yttr · GG05KU8 · 1992-12-31 00:00:00 — Telelag och förändrad verksamhetsform för 1992/93 KU8y har beslutat att beredakonstitutionsutskottet tillfålle att yttra sig överproposition 1992/93:200 Telelag och förändrad verksamhetsform för Televerket,m.m. jämte motioner i de delar som berör beredningsområde. begränsar sitt yttrande i huvudsaktill att gälla yttrande- och informationsfrihetsrättsliga frågor,tillståndsgivning av sändningsrättigheter, kontroll och insyn vid ändradeassociationsformer, samt regeringsformens bestämmelser för förvaltning ochförfogandet av den förmögenhet som representeras av affårsverket . I propositionen lämnas förslag till lagar för teleområdetresp. Ur systematisk synvinkel Sr det anses vara enfördel att ha skilda lagar för rundradioanvändning och för televerk-samhet imer allmän mening. Propositionen grundar sig på ett flerårigt reformarbeteavseende ställning och uppgifter i ljuset av successivaförändringar av telemarknadens karaktär. I centrala hänseenden har detinneburit att tidigare monopolliknande ställning ändrats. Uppgiftenatt handha statlig myndighetsutövning har utbrutits från den mer operativa affårsverksamheten.1989 bildades . inrättades somövertog uppgifterna från samt från . Även andra myn-dighetsfiinktioner prövas. Strävan är attsärskilja statens ägarroll från övergripande telepolitik. Omprövningarna av ändamålsenligheten med affårsverksformenbygger på en serie riksdagsbeslut om nya och i vissa avseenden mer ambitiösatelepolitiska mål (prop. 1987/88:118, rskr. 1987/88:402; prop. 1990/91:87,rskr. 1990/91:369). ställde sig bakom regeringensuppfattning att verkets finansiella struktur och ekonomiska ställning skulleförändras och anpassas till vad som gäller för aktiebolag. I 1992 årsbudgetproposition redovisade regeringen sin strategi för att ombilda Televerkettill aktiebolag. 1 1992/93. förslaget(1991/92:TU 20, rskr. 1991/92:312). Vidare förutskickade rege- l992/93:KU8y ringen en serie fördjupade analyser innan ett samlat förslagskulle föreläggas . Förändringarna sker mot bakgrund av genombrott för nyainformationsteknologier och ändrade konkurrensförhållanden, nationellt ochinternationellt. 1 det europeiska mellanstatliga samarbetet avspeglasförhållandet i att organ för regulativa uppgifter alltmer skiljs frånnätoperativa intressen. I utformningen av förslaget har hänsyn tagits tillrelevanta beslut och direktiv inom EG. Propositionen innehåller i huvudsak tre förslag: en nytelelag, en lag om radiokommunikation och en förändrad verksamhetsform för Televerket.I sistnämnda hänseende föreslås att regeringen ges bemyndigande att ombildaTeleverket till aktiebolag. Den föreslagna telelagen är en förutsättning förombildningsförslaget. I anslutning till förslaget om en ny telelag lämnasförslag som preciserar de övergripande telepolitiska målen. Syftet med lagen äratt ge staten förutsättningar att på en öppen telemarknad styra och kontrolleraverksamheten på telekommunikationsområdet så att dessa mål kan uppfyllas. Detstatliga ansvaret skall omfatta rikstäckande telefoni-tjänster (1990/91:TU28,rskr. 1990/91:369). Regeringen föreslår att ambitionsnivån höjs i så måtto attäven telefax och viss datakommunikation ligger inom statens ansvar.Tillståndsplikt föreslås gälla för sådan televerksamhet i allmänt tillgängliganät som består i att tillhandahålla telefonitjänster eller att hyra ut fastateleförbindelser för kommunikation. Även privaträttsliga subjekt som driverteleverksamhet omfattas av bestämmelserna. Härav följer ändringar i flera andralagar. Förslaget till lag om radiokommunikation innefattar nyaoch utbyggda regler om användning av radio. De syftar främst till attunderlätta fördelningen av den begränsade resurs som tillgängligtradiofrekvens-rum utgör. Tillståndsplikt föreslås gälla för den som innehareller använder en radiosändare liksom för den som inför radiosändare i riket.En utgångspunkt för tillståndsgivningen är att bl.a. användningar av betydelsefrån informations- och yttrandefrihetssynpunkt