yttr · GG05BoU9 · 1992-12-31 00:00:00 — Med avseende på denvikt som samhället fåster vid att tillgängligheten i det befintliga lo ka Ibeståndet ökar har också maximibeloppet för stöd till handikappanpassning avallmänna samlingslokaler höjts med till så sent somfr.o.m. Utskottet är med hänvisning härtill inte nuberett förorda att stödet höjs ytterligare i enlighet med förslaget i motionFil09 (s) yrkande 3. Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag för ny- eller ombyggnad av musei-, teater- ochkulturlokaler som tillhör någon annan än staten lämnas med högst avkostnaderna vid nybyggnad och med högst vid ombyggnad. Frågor om bidragprövas av Samlingslokaldelegation efter hörande av Statens kulturråd.För såväl /93 som /94 har fastställts enbeslutsram om för verksamheten. Dessutom har avsysselsättningsskäl bidragsgivningen för innevarande budgetår tillförts ytterligare20 . Det särskilda stödet till icke-statliga kulturlokaler har,enligt motion FilOl (c), sedan det infördes varit en mycket värdefull tillgång.Enligt motionen har det bl.a. givit angelägna sysselsättningstillfållen överhela landet som det förbättrat möjligheterna för skilda kulturverksamheter.Det är enligt förslaget därför nödvändigt att det också i fortsättningen finnsett särskilt anslag för stöd till icke-statliga kulturlokaler. Med hänvisninghärtill förordas att det ur anslaget till Vissa investeringar m.m. under sjundehuvudtiteln skall avsättas för stöd till sådana lokaler. Det kan enligt utskottets mening i och för sig hävdas atten ökning av stödet till de icke-statliga kulturlokalerna borde förverkligas ienlighet med förslaget i motionen. Som utskottet ovan anfört är läget påbyggarbetsmarknaden sådant att inte minst sysselsättningsskäl talar för attåtgärder med den inriktning som förordas i motionen vidtas. vill utskottet erinra om det ROT-program som beslutatom tidigare och som bl.a. syftar till att öka 1992/93:BoU9ybyggsysselsättningen. I den nu behandlade kompletteringspropositionen försockså fram förslag med denna inriktning bl.a. avseende stödet till de allmännasamlingslokalerna. Utskottet är mot bakgrund härav inte nu berett förordainsatser i enlighet med förslaget i motion FilOl (c). Det får dock förutsättasatt regeringen noga följer frågan om ytterligare insatser avseendeicke-statliga kulturlokaler och, om sådana överväganden visar på behov av enökning av beslutsramen, underställer ett sådant förslag. Utskottetvill i detta sammanhang också erinra om att bidragsgivningen, som redovisatsovan, av sysselsättningsskäl tillförts för innevarandebudgetår. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion FilOl (c). I sjdte att öka sysselsättningen inom byggsektorn harriksdagen fattat beslut om ett särskilt ROT-program (=Reparation, Om- och Tillbyggnad). Programmet omfattar följande delar. Stöd för reparation ochbostadsförbättringsåtgärder Statlig subvention av underhåll ochreparationer av vissa kommunala byggnader Räntebidrag för ombyggnad avbostäder Avdrag mot fastighetsskatten förvissa underhållsåtgärder Förslag om ROT-åtgärder utöver det ovan redovisadeROT-programmet förs fram i tre motioner. Mot bakgrund av situationen på byggarbetsmarknaden och medhänvisning till att skolan är vår största arbetsplats föreslås i Ny demokratispartimotion Fi93 yrkande 65 att ett tillfålligt investeringsbidrag tillreparation och ombyggnad av skolor skall införas. Enligt förslaget skall bidragutgå av kostnaden upp till en total volym om perskola. Statens sammanlagda kostnader för bidraget bör enligt förslagetbegränsas till . Bidragsreglerna föreslås utformade så att deöverensstämmer med de regler som gäller för den beslutade statliga subventionenav underhåll och reparationer av vissa kommunala byggnader. Det innebär bl.a.att bidrag endast utgår under förutsättning av att arbetet påbörjas före den Ijuli 1994 och slutförs . De signaler som kommer från byggsektorn pekar enligtmotion Fil06 (s) yrkande 2 på att de problem som där finns alltmer förvärras.Enligt motionärerna behöver efterfrågan på byggnadsverksamhet därförstimuleras med riktade insatser för att ytterligare förstärka ROT-verksamheten.Vad som krävs är enligt förslaget ett ROT-program som skapar 30 000arbetstillfållen. Med hänvisning härtill föreslås att reparationsåtgärder m.m.skall stimuleras genom en statlig