av m.fl. (s), 1992/93:Fi51av m.fl. (s), 1992/93:Fi52av m.fl. (s), 1992/93:Fi53av Hans Gustafeson m.fl. (s), 1992/93:Fi55av m.fl. (s), 1992/93:Fi56av m.fl. (s), 1992/93:Fi57av och (nyd), 1992/93:Fi58av m.fl. (s), 1992/93:Fi59av m.fl. (s), 1992/93:Fi60av m.fl. (s), 1992/93:Fi61av m.fl. (s), 1992/93:Fi62av m.fl. (s), 1992/93:Fi63av m.fl. (s), 1992/93:Fi65av m.fl. (s), 1992/93:Fi66av (), 1992/93:Fi67av (), 1992/93:Fi69av m.fl. (s), 1992/93:Fi70av (), 1992/93:Fi71av (), yrkandena 1 4, 1992/93:Fi74av m.fl. (s), 1992/93:Fi75av Axel m.fl. (s), deb följande med anledning avproposition 117 väckta motioner 1992/93:A3 av (-), 1992/93:A5 avIngela m.fl. (s). De nu aktuella regeringsförslagen är en följd avregeringens och Socialdemokratiska arbetarepartiets träffadeöverenskommelse om ett antal ekonomisk-politiska åtgärder i syfte att stabiliseraden svenska ekonomin. Bakgrunden till överenskommelsen är en akut kris i svenskekonomi. Det ökande budgetunderskottet, den växande arbetslösheten, den djupafinanskrisen samt internationella faktorer som resulterade i ökad oro påpenning- och valutamarknaderna gjorde krisen uppenbar. Den utveckling som harägt rum senare, främst beslut att låta kronan flytafritt mot andra valutor, kommer sannolikt att påverka det arbetsmarknadspolitiskaläget. Effekterna av beslut på de arbetsmarknadspolitiskaförutsättningarna kan inte överblickas enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning. Starka skäl talar för en skärpt vaksam- het även fortsättningsvis.De förändringar beträffande de arbetsmark- 1992/93:AU2y nadspolitiska åtgärdernasom kan komma att bli erforderliga anser utskottet bör beredas i sedvanligordning. Ettav inslagen i september månads krisuppgörelse mellan regeringen ochSocialdemokratiska arbetarepartiet är att de arbetsmarknadspolitiska insatsernaskall intensifieras. Innan arbetsmarknadsutskottet går in på regeringensförslag och motionsyrkandena i anslutning till dem kommer utskottet attredovisa vissa uppgifter om arbetsmarknadsläget. Föratt få perspektiv på dagens arbetsmarknadsläge kommer en kortfattadredovisning att göras utifrån frågan Vad har hänt på arbetsmarknadsområdet desenaste åren. Statistik och kommersammanfattningsvis att belysa utvecklingen. Statistiken baseras på dels SCB:sarbetskraftsundersökningar (), dels AMS verksamhetsstatistik. nyanmälda platserna har sjunkit från 42 000 i oktober1990 till 17 100 . Antaletpersoner i arbetskraften har minskat kraftigt , nämligenmed 176 000 personer. För gäller att i åldrarna deltog82,av männen (2 293 000 män) i förvärvslivet jämfört två årtidigare. Motsvarande tal för kvinnorna är (2 103 000 kvinnor) jämförtmed . Antaletsyssebatta var 4 168 000 personer, vilket är en minskning med 324 000personer jämfört med . Sysselsättningsminskningen har främstdrabbat ungdomar , nämligen 199 000 personer. Sysselsättningsminskningenhar berört olika sektorer av ekonomin på följande sätt under de två senasteåren: Minskning av antalet sysselsatta samfärdsel och handel 13 000 Denöppna arbetslösheten uppgick till av arbetskraften mellan16 och ; för kvinnorna och för männen. Mellan augusti ochoktober 1992 har antalet arbetslösa minskat något som antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kraftigt ökat. tidigareuppgick arbetslösheten till av arbetskraften; för kvinnor och 2,1 %för män. Antaletdeltidsarbetslösa enligt AMS verksamhetsstatistik uppgick i 1992/93:AU2y oktobertill ca 83 000 personer, varav 64 000 kvinnor (till 48 400,varav 39 200 kvinnor). Ca 20 000 personer berördes av varsel omuppsägning. Motsvarande siffra var 7 100 personer. Enligt den prognos som redovisas i propositionen beräknasarbetslösheten för till och för till . Dennaberäkning baseras på uppgifter från SCB, ochFinansdepartementet. Enligt AMS höstprognos kommer den öppna arbetslösheten attfortsätta stiga trots ökade arbetsmarknadspolitiskainsatser. beräknas den genomsnittliga arbetslösheten till . Internationellt sett kan konstateras att många andraländer i har högre arbetslöshetstal än . I augusti 1992registrerades i EG en relativ arbetslöshet på mot underdenna månad. (Källor: , , ländernas egen statistik. Uppgifterna ärinte helt jämförbara.) Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärderframgår av följande tabell som gäller oktober månad resp. år. 57 300** 3 OOO*»» 13 800*** 41 500*** 28 900»** 5 200»»* * ny statistik fr.o.m. ** ny åtgärd fr.o.m. *** avser september manad Ytterligareresurser för arbetsmarknadspolitiska 1992/93:AU2y För att motverka de allt svårare problemen påarbetsmarknaden läggs det i propositionen fram förslag om en omfattandesatsning på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ytterligare drygt 7 miljarderkronor föreslås för olika slag av insatser som avser mer traditionellarbetsmarknadspolitik, till vilket kommer medel för infrastrukturella åtgärderoch utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. En del av medlen förinfrastrukturella åtgärder anvisas på anslaget för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, som därigenom tillförs . Medlen beräknas ge arbeteeller utbildning för mer än 130 000 personer. De förslag som läggs fram innebär att drygt 600 miljonerkronor satsas på kurser inom det reguljära utbildningsväsendet, varigenom ca 2S000 personer skall kunna erbjudas utbildning under en sexmåna-dersperiod.Vidare är målsättningen att öka intresset hos arbetsgivarna så attutbildningsvikariaten skall kunna få en omfattning på ca 20 000 personer. Enkraftig utökning av ungdomspraktiken föreslås. Ytterligare 36 000 ungdomarskall kunna få inskolning genom sådan praktik. Kostnaden beräknas till . Ytterligare föreslås förinvesteringar i infrastruktur och byggande. Av dessa medel tilldelas AMS varigenom det skapas möjligheter att av arbetsmarknadsskältidigarelägga vissa sysselsättningsintensiva investeringar inom afSrsverken. Kampen mot långtidsarbetslöshet, utförsäkring ochutslagning ges hög prioritet. En kraftig förstärkning föreslås av medlen tillberedskapsarbeten huvudsakligen för utförsäkringshotade, totalt 3 400 miljonerkronor med en beräknad sysselsättningseffekt om ca 30 000 personer. En nyåtgärd, arbetslivsutveckling, föreslås för att bibehålla de arbetslösasförankring i arbetslivet. Utskottet återkommer i det följande till de enskildaåtgärderna och till frågan om medelsanvisning. I sin partimotion Fi35 (yrkande 18) av . framför Socialdemokraterna synpunkter på behovet av ett samlat program för att pressa ned arbetslösheten, med tyngdpunkt på investeringar, utbild ning och aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser. Behovet av insatser är stort och växande. Av ekonomiska och sociala skäl måste ambitions nivån i politiken höjas, sägs det i motionen. Inriktningen måste vara att undvika passivt kontantstöd. Aktiva satsningar som leder till arbete ger inte bara ökade skatteintäkter utan minskar också kostnaderna för ohälsa och utslagning. Tillväxtfrämjande produktiva investeringar ger ekonomisk avkastning. På grund av den svaga efterfrågan är sådana 5 1' 1992/93. Socialdemokraternaanser att regeringen måste lägga fram ett samlat 1992/93:AU2y program för arbetslösheten senast i budgetpropositionen . I den socialdemokratiska motionen anförs vidare attregeringen måste ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnorna i uppläggningen avarbetsmarknadspolitiken. Det som kommer att ske på arbetsmarknaden medfören kraftig nedgång i sysselsättningen