yttr · GG05FiU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Det förstnämnda innebär att en oberoendegranskningsman kan ges i uppdrag att fastställa om en upphandlande enhetsupphandlingsrutiner överensstämmer med reglerna i lagen. Det sistnämnda innebärett formaliserat medlingsförfarande i de fall en leverantör anser sigmissgynnad i en upphandling. 4.Kretsen av deenheter som måste följa regler om upphandling kommer att utökasväsentligt. De svenska reglerna omfattar endast statliga och kommunalamyndigheter. EG-direktiven berör inte endast det som normalt utgör enmyndighet, utan även andra enheter som lyder under offentlig rätt, dvs. i vissafall även statliga och kommunala bolag. När det gäller försörjningssektorernakan i speciella fall även privata företag utgöra sådana enheter som skalltillämpa regelverket för offentlig upphandling. 5.EG:s regelverkinnehåller s.k. tröskelvärden som innebär att de olika direktiven ärtillämpliga endast om upphandlingen uppgår till eller överskrider dessatröskelvärden. För varu- och tjänsteområdena är tröskelvärdet 200 000 ecu(1,) och för anläggningsentreprenad 5 000 000 ecu (37,). I motion ElO av m.fl. (v) kräver motionärernai yrkande 10 att kommunernas rätt tillförhandlingsupphandling skall bevaras. EG-direktiven anger tre förfaranden vidupphandling: -Det öppna förfarandet innebär ättalla intresserade får lämna in anbud. - Det selektiva förfarandet innebäratt den som gör upphandlingen får vända sig till vissa utvalda selekterade leverantörer och erbjuda dem eller uppmana dem att om de så önskar lämna inanbud avseende viss upphandling. -Det förhandlade förfarandetinnebär att enbart vissa utvalda leverantörer tillfrågas och att deras anbudsedan förhandlas så att den upphandlande myndigheten når ett visst avslut. Det öppnaförfarande: är i princip utgångspunkten för all offentlig 1992/93:FiUly Det selektiva förfarandet får väljas av den upphandlandemyndigheten om det finns specifika skäl till det ("in justifiedcases"). Sådana skäl kan vara att kostnaderna för ordinarie förfarande äroproportionerligt stora i förhållande till kontraktets värde. Det kan ävenvara tillåtet att använda förfarandet om det är lämpligt på grund av att devaror som skall anskaffas är av en speciell karaktär ("specificnature"). En upphandlande myndighet får använda det förhandladeförfarandet om den fått in anbud i ett öppet eller selektivt förfarande, mendessa anbud antingen avviker för mycket från de annonserade kraven ellerstrider mot nationella regler för deltagande i en upphandling. Att myndighetenövergår till det förhandlade förfarandet måste publiceras, såvida inte allaanbudsgivare omfattas av det förhandlade förfarandet. Myndigheterna får använda förhandlat förfarande utanannonsering om svar inte inkommit i ett öppet eller selektivt förfarande, ellervarorna i fråga avser forskning och utveckling, eller varorna i praktiken barakan levereras av en leverantör, eller om föreskrivna tidsregler förförfarandena i övrigt inte kan iakttas på grund av oförutsedd synnerligbrådska. Denna brådska får dock inte bero på den upphandlande myndigheten. Slutligen Sr den förhandlade proceduren användas utanföregående publicering såvida fråga är om tilläggsleverans där ett byte avleverantör skulle medföra anskaffningar av annat material än det ursprungligaeller där bytet skulle orsaka tekniska svårigheter. I allaandra fall skall det öppna förfarandet användas. När myndigheterna använder det selektiva eller förhandladeförfarandet bör valet av förfarande antecknas liksom skälen för valet. Dennarapport skall myndigheten sända till EFTA:s övervakningsmyndighet om den såbegär. I den nämnda promemorian Ds 1992:62 (s. 6364) tararbetsgruppen upp den fråga som motionären avser. Många remissinstanser harockså ifrågasatt det lämpliga i att utrymmet för förhandlad upphandling är sånoga angivet i arbetsgruppens förslag. Man har ansett att detta kommer att ledatill att rörelsefriheten begränsas i alltför stor omfattning. Dagensförhandlingsupphandling uppges vara den vanligaste upphandlingsformen och densom också erbjuder möjlighet att göra de bästa affärsmässiga bedömningarna. Enremissinstans har även efterlyst en motsvarighet till dagens direktupphandling. Den förhandlade upphandlingen i det nya systemet äregentligen uppdelad på två olika förfaranden. Det ena avser den förhandlade upphandlingen med föregående annonsering och det andra avser för handlad upphandling utan föregående annonsering. Sistnämnda förfa rande är det förfarande som närmast liknar dagens direktupphandling. Ett av syftena med de detaljerade reglerna är att åstadkomma att leverantörerna skall få reda på att förhandlad upphandling är den valda upphandlingsformen. Vetskapen om att förhandling kan komma i fråga kan påverka deras anbud. Arbetsgruppens slutsats i denna del är att den delar deremissyn- 1992/93:FiUly punkter, som går ut på att utrymmet för förhandlingsupphandlingblivit begränsat. Huruvida utrymmet är alltför begränsat är dock en fråga fören utvärdering av den internationella tillämpningen av motsvarande regler. Vadgäller frågan om direktupphandlingen anser arbetsgruppen att den närmaste motsvarighetenenligt de nya reglerna är den förhandlade upphandlingen utan föregåendeannonsering. De situationer där direktupphandling får användas kan bedömaskvalificera för den närmaste motsvarigheten i de nya reglerna i"direktupphandlingssituationer" (i fråga om plötsligt uppkommandebehov etc). Arbetsgruppens uppfattning är att det val avupphandlingsförfarande som är det mest förekommande i kommunerna, dvs.förhandlingsupphandling, inte kommer att tillåtas i sin nuvarande utformninginom ramen för . Enligt utskottets mening kan detta från svensksynpunkt inte ses som en nackdel. De i EG-direktiven angivnaupphandlingsförfarandena stärker affårsmässigheten i den offentligaupphandlingen. Yrkande 10 i motion ElO bör således avstyrkas. I yrkande 15 i motion ElO (v) begär motionärerna attregeringen redovisar om gör det möjligt att vid offentligupphandling välja den produkt som har den bästa miljöprofilen. Enligt utskottets uppfattning innebär EG-direktiven ingenbegränsning vad gäller möjligheterna att ta miljöhänsyn vid upphandling. Detmåste emellertid understrykas att den upphandlande enheten måste ange iupphandlingsunderlaget att man tar hänsyn till miljöpåverkan och om möjligtockså rangordnar vilka olika slag av påverkan som man tillmäter betydelse.Finansutskottet ser således inte skäl att tillstyrka motion ElO yrkande 15. Redovisningen av samarbetet på statistikområdet och deförändringar som det kan förväntas innebära för del föranleder intenågot uttalande från utskottets sida. 1 beslutet har deltagit: (), HansGustafeson (s), (), (), (),(), Per (), Tom (), (),(), Bo G Jenevall (nyd), (), (), () och (). gotab 42028, Slockholm 1992