yttr · GG05UU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:13 om ommiljö och utveckling UNCED I yttrandet behandlas regeringens skrivelse 1992/93:13 omFN:s konferens om miljö och utveckling UNCED samt ell antal motionerväckta med anledning av nämnda skrivelse. Regeringen har med skrivelse 1992/93:13 lämnat riksdagenen redogörelse för om miljö och utveckling, UNCED, som ägde rumi . Konferensen behandlade globala miljö- ochutvecklingsfrågor av stor betydelse för mänsklighetens fortlevnad. Konferensenvar i vissa hänseenden en uppföljning av år 1972.Jordbruksutskottet har med remiss berett utrikesutskottet tillfålleatt avge yttrande över skrivelsen samt över motioner väckta med anledning avnämnda skrivelse. begränsar sitt yttrande till skrivelsen ochde motionsyrkanden som rör miljöfrågorna i biståndet, FN:s bislåndsmål,skuldbörda samt frågan om militära resursers användande förmiljöändamål. I yttrandet behandlar ulrikesutskottet följande motioner: 1992/93:Jo2 av m.fl. (v) vari yrkas 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om miljöhänsyn i allabiståndsorgans och verksamhet, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete mellan SIDA ochNaturvårdsverket, 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om insatser frånbiståndsmyndighelerna för att stimulera framväxt av miljöanpassadetransportsystem, 1 1992/93. 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i 1992/93:UU2ymotionen anförts om inriktningen på energjbiståndel, 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökat bistånd lill kvinnligajordbrukare, 16. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om folkrörelserepresentation, särskilt från ,i GEF, Världsbanksgruppen, IMF, och , 18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskrivning av skulder alternativt utbyteav skulder mot miljöinsatser. 1992/93:Jo3 av m.fl. (s) vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts beträffande om militären och miljön avseende nationella och internationella åtgärder. 1992/93:Jo4 av och () variyrkas 8. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att i olika internationella fora verka för att u-ländernasekonomiska situation kan förbättras genom att påverka andra stater att leva upptill 0,7 procentmålel. 1992/93:Jo5 av (-) vari yrkas 4. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om ell fortsatt aktivt engagemang i arbetet för omställning av militära resurser lill miljöskydd, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ell fortsall aktivt arbete för attförverkliga 0,7-procentmålel. Utskottet konstaterar att i många avseendenvar en stor framgång. Den innebar ett viktigt steg för att nationellt ochinternationellt lösa världens miljö- och utvecklingsproblem. De länder somdeltog i konferensen har genom Riodeklarationen åtagit sig att långsiktigtsträva mot en hållbar utveckling. Därmed har världssamfundet för försia gångenbekräftat all utveckling, som äger rum inom ramen för ekosystemens bärighet,utgör en långsiktig mellanstallig målsättning. Utskottet konstaterar vidare att på olika sätt varpådrivande i del förhandlingsarbete som ägde rum inom den förberedande kommitténför . I många viktiga frågor presenterade ensamt, ellertillsammans med övriga nordiska länder, förslag och initiativ. Det gäller bl.a.inom områden som finansiering av föreslagna åtgärder på miljöområdet,utvecklingen av det institutionella samarbetet, innehållet i Riodeklarationen,frågan om biologisk mångfald samt särskilda avsnitt om förhållandet mellanmilitära aktiviteter och miljön i handlingsprogrammet . Utskoitet konstaterar att de svenska förhandlingsmåleninför Rio- 1992/93:UU2y konferensen, bl.a. all denna skulle resultera ikonkreta åtaganden av och rekommendationer lill regeringar och