på områden där många kvinnor arbetar,t.ex. handeln, vården och omsorgen. En långsiktig strategi måste läggas framav AMS (yrkande 20). Till detta kommer problemen för de mångadeltidsarbetslösa, av vilka en stor majoritet är kvinnor. Regeringen måsteföreslå en lösning, anser Socialdemokraterna (yrkande 19). I motion Fi35 efterlyses också ett programförslag när detgäller vuxenutbildningen (yrkande 17). Den hårdnande internationella konkurrensen,den nya tekniken och förändringar i arbetsorganisationen ställer ökade krav påkunskaper. Långsiktigt bör ytterligare ca 100 000 personer delta ivuxenutbildning jämfört med slutet av . Det gäller enligt motionenalla typer av utbildning, men framför allt kompetensutveckling i arbetslivet.Riksdagen bör hos regeringen begära ett förslag i enlighet med detta. gör följande bedömning medanledning av de nu redovisade motionsyrkandena. Vid behandlingen av årets budgetproposition och senare isamband med kompletteringspropositionen har utskottet redovisat sin uppfattningom den inriktning som bör gälla för arbetsmarknadspolitiken, en uppfattning somriksdagen ställt sig bakom. Uppgiften är att ge förutsättningar för tillväxt ihela landet för att skapa trygga jobb . Arbetsmarknadspolitiken i sigkan inte skapa varaktiga och trygga arbeten, men däremot motverka arbetslöshetoch stödja människor i den anpassning som ekonomin nu genomgår. Särskilt starkthar understrukits att inriktningen måste vara att hålla fast vid arbetslinjen.Utsatta grupper skall prioriteras, långtidsarbetslöshet motverkas ochjämställdheten på arbetsmarknaden öka. De förslag som läggs fram i den nu behandladepropositionen baserar sig på överenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokratiskaarbetarepartiet. De innebär en markering av arbetslinjen som hindament iarbetsmarknadspolitiken. Utskottet kan därmed konstatera att det råder en bredpolitisk enighet om grunden för denna politik. Förslagen skall enligt utskottets mening ses i ljuset avde omvälvande förändringar som skett och som ändrat och försämratförutsättningarna för den ekonomiska politiken. Den kraftigt stigandearbetslösheten med en mycket snabb ökning av personer som riskerar utförsäkringställer arbetsmarknadspolitiken på hårda prov. Behovet av akuta insatser ärtydligt. De insatser som föreslås är av en omfattning som kanske bara framstod som osannolik. Det är emellertid också tydligt att det rådande lägetväcker frågan hur långt man med hjälp av arbetsmarknadspolitiken förmår mötaarbetslösheten och hindra verkningarna av den. Utskottethar ingen annan uppfattning än Socialdemokraterna när 1992/93;AU2y det gälleren hög ambitionsnivå i kampen mot arbetslösheten, där investeringar, utbildningoch aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall prioriteras framför passivautbetalningar till de arbetslösa. Man kan dock inte blunda för att en sådanpolitik inte ensam kan lösa problemen. Utan en ekonomi i balans kan inte måletfull sysselsättning uppnås. Innanramarna och den närmare utformningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaför nästa budgetår läggs bst är det som utskottet ser det nödvändigt att göraen bedömning av de kraftigt ökade insatser som beslutat om förinnevarande budgetår. En samlad redovisning av insatserna och de effekter deberäknats få kommer enligt propositionen att överlämnas till senare.Det är enligt utskottets mening därför inte påkallat för att nu göranågot uttalande om hur regeringen bör utforma ett program förarbetsmarknadspolitiska insatser, såsom begärs i den socialdemokratiskamotionen. Närdet gäller de deltidsarbetslösa har arbetsmarknadsutskottet ibetänkandet om jämställdhet, 1992/93:AU1, framhållit att det är ytterstangeläget att