skall ha företräde i förhållandetill annan användning. ryms dessa bestämmelser i radiolagen (1966:755;omtryckt 1991:1066). Genom tillkomsten av den nya lagen kommer de regler iradiolagen som gäller rundradio att utgöra den enda kvarvarande beståndsdelenav den nuvarande radiolagen. I propositionen redovisas hur förändringen av Televerketsverksamhetsformer är avsedd att genomföras. verksamhet med tillgångaroch skulder förs över i bolagsform. Enligt konstruktionen skapas ett helägtstatligt företag, , som blir helägt moderföretag till MobiltelAB samt Telaris. Huvudinriktningen för verksamheten angesoförändrat vara att erbjuda telekommunikationstjänster åt konsumenter på densvenska telemarknaden. Däremot görs ingen uppdelning i nät- och tjänstedel (prop. 1992/93:132, 1992/93:TU11). Ändring av associationsformen aktualiserar dels ett 1992/93:KU8yantal åtgärder för utveckling av konkurrensen på telemarknaden, dels ocksåsäkerställandet av ett antal samhällsåtaganden. En av regeringen tillsatt arbetsgrupp har i enpromemoria Bolagisering av affirsverkkonstitutionella aspekter (Ds 1992:101)bl.a. behandlat frågan om en bolagisering av från konstitutionellautgångspunkter. De betänkanden som föregick telelagen (SOU 1992:70) samtlagen om radiokommunikation (SOU 1991:107) har remissbehandlats. Vidare beslötregeringen att inhämta Lagrådets yttrande över de förslagtill telelag och lag om radiokommunikation som upprättats inomKommunikationsdepartementet. Lagrådet framförde ingen erinran mot det sätt på vilketregeringsformens och yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser beaktats vid utformningenav de två lagförslagen. Däremot uppehöll sig Lagrådet vid en särskildgrundlagsfråga som berörs i den allmänna motiveringen till den föreslagna lagenom radiokommunikation. Frågan aktualiserades i förarbetet tillyttrandefrihetsgrundlagen (prop. 1990/91:64, KU21 samt 1991/92:KU1). I 3 kap. 2 § andra stycket i YGL slås fast att detallmänna skall sträva efter att radiofrekvenser tas i anspråk på ett sätt somleder till vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. I förarbetenadiskuterades frågan om en något längre gående konkretisering i grundlagen avde principer som skall tillämpas vid frekvensfördelningen. Slutsatsen blev attarbetet i den då pågående borde avvaktas innanställning kunde tas till denna fråga. har övervägthuruvida någon del av den reglering som utredningen föreslår bör flyta in iYGL. Utredningen har emellertid kommit fram till att reglerna på grund av dennära anknytningen till rent tekniska förhållanden inte är lämpliga att tas in igrundlag. Utredningen har därför funnit att det inte är ändamålsenligt attutforma några grundlagsföreskrifter i ämnet. Av propositionen framgår att frågan om en närmareprecisering av yttrandefrihetsgrundlagens föreskrift om frekvensfördelningövervägs i . Lagrådet har ansett det beklagligt att frågan omen komplettering av grundlagsbestämmelserna inte på det sätt som förutsattes igrundlagsärendet tagits upp till behandling i förevarande lagstiftningsärende.Med beaktande av att inte hade utformat något förslagtill kompletterande grundlagsregler och med hänsyn till att frågan nu övervägsinom har Lagrådet dock förklarat sig avstå från att göranågra uttalanden i saken. Vidare riktades invändningar mot lagförslagens utformningi ett antal andra hänseenden. Det påpekades att viss tidspress medfört attförslagen inte fått den bearbetning i systematiskt hänseende som varitönskvärd. Vissa bestämmelser som är avsedda att fylla likartade funktioner harfått en från varandra avvikande utformning, något som kan 1* 1992/93. medföra tolkningstvistervid tillämpningen. Vidare framfördes att den /93:KU8y allmännamotiveringen till förslagen är omfångsrik och i viss mån svåröverskådlig. Föredragandenhar i allt väsentligt anslutit sig till Lagrådets förslag och förtydliganden. Fyramotioner har väckts i anledning av proposition 1992/93:200. Vidare föreliggerett antal yrkanden från den allmänna