internationellaorganisationer, blivit väl tillgodosedda, särskilt genom beslutet om Agenda21. Riodeklarationen kan enligt utskottets bedömning väntas få stor betydelsei det fortsatta internationella samarbetet på miljö- och utvecklingsområdet.Det får vidare anses som en framgång att konventionerna om klimat ochbiologisk mångfald kunde undertecknas i och av en överväldigande majoritetav världens länder. konstaterar utskoitet med beklagande att deländer som samlades i inte lyckades komma överens i vissa avseenden. Konventionenom biologisk mångfald, som i huvudsak uppfyller de svenska förhandlingsmålen,undertecknades t.ex. inte av . Den av aktivt drivnafrågan om militära aktiviteter och miljöansvar fick i inte dengenomslagskraft som motsvarar det svenska engagemanget. Klimalkonvenlionenborde enligt svensk uppfattning ha varit mer preciserad i fråga om bl.a.lidsgränser. Också texterna i angående energirelaterade frågor kundeha varit mer kraftfulla och lydliga. , liksom de andra dellagarna i UNCED, slår nu införuppgiften att nationellt och internationellt följa upp de åtaganden somgjordes i . Utskoitet konstaterar all regeringens skrivelse, inbegripetöversättningen av den omfattande , på ett föredömligt sätt ger uttryckför regeringens ambition alt inleda en bred diskussion om och analys av hurRiobeslulen skall förverkligas i och hur det internationellauppföljningsarbetet skall fortlöpa. Detta måste vara ett högprioriterat mål iden långsiktiga processen mot en globalt sett miljömässigt hållbar utveckling.Samtidigt utgår utskottet från att regeringen i det internationella arbetetfortsätter alt aktivt driva de förhandlingsmål som inte helt kom alltillgodoses i slutdokument. motion Jo2, yrkandena och 16,behandlar frågan om hur miljöhänsynen på olika sätt skall stärkas inom detsvenska biståndet. Ulrikesulskotlet vill i detta sammanhang anföra följande. Genom del s.k. femte biståndsmålet, miljömålet, harmiljöaspekter na integrerats i den svenska biståndsverksamheten. En svensk utgångspunkt vid förhandlingarna inför har varit all också dessa skulle präglas av ett integrerat synsätt, dvs. ett synsätt där man inte ser miljön som en enskild sektor, oberoende av utvecklingen i övrigt. Det är utskottets uppfattning all en förståelse av sambanden mellan miljö och utveckling utgör en viktig förutsättning för såväl förståelsen av behovet av bistånd som för att biståndet liksom utvecklingspolitik ges en utformning som med verkar till att långsiktigt lösa utvecklingsproblemen. UNCED lyckades enligt utskottets uppfattning slå fast de nära sambanden mellan miljö och utveckling. De svenska biståndsorganens verksamhet har därmed, enligt utskottels mening, fåll starkt stöd i de slutsatser som drogs i . SIDA har på regeringens uppdrag redovisat sin pågående ochplane- 1992/93:UU2y rade uppföljning av UNCED. I denna redovisning noteras bl.a.,att alla programområdena inom har relevans för , men all endel är av större betydelse för SIDA.s biståndsverksamhet än andra. Iredovisningen betonas behovet av långsiktighet och landkännedom. SIDAframhåller nödvändigheten av en fortsalt betoning av miljöaspekterna iprogrammen för de svenska programländerna. Ett av SIDA:s analysinstrument, des.k. miljöprofilerna, kan här spela en betydelsefull roll. SIDA redovisar vidare hur integreringslanken på olika sättavses hållas i fokus i det kommande verksamhetsplaneringen, bl.a. inominfraslrukturseklorn, när del gäller jämställdhetsfrågorna och kvinno-inriklalbistånd och på områdena vatten/sanitet och transporter. Mot bakgrund av Agenda21:s betoning på folkligt dellagande aviserar SIDA fortsatt engagemang påsådana områden inom vilka den folkliga förankringen varit enledstjärna, t.ex. undervisningssektorn, liksom på bl.a. naturresursområdet.SIDA framhåller att etablerandet av ett allmänt miljömedvetande är enförutsättning för att miljöproblemen skall kunna lösas . Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse all SIDA avser fördjupa arbetet med att göramiljökonsekvensbedömningar av i princip alla insatser. Utskoitet delar vissa av motionärernas synpunkter beträffandet.ex. behovet av uppföljning av och betydelsen av att miljöhänsyntas i alla typer av biståndsprojekt. Utskottet anser att SIDA:s aviseradefortsatta arbele med miljö- och utvecklingsfrågorna ligger väl i linje med vadmotionärerna anför i dessa avseenden. Utskottet utgår från all även de andrastatliga biståndsorganen i sin verksamhet kommer att följa upp UNCED-beslutenoch på lämpligt säll redovisa delta arbete. Med del anförda anser utrikesutskottet att de nu aktuellayrkandena i motion Jo2 (v) bör besvaras. I motion Jo4 (kds), yrkande 8, samt i motion Jo5 (-),yrkande 8, föreslås all regeringen skall verka för all FN:s biståndsmål om 0,av BNI uppfylls. I bl.a. motion Jo2 (v) ullrycks oro för alt skulleha svårare för all verka för ett uppfyllande av FN-målet som en följd av dentillfålliga nedskärningen av den svenska bislåndsvolymen i enlighet medregeringens proposition 1992/93:50. Ulskollet konstaterar all uppfyllerFN:s bislåndsmål om av BNI. I tidigare betänkanden (bl.a. 1991/92:UU15)har utskottet framhållit, all bör verka för att också andra OECD-länderuppfyller detta mål. Vad beträffar den svenska bislåndsvolymen anges iutskottets yttrande i anledning av regeringens föreslagna åtgärder för allstabilisera den svenska ekonomin (1992/93:UU4y) bl.a. att en återgång till densvenska 1-procenlnivån, som också är en internationellt betydelsefullsymbolfråga, bör ske så snart det akuta statsfinansiella lägel tillåter. Vad beträffar och frågan om biståndetkonstaterar utskottet alt agerat aktivt för att UNCED skulle resulterai åtagandenfrån givarländerna att öka det officiella biståndet till FN:s 1992/93:UU2y 0,7-procentmål. Denna målsättning bekräftades i , även om ett beslut om tidsplanerinte kunde fattas. Resursfrågan blev inte desto mindre central i . 1Agenda 21 görs en grov uppskattning av kapitalbehovet för alt genomföra deåtgärder som föreslås i dokumentet: skulle behöva satsa sammanlagtöver 600 miljoner USD under 19932000. Av denna summa skulle ca 125miljarder USD behövas i form av bistånd. Den senare summan är mer ändubbelt så stor som den som totalt ges i bistånd till . Behovetav ökade resurser allmänt lill miljö och utveckling, liksom behovet av ökatbistånd för dessa ändamål, slogs således tydligt fast av UNCED. Ulskolletkonstaterar all SIDA, efter samråd med , påbörjat engenomgång av internationella konventioner på miljöområdet för att få en bättrebild av vilka åtaganden har inom ramen för dessa när del gällerresursöverföringar till . Utskottet utgår från att regeringen också iandra avseenden fortsätter del aktiva arbetet för att förverkliga demålsättningar som bekräftades av världssamfundet i , inbegripet0,7-procenlmålel. Därmed anser utskottet alt yrkande 8 i motion Jo4 (kds)samt yrkande 8 i motion Jo5 (-) bör besvaras. I motion Jo2, yrkande 18, föreslås enavskrivning av skulder, alternativt ett utbyte av skulder motmiljöinsatser. Utskottet har tidigare vid flera tillfållen behandlatfrågan om skuldsituation, senast i utskottets betänkande1991/92:UU15 om det internationella utvecklingssamarbetet. vikten av all även fortsättningsvis strävar efter samlade ochlångsiktiga åtgärder på skuldområdet. Vidare framhölls att de mest skuldsattau-länderna, enligt utskottets uppfattning bör uppmuntras att föra enmålmedveten strukturanpassningspolilik inriktad på långsiktig tillväxt, medutgångspunkt från resp. lands speciella ekonomiska och sociala