lönesubvention. Åtgärdernaföreslås avse såväl offentliga byggnader som bostäder. En 1992/93:BoU9y förutsättning anges dock vara att upphandling och prissättning av projekten sker på enfungerande marknad. Det finns enligt den socialdemokratiska partimotionenFil20 behov av ytterligare satsningar utöver det ROT-program som riksdagentidigare beslutat. För att ge sysselsättning åt 10 000 byggnadsarbetareföreslås att en lönesubvention på 1 000 per dag och sysselsatt skall kunna utgåför ROT-verksamhet i kommunerna. Enligt förslaget bör upphandling ske påmarknaden medan AMS anvisar arbetslösa byggnadsarbetare till projekten yrkande 4. Det finns enligt motionärernas mening dessutom ett eftersatt behovav ROT-åtgärder inom äldreomsorgen. Detta ombyggnadsbehov uppskattas motsvaraen kostnad på och erfordra ett statsbidrag på föratt komma till stånd yrkande 5. Statens kostnader för bidraget beräknas uppgåtill och ge sysselsättning för omkring 8 700 personer. Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan harriksdagen fattat beslut om ett ROT-program som i första handavser . Programmet utgår från bedömningen att det sett både iett kortsiktigt och i ett långsiktigt perspektiv finns starka skäl som talarför att åtgärder måste vidtas för att ta till vara outnyttjad arbetskrafts- ochproduktionskapacitet i byggsektorn. Till grund för de nu behandlade motionsyrkandenaligger också en strävan att öka byggverksamheten och därigenom ävenbyggsysselsättningen. Det föreligger sålunda en bred enighet om behovet av attgenom särskilda åtgärder motverka nedgången i byggsysselsättningen. Frågangäller därför vilken omfattning dessa åtgärder bör ha. Motionärerna synes utgå från bedömningen att de redanvidtagna åtgärderna inte är tillräckliga för att den avseddasysselsättningseffekten skall uppnås. Mot bakgrund av den hittillsvarandeutvecklingen på byggarbetsmarknaden vill utskottet för sin del inte uteslutaatt det kan föreligga ett behov av ytterligare stimulansåtgärder m.m. Ikompletteringspropositionen läggs också fram förslag som är avsedda attförbättra sysselsättningsläget inom byggsektorn. Det gäller bl.a. en ökning avanslaget för vissa investeringar i statliga byggnader m.m. liksom en ökning avstödet till allmänna samlingslokaler. Utskottet vill dessutom erinra om att detav beslutade ROT-programmet endast har varit i funktion under en korttid. Till den del det avser skattereduktion för reparationskostnader m.m.återstår dessutom för att fatta beslut om den närmare utformningen avstödet. Detta betyder att de fulla effekterna på sysselsättningen avROT-programmet liksom de i kompletteringspropositionen föreslagna åtgärdernaännu inte kan bedömas med någon större säkerhet. Enligt utskottets meningfinns det mot bakgrund härav anledning att avvakta utfallet av de hittillsvidtagna åtgärderna innan beslut om eventuella nya insatser fattas. Det Srförutsättas att regeringen med största uppmärksamhet följer utvecklingen påområdet och om så erfordras skyndsamt återkommer till med förslag omytterligare insatser. Utskottetavstyrker med hänvisning till det nu anförda förslagen i I992/93:BoU9y partimotionernaFi93 (nyd) yrkande 65 och Fil20 (s) yrkandena 4 och 5 samt motion Fil06 (s)yrkande 2. På förslag av regeringen i budgetpropositionen harriksdagen beslutat att fastighetsdatasystemet skall kompletteras medbyggnadsidentiteter (bet. 1992/93:BoU14). I kompletteringspropositionen (bil. 49) anförs att ett snabbt genomförande av den beslutade kompletteringen avfastighetsdatasystemet är angeläget detta bl.a. för att möjliggöra ettutnyttjande i den allmänna fastighetstaxeringen för småhus. Med hänvisninghärtill föreslås att av de beräknade medlen förberedskapsarbeten m.m. skall användas för införande av byggnadsidentiteter iLantmäteriverkets fastighetsdatasystem. Det är enligt motion Fil05 (c) mycket lämpligt att användaberedskapsmedel för att förbättra fastighetsregistret. Enligt motionen hardock den karta som ingår i fastighetsregistret inte rationaliserats på sammasätt som det skrivna registret. Med hänvisning till att en utveckling av kartanmot ADB är samhällsekonomiskt lönsam föreslås att ytterligare medel skallavsättas för arbetet med registerkartan. Om detta inte kan ske förordas att dei kompletteringspropositionen föreslagna skall fördelasså att också arbetet med registerkartan