motionstiden, och i anledning av prop.1992/93:176, angående investeringar i trafikens infrastruktur.Konstitutionsutskottet begränsar sig till de tre motioner som anför argumentav relevans för utskottets beredningsområde. Imotion T96 av m.fl. (s) awisjis de i propositionenframlagda lagförslagen. Utgångspunkten är att en telelag och åtföljandelagstiftning måste medverka till att uppfylla tre mål: Fördet första att garantera de av fastlagda telepolitiska målen, bl.a.avseende de sociala och regionala mål som innebär tillgänglighet för alla; fördet andra att säkerställa konkurrensneutralitet i den meningen att ettteleföretag inte ges sämre förutsättningar på marknaden; ochför det tredje att konsekvenserna av föreslagna förändringar måste framgå. Enligtmotionärerna tillgodoser inte förslagen till lagstiftning på teleområdet m.m.dessa mål. Följaktligen avvisas också en bolagisering av idagsläget, då propositionen sägs innebära en strävan att också privatiseraTeleverket. Vidare beskrivs i sin nuvarande associationsform som engemensam tillgång, uppbyggd som en del av folkhushållet. Skullepropositionen tillstyrkas föreslår motionärerna att 2 § telelagen ersätts meden i motionen föreslagen målformulering. Vidare föreslås vissa ändringar i 13 §telelagen så att vissa tillståndsvillkor (1 5) reglerar bestämda skyldigheterför televerksamheten, medan andra (69) blir dispositiva. Motion1992/93:T97 av m.fl. (v) föreslår likaså att propositionenskall avslås. Bl.a. hävdas att det minskade demokratiska inflytande som enövergång till bolagsform medför i och med att offentlighetsprincipen intelängre kan gälla, inte uppvägs av tillräckliga förbättringar med det ipropositionen föreslagna telesystemet. "Den utvecklade affårsverksformen"förordas som associationsrättslig lösning. Indirektakonsekvenser som kan uppstå för funktionshindrade genom en förändring avTeleverkets förändrade verksamhetsformer tas förutom i motion T96 också upp imotion 1992/93:T95 av och (). Genom attoffentlighetsprincipen kan tillämpas i samma utsträckning vidbolagsformen hävdas att möjligheten till viss insyn försvinner. Utskottet i992/93:KU8y KUinstämde (l991/92:KUly) i en hemställan från revisorer (förs.1991/92:17) om behovet av att klarlägga de konstitutionella konsekvenserna vidändrade associationsformer för afSrsverken. Isin granskning av , och ansågrevisorerna det vara angeläget att ta upp vissa frågor i anledning av ändradeassociationsformer. Offentlighetsprincipen och förfogandet över den statligaförmögenheten framhölls särskilt. En skrivelse från hadeaktualiserat de problem med insyn i handlingar och arkivering som kan uppstå omett affårsverk övergår i bolagsform. Vidare påtalades att affirsverkenförvaltar betydande delar, , av de bokförda statliga materiellatillgångarna . Revisorerna ansåg att i framtida beslutsunderlag omöverföring av uppgifter från myndigheter till bolag måste även ingåparlamentariska överväganden i de konstitutionella frågor som berörts. Deföreslog att hos regeringen skulle begära att en kommitté tillkallasför uppgiften. Imaj 1992 tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att redovisabolagiseringens konsekvenser såväl för tryckfrihetsförordningens bestämmelseravseende allmänna handlingars offentlighet som om förvaltningen avoch förfogandet av allmän egendom. Mot bakgrund av regeringens beslut atttillsätta en expertgrupp uttalade KU att de konstitutionella frågorna nogaborde beaktas och redovisas vid eventuellt ändrade associationsformer förafSrsverken (1991/92:KUly). För sin del anförde trafikutskottet efter att hatagit del av yttrandet att det inte var påkallat att tillkalla enparlamentarisk kommitté för att utreda frågan (I991/92:TU22). Desocialdemokratiska ledamöterna i anmälde avvikande mening.