finna en lösning på problemet med kvinnornas deltidsarbetslöshet,inte minst mot bakgrund av dagens arbetsmarknad. Utskottet konstaterade attfrågan är aktualiserad hos AMS bl.a. genom styrelsens handlingsprogram för attöka jämställdheten i arbetslivet. Någon åtgärd med anledning av deni sammanhanget behandlade motionen ansågs därför inte påkallad. Utskottet harinte någon annan uppfattning . Tilläggas kan att utskottet nyligentillsammans med andra motioner som rör arbetsrätten tills vidare bordlagtmotionsyrkanden, väckta under den allmänna motionstiden bl.a. avSocialdemokraterna, med krav på lagreglerad företrädesrätt till utökadarbetstid. Utskottet kan också konstatera att det förslag om en nyarbetsmarknadspolitisk åtgärd, arbetslivsutveckling, som läggs fram ipropositionen och behandlas längre fram i detta yttrande, också skall kunnakomma de deltidsarbetslösa till del. Medanledning av kravet på en strategi för att motverka ökande arbetslöshet blandkvinnor vill utskottet till en början framhålla att det är angeläget attArbetsmarknadsverket i sin fördelning av insatser gör stora ansträngningar attta fram platser åt sådana kategorier av arbetslösa, inte minst kvinnor, sominte berörs av de infrastrukturinvesteringar som ingår bland åtgärderna föratt möta arbetslösheten. Somframgått inledningsvis är kvinnornas arbetslöshet lägre än männens; iår var siffran jämfört för männen. Ser man till antalet inkomnavarsel om uppsägning under månaden är skillnaden påtaglig. Av nästan 20 000varsel avser kvinnor. Inom nästan samtliga näringsgrenar är män varslade istörre omfattning. Det enda undantaget är bland kommunalt anställda, därkvinnorna utgör av de varslade, och inom restaurang- och hotellnäringendär av varslen avser kvinnor. Även om tillgängligstatistik visar att män är drabba- ' de av arbetslöshet ellerhot om arbetslöshet i betydligt större omfatt- ning än kvinnor, manar enligt utskottets mening utvecklingen till 1992/93:AU2y försiktighetom slutsatser för framtiden. Utskottet förutsätter att AMS följer läget påarbetsmarknaden uppmärksamt och vid behov arbetar fram en sådan strategi somSocialdemokraterna efterlyser. Som sagts måste man som en del i en sådanstrategi finna lösningar anpassade till kvinnornas speciella förutsättningaroch villkor. Utskottet återkommer i avsnittet om beredskapsarbete till desatsningar som där görs, bl.a. med hänsyn till behovet av beredskap för främstarbetslösa kvinnor vid omvandlingen av den offentliga sektorn. Slutligen vill utskottet med anledning av detsocialdemokratiska kravet på ett programförslag när det gällervuxenutbildningen, till den del det avser kompetensutveckling i arbetslivet,hänvisa till det beredningsarbete som pågår inom medanledning av betänkanden (SOU 1991:56 och SOU 1992:7).Eftersom frågan således övervägs är något uttalande från sida intepåkallat. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nubehandlade yrkandena i den socialdemokratiska partimotionen Fi35 böravslås av , i förekommande fall i motsvarande del. går över till vissa förslag påarbetsmarknadspolitikens område framförda i motion Fi36 av lan Wachtmeisterm.fl. (nyd). En antal förslag i samma motion behandlas på annat ställe i dettayttrande. Förslagen innebär i korthet följande. För att främja de arbetslösas möjligheter till arbete iden rådande lågkonjunkturen är det nödvändigt att ge dbpens från lagen omanställningsskydd (LAS). De arbetslösa skall kunna få tillfållig anställningmed bibehållet arbetslöshetsunderstöd. Arbetsgivaren betalar mellanskillnadenupp till avtalsenlig eller marknadsmässig lön. Vissa regler utfårdas för attförhindra missbruk (yrkande 8). Ett modernt lärlingssystem bör införas med löner som ståri rimlig proportion