förutsättningaroch problem. För de allra fattigaste och mest skuldtyngda länderna är detnödvändigt också med ytterligare insatser. Utskottet har tidigare konstateratall i-länderna även har ett särskilt ansvar för att driva en ekonomisk politiksom kan åstadkomma en hög och uthållig tillväxt i ell globall perspektiv. erbjöd ett unikt tillfålle all diskuteraframtida behov av resursöverföringar från i- till . Utskottet konstaterar att också skuldfrågorna getts ökad uppmärksamhet i och med UNCED. Som framhålls i regeringens skrivelse kommer formuleringarna om finansieringsfrågorna i att bidra lill att göra resursöverför ingarna lill en fortsatt central punkt i relationerna mellan i- och . Mot denna bakgrund utgår utskottet från att regeringen, såväl bilateralt som i internationella fora, fortsätter att aktivt verka för att insatser i form av skuldlättnadsålgärder görs för de fattigaste länderna samt för att ytterligare skuldreduktioner kan komma i fråga också för andra relevanta länder, t.ex. de som är föremål för uppmärksamhet f Därmed anser utskottet attyrkande 18 i motion Jo2 (v) bör besvaras. 1992/93 :UU2y MotionJo3 (s), yrkande 3, saml motion Jo5 (-), yrkande 4, lar upp frågan om demilitära resursernas användning för miljöändamål samt den FN-studie somutarbetats i ämnet. Somnämns i regeringens skrivelse om UNCED har drivit frågan om militäraaktiviteter och miljön. Ulskollet har tidigare påpekat (i belänkande 1991/92:UU22om internationella miljöfrågor) att den FN-studie, som utarbetats under svensktordförandeskap, borde kunna utgöra en grund för överföring av diverse militäraresurser till miljöområdet. Del svenska aktiva förberedelsearbetet inför UNCEDsyftade lill att rikta ökad uppmärksamhet på möjligheterna att använda militärteknik och militära kunskaper för miljöändamål saml på vikten av striktamiljönormer för militära aktiviteter i fredslid. Tyvärr får konstateras altdetta arbete inte rönte större framgångar. Resultat nåddes dock bl.a. iRiodeklarationens principer 24 och 25 saml i i avsnitten ommiljöfarligt avfall resp. om finansiering. Utskottet utgår från att regeringen,trots dessa motgångar, fortsatt driver dessa frågor på sätt som den finnerändamålsenliga. Därmedanser ulskollet all yrkande 3 i Jo3 (s) samt yrkande 4 i Jo5 (-) bör besvaras. Stockholmden På utrikesutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (), (). (), (), (), (), (), ().Krislina (), (), (), RichardUlfvengren (nyd) och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i ulskollet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskoitet. Riokonferensenbetydde inledningen på ell globalt samarbete för en hållbar utveckling. I-länderna har ett stort ansvar för all bistå u- länderna vid genomförandet. Hela vårt samarbete med 1992/93:UU2ymåste präglas av ansvaret för den globala miljön. Det femte bistånds-målet miljömålet skall vägleda hela den svenska biståndspolitiken, inte enbartSIDA:s verksamhet. Särskilt viktigt är att driver detta i . Omu-länderna, särskilt de minst utvecklade länderna, skall ha någon möjlighet altgenomföra , måste de få omfattande nya och additionella finansiellaresurser. De länder som redan har uppnått biståndsmålet av BNP skall, somdet heter i , uppmuntras att "bidra till de gemensammaansträngningarna för all tillskjuta de betydande extraresurser som måstemobiliseras". FörSverige, som har uppnått 0,7-procenlsmålel, betyder delta alt miljöbislånd förgenomförandet av skall finansieras utöver biståndsramarna. Dessutombör i det fortsalla UNCED-arbetet verka för additionell finansieringutifrån de förslag som framkommit, exempelvis en global miljöskatt, avgifter påolja och kol, skatt på vapenhandel. Motbakgrund av det anförda yrkar jag bifall till motion 1992/93:Jo2. gotab 42485, 1992