- Det framhöllsatt frågorna borde utredas av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Sammasynpunkt framfördes av de socialdemokratiska reservanterna i trafikutskottet.I båda utskotten lämnades meningsyttringar med liknande innebörd av suppleantenfrån . Densärskilda expertgruppen redovisade sitt arbete i promemorian Bolagisering avaffårsverkkonstitutionella aspekter (Ds 1992:101). Gruppen konstaterade att"en bolagisering innebär ändringar i första hand i fråga om styrning,insyn och kontroll. Vissa ändringar i lagstiftningen är nödvändiga. I andrafall är det en lämplighetsfråga om lagändringar bör ske. Av betydelse i detsammanhanget är om det är fråga om att överföra verksamhet till ett helägtstatligt bolag eller till ett företag med också privata intressenter. Frånkonstitutionella utgångspunkter finns det inte några hinder mot enbolagisering av ". Propositionensnärmare innehåll [992/93:KU8y De regler som föreslås innefattar bl.a. krav på tillståndför vissa verksamheter. Föreskrifterna avser förhållandet mellan enskilda ochdet allmänna och kräver lagform enligt 8 kap. 3 § RF. Förslaget till telelaginnehåller föreskrifter som rör enskildas inbördes ekonomiska förhållanden.Sådana föreskrifter skall enligt 8 kap. 2 § RF meddelas genom lag. Propositionen tar upp frågan om det vore tillräckligt atti lagform enbart ange tillståndskravet som sådant liksom de tekniskt-administra-tivaförutsättningarna för tillåten radioanvändning. Emellertid förordas att ocksåsjälva grunderna för prövningen av tillståndsfrågor bör framgå i lagen. Enligt8 kap. 1 § RF krävs lagform för föreskrift av visst innehåll som kan begränsagrundläggande fri- och rättigheter; en normgivningsmakt som inte kan delegerasvidare. Föreskrifter om grunderna för tillståndsgivning omfattas i vart fall avbestämmelsen i 8 kap. 3 § RF. Slutsatsen blir att om dessa bestämmelser ses iett sammanhang, så bör såväl tillståndskrav som reglering av de grunder eftervilka tillstånd skall meddelas, framgå av lagtexten. I förslaget till lag om radiokommunikation reglerasanvändningen av radiofrekvensspektrum. Denna reglering innebär en inskränkningi yttrandefriheten och informationsfriheten (2 kap. 1 § RF) och måste enligt 2kap. 12 § RF göras i lagform. En ledstjärna för begränsningen är att den endastfår göras för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. För att upprätthålla ordning i utnyttjandet av radiofrekvensspektrumoch för att förhindra att annan kommunikation inte störs kan en begränsningsom inte avser yttrandets innehåll motiveras av de särskilt viktiga skäl somnämns i 2 kap. 13 § första stycket RF (jfr SOU 1991:107 s. 111 f. Jfr ovanLagrådets uttalande). Med tanke på den betydelse en reglering har för yttrande-och informationsfriheten föreslås att det påbud som ryms i 3 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen särskilt beaktas vid frekvensfördelningen. Av dettaskäl föreslås lagen inledas med en bestämmelse där yttrande- ochinformationsfriheten läggs fast. Vad avser författningsregleringen på teleområdetaktualiserar propositionen skillnaden mellan å ena sidan utsändning ochmottagning av TV- och ljudradioprogram som är ämnade för allmänheten och å denandra telefoni, datakommunikation etc. mellan två eller seriekopplade parter.Även i detta fall berörs frågan om tillståndsplikten kan komma i strid medbestämmelserna i om yttrandefriheten och de särskilda skyddsgrundsatser somi yttrandefrihetsgrundlagen utsträckts till hela massmedieområdet. Detkonstateras i propositionen att YGL ger olika skydd åt trådsändningar ochradiosändningar. I det förra fallet medges inskränkningar i sändnings- ochmottagningsrättigheter om det finns motstående intressen ochom innehållet inte berörs. I det senare fallet 1992/93:KU8y medger 3kap. 2 § YGL krav på tillstånd, men utrymmet för tillståndsvillkor begränsasgenom 2 kap. 1213 §§ RF. Föratt undvika missförstånd framhålls det att telelagens tillståndskrav intesyftar till att gälla utsändningar till allmänheten vare sig genom tråd ellerradio. Telelagens tillståndskrav avser telefoni av skilda slag samttillhandahållande av teleförbindelser åt annan i den utsträckning det ej avseranvändning som syftar till att sända radioprogram till