till vad ungdomarna kan tillföra produktionen (yrkande 9). Arbetsrätten behöver förändras och moderniseras. Därförmåste arbetet inom fortgå i ursprunglig riktning (yrkandena12 och 14). Arbetslöshetsförsäkringen, som inte bör handhas avfackföreningarna, reformeras och byggs upp i tre steg. Staten skall stå förett grundskydd under maximalt . Arbetsgivare tecknar en obligatoriskprivat försäkring upp till viss inkomstrelaterad nivå därutöver. Förytterligare inkomstbortfall kan den enskilde teckna frivillig privatförsäkring;det kan ske även genom kollektiva fackföreningsförsäkringar (yrkandena 16 och17). gör följande bedömning medanledning av förslagen från Ny demokrati. Sådana arbetsmarknadspolitiska åtgärder som riskerar attstöra den ordinarie arbetsmarknaden bör enligt utskottets mening undvikas så Utskottet ser i detta hänseende en stor risk med det 1992/93;AU2y system somförordas i nyd-motionen, där arbetslösa skulle få möjlighet att utföra vanligtarbete i företagen med bibehållen arbetslöshetsersättning. Ett av de syftensom får antas ligga bakom motionen att förhindra passiva kontantstöd kantillgodoses på andra och enligt utskottets mening bättre sätt. Utskottetåterkommer senare till propositionens förslag om en ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd, arbetslivsut veckling. När det gäller förslaget om ett lärlingssystem villutskottet hänvisa till beslut om vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor m.m. (prop. 1991/92:157, UbU 26, rskr. 311) som innebärbl.a. att en ny utbildning för lärlingar införs i gymnasieskolan inom ramen förindividuella program. Den nya lärlingsutbildningen skall vara en kombinationav sådan utbildning som sker i ett företags regi, inom ramen för ettanställningsförhållande, och studier av vissa ämnen i gymnasieskolan.Lärlingarnas anställningsförhållanden de är i företagen är enfråga för parterna på arbetsmarknaden att komma överens om. Frågan om och de av den borgerligaregeringen utfårdade direktiven (dir. 1991:118) är föremål fördiskussioner. Socialdemokraterna har framfört önskemål om att utredningen skalltillföras kompletterande utredningsuppdrag. Efter samråd skall, enligt vad somframgår av propositionen, tilläggsdirektiv på dessa områden övervägas. Medhänsyn härtill bör enligt arbetsmarknadsutskottets mening inte nugöra något uttalande rörande det fortsatta utredningsarbetet. Som framgåtttidigare har utskottet beslutat att motioner från allmänna motionstiden rörandearbetsrätten tills vidare skall vara bordlagda. Överenskommelsen mellan företrädare för regeringspartiernaoch Socialdemokratiska arbetarepartiet innebär i fråga om arbetslöshetsförsäkringenatt den aviserade höjningen av egenavgifterna i försäkringen inte skall ske.Den skall också i fortsättningen flnansieras av egenavgifter och statsbidrag. Utskottet ansluter sig till att arbetslöshetsförsäkringensinriktning bör vara den angivna. Innan man kan ta slutlig ställning till dennärmare utformningen i fråga om ersättningsnivåer, finansiering, administrationm.m. måste ingående överväganden göras. Till en början bör den särskilda utredningsom har till uppgift att lämna förslag till utformning och finansiering av enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring (dir. 1992:24), genomföra sitt uppdrag.Redan av detta skäl kan utskottet inte ställa sig bakom motionsförslaget. Vad utskottet anfört innebär sammanfattningsvis attutskottet avstyrker de nu behandlade yrkandena 8, 9, 12, 14, 16 och 17 imotion Fi36 (nyd). I detta avsnitt tar utskottet även upp ett yrkande avRobert Jousma (nyd) i motion Fi25. Motionären anser att av de medel som anvisas till arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör specialdes- tineras till räntesubventioner avseende lån för vbsa ROT-arbeten (yrkan- de 1). Arbetsmarknadsutskottetanser att inriktningen på de arbetsmark- 1992/93:AU2y nadspolitiskaåtgärder som föreslås bör vara den av regeringen angivna. Motionärens förslag kan alltså inte biträdas. Motion Fi25 yrkande 1 avstyrks. Utskottetåterkommer i det följande till de övriga motioner som avser medelsanvisningen. Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen Ipropositionen i denna del (bilaga 7, avsnitt 2.2.1) vill regeringen hariksdagens godkännande att av medlen på anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder används för förstärkning av arbetsförmedlingen. Detnuvarande läget på arbetsmarknaden innebär en väsentligt större belastning påarbetsförmedlingen än . En tillfållig personalförstärkning,betingad av konjunkturläget, under innevarande budgetår är nödvändig enligtpropositionen. Det framhålls att de förslag som läggs fram väsentligt kommeratt öka förmedlingens möjligheter att bistå enskilda arbetssökande, vilketsamtidigt ökar arbetsbelastningen. Det bör vara möjligt att tillfålligtanställa personer i första hand arbetslösa för att fullgöra arbetsuppgiftervid förmedlingen. Arbetsmarknadsutskottettillstyrker regeringens begäran. En ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd arbetslivsutveckling Bakgrundentill förslaget om en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd (bilaga 7, avsnitt 2.2.2)är det nuvarande arbetsmarknadsläget med en snabb ökning av antaletlångtidsarbetslösa. Långtidsarbetslösheten medför stora skadeverkningar.Människor bryts snabbt ned och blir passivi-serade och isolerade, vilketförsvårar eller omöjliggör att ta sig tillbaka till vanligt arbete. Församhället stiger kostnaderna för de sociala skyddssystemen. Arbetsmarknadensfunktionssätt påverkas negativt när människor varaktigt förlorar sin anknytningtill arbetsmarknaden. I tider av högkonjunktur förstärksöverhettningstendenserna. Tankenmed arbetslivsutvecklingen är att möjliggöra en aktivare användning av medlentill arbetslöshetsförsäkringen. I korthet innebär systemet, som skall vara enförsöksverksamhet från , följande. Arbetslösaoch deltidsarbetslösa personer med rätt till ersättning från arbetslöshetskassan erbjuds möjligheter att delta i aktiviteter. Denna åtgärd kan komma i fråga om den arbetslöse inte kan få arbete, utbildningsplats eller annan aktiv åtgärd. Syftet är att bibehålla och stärka den enskildes anknytning till arbetsmarknaden. Arbetslivsut vecklingen skall också bidra till stimulans till eget företagande och till kooperativ verksamhet. Arbetslivsutvecklingenfår inte störa den ordinarie arbetsmarknaden /93:AU2y ellersådana arbetsmarknadspolitiska åtgärder som syftar till att främja rekryteringav personal. Den får inte heller äventyra konkurrensförhållanden. Åtgärdenskall inte ersätta ordinarie arbete och inte heller fylla ett produktionsbehovhos arbetsgivare. Den lokala arbetsförmedlingen samråder med näringsliv,offentlig sektor, fackliga organisationer, branschorganisationer ochföreningsliv om den inriktning och organisation som arbetslivsutvecklingen börha. Det praktiska ansvaret för verksamheten överlämnas till stor del tillanordnarna. Arbetsförmedlingen anvisar deltagandet. Om anvisningen avser enarbetsplats bör förmedlingen samråda med fackliga organisationer .samtnäringslivs- och branschorganisationer. Under arbetslivsutvecklingen uppbär den enskildeersättning motsvarande A-kasseersättningen. Genom en särskild lag, lagen om arbetslivsutveckling,klargörs att den som anvisats till verksamhet för arbetslivsutveckling inteskall anses som arbetstagare när han deltar i verksamheten. Arbetsmiljölagenskall dock i princip vara tillämplig.