yttr · GG05UbU5 · 1992-12-31 00:00:00 — Undervisning i svenska för invandrare, m.m. har den 9 februari 1993beslutat bereda utbildningsutskottet tillfålle att yttra sig deb överRiksdagens revisorers förslag 1992/93:RR2 angående invandrarpolitikensinriktning och resultat jämte motioner, i de delar förslaget och motionernaavser undervisning i svenska för invandrare, hemspråksundervisning och svenskasom andraspråk, deb över motion om hemspråksundervisning, väckt med anledningav regeringens skrivelse 1992/93:157 om invandrar- och flyktingpolitiken. behandlar i detta yttrande punkten 2i revisorernas hemställan samt motionerna 1992/93:Sfl5 (v) yrkande 1,1992/93;Sfl6 (s), 1992/93;Sfl7 (nyd) yrkandena 1-3 och 1992/93;Sf22 (nyd)yrkande 14. revisorer har genomfört en granskning av invandrarpolitikensinriktning och resultat. Granskningen har redovisats i en rapport (1991/92:12).Rapporten jämte inhämtade remissyttranden över denna ligger till grund för dethär behandlade förslaget till . Revisorerna föreslår att en genomgripande översyn görs avhela invandrarpolitiken. De anser att denna översyn bör ske i form av ensärskilt tillkallad utredning. I översynen bör man, utöver en genomgång avinvandrarpolitikens mål och medel, särskilt belysa kopplingen till andrapolitikområden såsom arbetsmarknads- och socialpolitik. Översynen bör vidareomfatta utformningen av enskilda invandrarpoli-tiska åtgärdssystem somhemspråksundervisning och svenska för invandrare samt det nyastatsbidragssystemet till kommunerna. Svenska för invandrare (sfi) har en nyckelroll när detgäller integrationen av invandrarna i det svenska samhället, påpekarrevisorerna. Sfi är av central betydelse för att man skall nå uppsatta mål förinvandrarpolitiken om jämlikhet, valfrihet och samverkan. En fullföljdsfi-utbildning är i de flesta fall både ett reellt och ett formellt krav förtillträde till annan utbildning. Dåliga språkkunskaper har av forskareframförts som en av de viktigaste orsakerna bakom utslagningen av invandrarefrån arbetsmarknaden. Revisorerna har vid sin granskning funnit att resultatenav undervisningen i svenska för invandrare, sfi, är anmärkningsvärt dåliga,att 1 1992/93. 1992/93 UbU5y uppföljningoch utvärdering av undervisningens resultat sedan den /93:UbU5y reformerades1991 inte har varit tillfredsställande samt att dessutom ett minskat antalinvandrarelever deltar i skolans undervisning i svenska som andraspråk. I rapporten anmärks att det inte finnsnågon samlad uppföljning av sfi-verksamheten utöver registeruppgifter över dettotala deltagarantalet och genomsnittlig kurstid för dem som avslutat utbildningen.Det går därför enligt rapporten inte att uttala sig om huruvida sfi-reformenbidragit till kortare väntetider, effektivare utnyttjande av utbildningstideneller ökad flexibilitet i uppläggningen av utbildningen för att nämna några avmålen för reformen. En betydande del av sfi-eleverna avbryter utbildningen utanatt ha lärt sig så mycket svenska att de erhåller ett intyg om slutförd kurs.Uppgifter som inhämtats under granskningen visade att av drygt 20 000 eleversom lämnade sfi /91 uppnådde sfi-nivån (dvs. slutfördeutbildningen), fullföljde undervisningen men underkändes och övriga 65 %avbröt. Det är enligt revisorernas mening angeläget att åtgärdervidtas för att lösa de problem som uppenbarligen finns inom sfi-undervisningen.Revisorerna föreslår därför (punkten 2 i hemställan) att av regeringenbegär en redovbning av erfarenheterna av den reformerade undervbningen isvenska för invandrare. Av denna redovisning bör framgå bl.a. vilka resultatsom uppnåtts, hur undervisningen anpassats till olika invandrares skildaförutsättningar och behov, sfi-nivåns rimlighet och relevans såväl förarbetslivet som för olika utbildningar samt förutsättningarna att kombinerasfi-studierna med förvärvsarbete. Redovisningen bör enligt revisorerna tasfram skyndsamt och även ingå som en del av underlaget för den av revisorernaföreslagna översynen av hela invandrarpolitiken. Frågor om svenskundervisning för invandrare och skolansundervisning i svenska som andraspråk behandlas i tre motioner som väckts medanledning av revisorernas förslag. Enligt motion 1992/93:Sfl5 (v) yrkande 1 har allvarligaproblem med sfi-undervisningens kvalitet och effektivitet funnits i många år.Mycket allvarliga brister föreligger också beträffande undervisningen i svenskasom andraspråk i och gymnasieskolan. Motionären hänvisar i dettasenare avseende till uppgifter i den s.k. betänkande (SOU1991:60) Olika men ändå lika, att av eleverna med invandrarbakgrundgår ut utan fullständiga betyg mot av samtliga elever.Ytterligare redovisningar behövs inte, anför motionären, utan det är förslagtill åtgärder från regeringen som krävs för att förbättra sfi-undervisningenoch undervisningen i svenska som andraspråk. Detta bör som sinmening ge regeringen till kanna. I motion 1992/93:Sfl6 (s) betonas att svenskundervisningenför