allmänheten. I9 kap. 8 § och 14 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser somrör sekretess och uppgiftsskyldighet. De tillämpas på menföreslås utvidgas till att omfatta myndigheter som driver televerksamhet. Bl.a.omfattar tystnadsplikten telefonnummer, personuppgifter om telefonabonnemangm.m. De inskränkningar i meddelarfrihet och tystnadsplikt som enligt sekretesslagentillämpas på (16 kap. 1 § sekretesslagen) utvidgas enligt förslagettill andra befordringsföretag och användare enligt 25 § första stycket och 26 §i den föreslagna telelagen. Bestämmelsen i 4 kap. 8 § om brytandeav post- eller telehemlighet utvidgas till att omfatta såväl allmänna somenskilda post- eller telebefordringsfö retag. Statligverksamhet i afSrsverkets form har förekommit . ärstatliga förvaltningsmyndigheter (1 kap. 8 § RF) och lyder under regeringen. Deallmänna kraven på den statliga förvaltningen är tillämpbara (1 kap. 9 § RF).De förvaltar del av den statliga förmögenhetsmetssan och äger inga egnatillgångar. Verksamheten är således underkastad offentlighetsprincipen. De ärskyldiga att iakttaga reglerna om upphandling. De kan ha viss delegeradföreskriftsrätt. I den utsträckning de fattar beslut som avsermyndighetsutövning mot enskild, kan besluten i princip överklagas. JO, JK ochRRV kan utöva kontroll. Enbolagisering medför vissa principiella ändringar. Den innebär att aktiebolagensregler blir gränssättande. Aktiebolaget är en självständig juridisk person,skild från statsförvaltningen i övrigt. Bolaget innehar tillgångar och skulder.Förvaltningslagen är inte tillämplig. Rätten att utfårdaföreskrifter upphör. Emellertid kan även aktiebolag med stöd av lagbemyndigandeutföra uppgifter som innebär myndighetsutövning. Enligt9 kap. 9 § RF fastställer grunderna för förvaltningen av statensegendom och förfogandet över den i den omfattning som behövs. Det senareinnebär att bedömer i vilken utsträckning sådana grunder ellerföreskrifter skall meddelas. gäller bl.a. en förordningsom möjliggör och begränsar försäljningen av ' 1992/93:KU8y fast egendom.Bestämmelserna grundar sig delvis på bemyndiganden från (SFS1971:727). Vidombildning till aktiebolag bortfaller i princip möjligheter tillekonomisk styrning enligt 9 kap. RF. Inflytande kan däremot utövas i andraformer. Statens aktier i bolag kan inte överlåtas utan medgivande.Vidare kan i bolagsordningen bestämmas vissa inskränkningar i förfoganderätten.Även andra åtaganden kan skrivas in eller regleras i avtal mellan staten ochbolaget. Vidare finns möjligheten att genom generella föreskrifter i lag uppnåriktad styrning av ett verksamhetsområde. En sådan utgångspunkt ligger bakomförslaget till tillståndsgivning (5 §) i förslaget till telelag (SOU 1992:107;Ds 1992:101). Ipropositionen anförs att den successivt förändrade marknadssituationen ställerkrav på en utveckling av verksamhetsform. Erfarenheten visar att debegränsningar som finns i affårsverksformen i fråga om t.ex. förvärv ochförsäljning av fast egendom, försäkringar och upplåning är komplicerade attlösa. Affårsverksformen uppges vidare begränsa möjligheten till ändamålsenligaformer för samarbete och samägande i konsortier och allianser. Iproposition 1991/92:100 bil. 7 citerar föredraganden några synpunkter somrapporterats av en interdepartemental arbetsgrupp i rapporten för att avskaffa affårsverksformen uppges vara "att affårsverketsförmögenhet är en integrerad del av den statliga förmögenheten och attrisktagande i alltid sker med hela statens förmögenhet som säkerhet.Det är därför omöjligt för regeringen att på det sätt som sker i ettaktiebolag lägga över hela ansvaret för förvaltningen av tillgångarpå en styrelse. Om skall bedriva sin affårsverksamhet i en utveckladaffirsverksform måste grundlagen ändras. Detta är en besvärlig och tidsödandeprocess". ombildas kommer tillgången till allmänna handlingar från tiden förebolagjseringen att säkerställas genom överenskommelse med . Avsiktenär att själva överlåtelsen av tillgångar, skulder