kan utvecklas snabbare. Överföringen av fastighetsregistren till det () administrerade fastighetsdatasystemetär nu inne i sitt slutskede. Det betyder att den övervägande delen av landetsfastigheter redan är införda i systemet och att informationen om fastigheternadärmed finns lätt tillgänglig via terminal m.m. Som framhålls i motion Fil05(c) har däremot inte de fastighetskartor som är kopplade tillfastighetsregistret moderniserats på motsvarande sätt. På detta område harendast ett utvecklingsarbete inletts. För att den information som finns påfastighetsregisterkartorna skall bli tillgänglig i samma utsträckning somfastighetsregistret fordras därför att också kartorna förs över till ADB.Förutom att en sådan överföring skulle förbättra kartornas tillgänglighetskulle den dessutom ge nya och förbättrade möjligheter att använda kartorna vidplanering m.m. Det finns enligt utskottets mening mot bakgrund av det nuanförda anledning att också överväga en överföring avfastighetsregisterkartorna till ADB-medium. För att möjliggöra en sådanöverföring bör det i kompletteringspropositionen föreslagna beloppet på 20 miljonerkronor för införande av byggnadsidentiteter i fastighetsregistret också omså anses lämpligt få disponeras för ett fortsatt arbete med en datoriseringav fastighetsregisterkartorna. Med anslutning till vad utskottet nu anfört börsålunda till CFD:s inte som det i propositionen felaktigtangivits fastighetsdatasystem anvisas av beredskapsmedel.Tillräckliga skäl saknas att nu tillstyrka förslaget i motion FilOS (c). Anslagtill länsstyrelserna 1992/93:BoU9y har på förslag i budgetpropositionen tillLänsstyrelserna m.m. för /94 anvisat ett ramanslag på (bet. 1992/93:BoU17). I kompletteringspropositionen föreslås att tilllänsstyrelserna skall anvisas ytterligare för budgetåret1993/94. Till grund för förslaget i denna del ligger de nya arbetsuppgifter somtillförs länsstyrelserna . Från denna tidpunkt harlänsstyrelserna att svara för dels den regionala administrationen av statensstöd för bostadsfinansiering, dels tillsynen över verksamheten enligt den nyarättighetslag för personer med svåra funktionshinder som då träder i kraft. har tidigare ställt sig bakom de förslag somgrundar den av regeringen förordade ökningen av anslaget till länsstyrelserna.Även det nu aktuella förslaget tillstyrks. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), SörenLekberg (s), (), Bo G Jenevall (nyd), (), BirgerAndersson (c), (), (), (),() och (). , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med "anser" och slutar med"och bostadssubventioner" bort ha följande lydelse: Som anförs i Socialdemokraternas partimotion Fi92 kan detinte anses korrekt att, som regeringen gör, hävda att realt oförändradeutgifter innebär en besparing om en angelägen konsumtionsökning uteblir. Detorimliga i resonemanget kan åskådliggöras med att "besparingen" i såfall skulle bli större ju större en icke acceptabel konsumtionsökning är.Detta sätt att göra "besparingar" bör inte godtas av . Inte heller kan utskottet godta den besparing påbostadssubventionerna om 1997 och 1998 som förordas ipropositionen. Utskottet föreslår att med anledning av partimotionen Fi92 (s)yrkande 2 i motsvarande del inte godkänner vad i propositio- ' nenföreslagits om minskade bostadssubventioner 1997 och 1998. Kreditförsörjningentill bostadsbyggande utredning om 1992/93:BoU9y krisen på fastighetsmarknaden (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenKreditförsörjningen till bostadsbyggande utredning om krisen påfastighetsmarknaden börjar med "Trots att" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Som framgått av det ovan anförda pågår olika utredningaroch görs olika analyser delvis också av de frågor som tagits upp i motionernafrån s och nyd. Det finns inte skäl att tillstyrka utredningskraven i dessamotioner. Tvärtom skulle ett bifall till dem innebära att osäkerhet skapas omstatsmakternas intentioner om hur krisen på fastighetsmarknaden skall lösas.Resultatet av de pågående utredningarna bör avvaktas. Med det anförda föreslår bostadsutskottet att riksdagenavslår partimotionerna Fi92 (s) yrkande 6, Fi93 (nyd) yrkande 88 samt motionFil06 (s) yrkande 1 om en utredning om fastighetskrisen m.m. Reduktion av bostadssubventionerna fr.o.m. den 1januari 1994 m.m. (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken avbostadssubventionerna fr.o.m. m.m. börjar med "Inovember" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse: Vad nu har att behandla är regeringens förslag ikompletteringspropositionen om den ekonomiska utvecklingen framöver. I dettasammanhang och utan direkt anknytning till förslag i propositionen har väcktsmotioner från nyd och v om att någon reduktion av bostadssubventionerna med 3miljarder kronor fr.o.m. den inte skall genomföras. Dennareduktion ingick som en del i regeringens överenskommelse medSocialdemokraterna. I en s-motion förordas att reduktionen görs när läget påfastighetsmarknaden stabiliserats. Som bostadsutskottet konstaterade (1992/93:BoU2y) får en indragning om stor betydelse för de boende, något som i sin tur innebär att ett beslut i frågan måste övervägas noggrant. Med tillägg av vad då anfördes vill utskottet understryka vikten av att nu agerar så att klarhet skapas om subventio nernas omfattning. Utskottet har för övrigt ovan i detta yttrande betonat vikten av att så sker. Det finns också skäl att hävda att frågan om bostadssubventionernas omfattning måste ses i ett större samman hang och då bedömas mot bakgrund av de mera övergripande frågorna om den ekonomiska politikens inriktning och omfattning. Denna fråga ankommer det på finansutskottet att bereda för beslut. blir dåmöjligt att överväga en reduktion av bostadssubventionerna i relationtill andra möjliga och lämpliga besparingar och som anförs i 1992/93:BoU9y Socialdemokraternaspartimotion mot bakgrund av stabiliteten på fastighetsmarknaden. Slutsatsen avdet nu anförda blir alltså att förslagen i de nu diskuterade partimotionernaFi92 (s) yrkande 7, Fi93 (nyd) yrkande 86 och Fi94 (v) yrkande 5 får bedömas avfinansutskottet i ett vidare sammanhang. En ordning för avveckling av räntesubventionerna Bo G Jenevall (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken av bostadssubventionerna fr.o.m. den 1januari 1994 m.m. börjar med "Som framgått" och slutar med "tilldet" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Fil07 (nyd) skulle ett genomförande aven avveckling av räntesubventionerna till boendet enligt motionärernas förslagge de boende möjlighet att ta ställning till sin bostadssituation och dessutomlångsiktigt kunna planera sin ekonomi. Förslaget ger samma besparingseffekt somregeringens, men ger en mjukare övergång och innebär en totallösning.Förslaget innebär även, som anförs i motionen, att de förväntaderäntesänkningarna kraftigt kan reducera räntesubventionerna utan att störasystemet för avvecklingen. För att göra besparingen så jämn som möjligt, medhänsyn till variablerna, bör räntesubventionerna minskas med 1/20-del förstaåret, 1/19-del andra året, 1/18-del tredje året osv. Vad i motionen anförts omatt räntesubventionerna till boende skall avvecklas medbörjan 1995 bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till allmänna samlingslokaler , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken allmännasamlingslokaler börjar med "De hittillsvarande" och slutar med"2 avstyrks" bort ha följande lydelse: Nybyggande och upprustning av allmänna samlingslokaler är,som framhålls i motion Fil09 (s), sysselsättningsintensiva verksamheter som ärväl lämpade att sätta in i situationer där det finns ett behov av att stimulerabyggsysselsättningen. Att det förhåller sig på detta sätt är också väldokumenterat bl.a. genom uppföljning av effekterna av de extra medelsom /93 anvisades till samlingslokalstöd. Det finns en lång kömed samlingslokalprojekt hos Samlingslokaldelegation som är fårdigaatt sättas i gång så snart medel finns tillgängliga. Det betyder att projektenkan påbörjas med mycket kort varsel, vilket i sin tur innebär att de snabbt gereffekt på sysselsättningen. De samlingslokalprojekt som finns iSamlingslokaldelegationens kö är naturligtvis projekterade och handlagda med utgångspunkt i de som nu gäller. En förutsättning för att projekten 16 skallkunna sättas i gång så snabbt som möjligt är därför att samma bidragsreglergäller för de nya medel som tillförs. De regler som enligt 1992/93:BoU9y förslageti kompletteringspropositionen skall knytas till det föreslagna extrastödet till de allmänna samlingslokalerna kommer därför inte att medverkatill en snabb ökning av sysselsättningen. Det kan rent av befaras att den