och verksamhetskall regleras i ett avtal mellan staten å ena sidan och , FastighetsAB Telaris och Mobiltel å den andra. Ipropositionen lämnas förslag till en telelag och en lag om radiokommunikationsamt en förändrad verksamhetsform för . Förslagen lämnas i ettsammanhang och tar fasta på att ändra och utveckla verksamheten påtelekommunikationsområdet under beaktande av olika samhällsåtaganden. mening inrymmer delförslagen olika konstitutionella aspekter. Konstitutionsutskottetinstämmer i Lagrådets bedömning att det inte finns skäl att erinra mot det sättvarpå regeringsformens och yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser beaktatsvid utformningen av förslå- gen till telelag och lagom radiokommunikation. Vad avser frågan om 1992/93:KU8y att i grundlag införakompletterande regler om frekvensfördelning, bör ett ställningstagande medhänsyn till pågående överväganden avvaktas. Utskottet fåster ocksåavseende vid att föredraganden tagit intryck av Lagrådets kritik i olikahänseenden, och att dessa synpunkter arbetats in i den föreliggandelagtexten. Propositionensförslag fullföljer den av godkända strategin att överföra Televerketsverksamhet i bolagsform. En expertgrupp i har särskiltgranskat de konstitutionella aspekterna på en bolagisering av affirsverken.Dess synpunkter har beaktats i propositionsarbetet. Av utredningen framgår attförutsättningarna för statsmakternas kontroll, insyn och styrning ändrarkaraktär vid en bolagisering och att det politiska inflytandet i vissaavseenden begränsas. I propositionen redovisas hur nuvarandesamhällsåtaganden gentemot de handikappade, upprätthållande av olönsammatelefonautomater i glesbygd och åtaganden vad avser SOS Alarmering ABsäkerställs i andra former. Konstitutionsutskottetinstämmer i expertgruppens slutsats att det från konstitutionellautgångspunkter inte finns några hinder för en bolagisering. Utskottet beklagaremellertid att den redovisning av de principiella skillnaderna mellanassociationsformerna som är införd i propositionstexten, liksom av dealternativa vägar som står till buds för att säkerställa att olika politisktangelägna hänsyn beaktas vid en bolagisering, är summariskt utformad.Emellertid framkommer ingenting i föredragandens redovisning av Televerketsförändrade verksamhetsform som motsäger expertgruppens generella slutsats. Ibeslutet har deltagit: (), (), (m), Hans Nyhage (m), (), (), (), () () (),(), (nyd) (), () och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Avvikandemening l992/93:KU8y , , ,, , och (alla s) anser att den del av yttrande som börjar med"instämmer" och slutar med "generellaslutsats" bort ha följande lydelse: Enligt mening bör regeringensproposition inte antas i de delar som behandlar telelag och en förändradverksamhetsform för , dvs. En förändring av televerksamheten som den framläggs ipropositionen har stor betydelse för konstitutionella frågor som rör medborgarnasrätt till insyn och handhavandet av den statliga förmögenheten. Regeringen hartrots en omfångsrik proposition inte kunnat prestera ett acceptabeltbeslutsunderlag. Det är ett anständighetskrav att beslut i så här viktigafrågor grundas på ett fullgott sådant. Kritiken gäller också ärendets handläggning. Någraparlamentariska överväganden av de konstitutionella aspekterna på enbolagisering av affårsverken, i enlighet med revisorers begäran, harsåledes icke ägt rum. Den tunna departementspromemoria (Ds 1992:101) somutgjort underlag för regeringens överväganden har inte heller blivit föremålför sedvanlig remissbehandling. Propositionen saknar ordentliga konsekvensanalyser, trotsatt vid olika tillfållen framhållit (1990/91:KU30) detnödvändiga i att sådana analyser presenteras. Av propositionen borde utförligtha framgått vilka konsekvenserna blir av att verksamhet, som bedrivs iaffirsverksform överflyttas till bolagsform. Beskrivningen av sådana följdervid ändrad associationsform generellt och speciellt för del ägnasblott en halv sida av en i övrigt omfattande proposition.