föreslagna utformningen av stödet leder till att det endastutnyttjas i mycket begränsad omfattning. För att bästa effekt av de extra medlen skall uppnås börde, i enlighet med förslaget i motion Fil09 (s), fördelas inom den befintligaobjektskön och enligt de regler som gäller för stöd till allmänna samlingslokaler.Vad utskottet nu med anledning av förslaget i motion Fil09 (s) yrkande 1 anförtom inriktningen av det extra stödet till de allmänna samlingslokalerna börutskottet som sin mening ge regeringen till känna. Motionens yrkande 2 börinte nu föranleda någon åtgärd. , , , , , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som under rubriken börjar med"Som framgår" och slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utvecklingen av byggnadsverksamheten har under lång tidingett oro. Investeringsvolymen och därmed också sysselsättningen har minskatsedan år 1990, medan byggarbetslösheten ökat. De prognoser som finnspekar inte heller på någon förbättring . Utskottet tvingasmot bakgrund härav konstatera att det ROT-program som tidigare undervåren 1993 har beslutat om inte är tillräckligt. Inte heller de begränsadeåtgärder som föreslås i kompletteringspropositionen ger ett erforderligtsysselsättningstillskott. Det finns, som framgår av den kortfattade redovisningenovan, behov av ytterligare satsningar för att skapa sysselsättning inom byggsektorni enlighet med vad som förordas i den socialdemokratiska partimotionen Fil20samt i motion Fil06 (s). Även enligt bostadsutskottets mening bör sålundaåtgärder vidtas för att motverka den hittillsvarande nedgången ibyggsysselsättningen. Dessa åtgärder bör dels avse direkta stimulansåtgärder,dels åtgärder som bl.a. syftar till att trygga kreditförsörjningen i byggandet. Den av utskottet nu förordade utökningen av ROT-programmetbör bl.a. avse byggnadsverksamhet i kommunerna. För sådan verksamhet börsålunda utgå ett lönebidrag för varje sysselsatt byggnadsarbetare med 1 000 krper dag. En förutsättning för bidrag bör vara att upphandling sker på marknadenoch att AMS anvisar arbetslösa byggnadsarbetare till projekten. Totalt bör förverksamheten anvisas , vilket ger sysselsättning för 10000 byggnadsarbetare. Det finns enligt utskottets mening dessutom ett eftersattbehov av ROT-åtgärder inom äldreomsorgen som motiverar insatser också på dettaområde. Som framhålls i den socialdemokratiska partimotionen Fil20 kan dettaombyggnadsbehov uppskattas motsvara en kostnad på och erfordra ett statsbidrag på för att 1992/93:BoU9y Det betyder att statens kostnader för bidraget kan beräknas till och ge sysselsättning för omkring 8 700 personer. Vad utskottet nu med anledning av förslagen iSocialdemokraternas partimotion Fil20 yrkandena 4 och 5 samt motion Fil06 (s)yrkande 2 anfört om ytterligare ROT-åtgärder bör som sin mening geregeringen till känna. I den mån förslaget i Ny demokratis partimotion Fi93yrkande 65 inte kan anses tillgodosett genom det nu anförda avstyrks det. Bo G Jenevall (nyd) anför: I den partimotion från Ny demokrati, motion Fi93, somväckts med anledning av kompletteringspropositionen lämnar partiet sin syn påhur den ekonomiska politiken bör utformas. Det är viktigt att denna politikbedöms i ett helhetsperspektiv. En sådan bedömning får naturligen göras vidfinansutskottets behandling av ärendet. Det får förutsättas att detta utskottinför beslut tar ett övergripande ansvar för beredningen av fråganom saneringen av den svenska ekonomin. Jag gav i ett särskilt yttrande i betänkandet1992/93:FiU10 uttryck för en liknande uppfattning. Ny demokrati ställde sig bakom krisöverenskommelsen vadavsåg den totala besparingen som överenskommelsen innebar men hade andraförslag till finansiering. Vad avser besparingarna inom bostadssektorn vill viframhålla nödvändigheten av ett långsiktigt perspektiv med den innebörd somanges i motion Fil07 (nyd). Besluten om det egna boendet är för många människor kanskederas viktigaste. Vi kommer därför att arbeta för att skapa långsiktiga lösningari bostadspolitiken. Detta innebär att den mest framkomliga vägen då troligen äratt arbeta för att försöka få en enig riksdag bakom beslut med ett långsiktigtinnehåll, dvs. beslut som står sig över mandatperioderna. Ett förutsägbartbostadsfinansieringssystem byggt på fasthet och konsekvens är vad som behövsför de många människorna.