gamla och nya invandrare, liksom den "invandrarspecifika"vuxenutbildningen, måste tas med i den föreslagna översynen avinvandrarpoliti- Motionärerna vill i sammanhanget framhålla att den ur inlär- 1992/93:UbU5y ningssynpunkterkänt mest effektiva metoden är att sfi-undervisning bedrivs parallellt medarbetspraktik. bör enligt motion 1992/93;Sfl7 (nyd) yrkande 2begära en utvärdering av hur eleverna i och gymnasieskolan tillgodogörsig undervisningen i svenska som andraspråk. I motionen refereras bl.a.uppgifter från som visar att elever som anses vara ibehov av svenskundervisning i minskad utsträckning deltar i sådan undervisning.Det är enligt motionärerna uppenbart att en utvärdering måste göras. vill först kortfattat erinra ominnebörden av beslut om en ny ordning för undervisningeni svenska för invandrare, sfi (prop. 1989/90:102, bet. UbU27, rskr. Reformen, som trädde i kraft , innebarbl.a. att den tidigare uppdelningen i grundläggande svenskundervisning, somåvilade kommunerna, och påbyggnadsundervisning, som anordnades av studieförbundeller AMU, upphörde. Detta system hade inte fungerat helt tillfredsställande.Dels hade det inte anordnats någon påbyggnadsundervisning inom studieförbundeni 100 kommuner, dels hade det i många fall uppstått ett glapp mellan de bådautbildningarna. skapades en sammanhållen utbildning, kallad grund-sfi, heltunder kommunalt huvudmannaskap. Svenska för invandrare, sfi, ingår numera i det offentligaskolväsendet för vuxna (jfr prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. Enligt13 kap. skollagen (1985:1100) är varje kommun skyldig att se till att sfierbjuds nyanlända invandrare som är bosatta i kommunen. Rätt tillsådan undervisning gäller under sammanlagt högst och med möjlighet tillförlängning på grund av särskilda skäl. Enligt läroplanen för grundläggande svenskundervisning förvuxna invandrare (Läroplaner 1991:1) syftar sfi till att ge invandrarna sådanakunskaper i svenska språket och om det svenska samhället och arbetslivet attde kan ta till vara sina rättigheter, påverka sin situation och fullgöra dekrav och skyldigheter som det dagliga livet medför. Undervisningen skallvidare bidra till att invandrarna kan medverka i det kulturella, sociala,fackliga och politiska livet. Den skall också bidra till att stärkainvandrarnas ställning på arbetsmarknaden och till att de kan genomgåutbildning inom det reguljära vuxenutbildningssystemet i form av allmängrundutbildning och yrkesutbildning. För att deltagarna i sfi skall kunna uppnå den kunskaps-och fårdighetsnivå som undervisningen syftar till, krävs att undervisningsti den varieras beroende på varje deltagares individuella behov. Det riktvärde som har legat till grund för beräkning av statsbidraget är . I samarbete med arbetsförmed lingen skall kommunen verka för att undervisningen kan kombineras med sådan arbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. Rektor för utbildningen skall utfårda intyg över genomgången 3 Igrundskolan är undervisningen i svenska som andraspråk obligato- 1992/93:UbU5y risk förelever med annat hemspråk än svenska. Även i gymnasieskolan skall undervisningi svenska som andraspråk anordnas för elever som behöver sådan undervisning.Bestämmelser härom finns i 5 kap. 13 § grundskoleförordningen (1988:655) resp.i 8 kap. 15 och 16 §§ gymnasieförordningen (1992:394). Vad därefter gäller de nu framlagda förslagen villutbildningsutskottet för egen del anföra följande. noterar att ()i en genomförd förvaltningsrevision (F 1992:33) av reform avsvenskundervisning för invandrare kommit till liknande slutsatser somRiksdagens revisorer gjort. RRV har iakttagit problem med långa väntetider förekursstart, i utbildning och att sfi ger otillräckliga kunskaper förarbete eller fortsatta studier. Det finns också, enligt RRV, problem som rörden statliga styrningen och uppföljningen. RRV föreslår i sin rapport, somställts till , att verket påbörjar en uppföljning ochutvärdering av verksamheten. bör Skolverketåterrapportera till RRV vilka åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtasmed anledning av revisionsrapporten. Regeringen har beslutat tillkalla enparlamentarisk kommitté för att se över invandrarpolitiken samt invandrings-och flyktingpolitiken. Särskilt intresse bör enligt direktiven (dir. 1993:1)ägnas invandrarnas situation på arbetsmarknaden liksom svenskkunskapernasbetydelse för integrationen. Kommitténs arbete skall i den del som avser deinvandrarpolitiska frågorna vara avslutat . Av betydelse i sammanhanget är även det uppdrag somregeringen lämnat åt en särskild utredare att se över ledighetslagstiftningen.Enligt direktiven (dir. 1992:98) skall bl.a. eftersträvas en samordning avlagen om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare med den s.k.studieledighetslagen. ser det som positivt att den avregeringen beslutade översynen av invandrarpolitiken som inkluderar såvälsfi-undervisning som hemspråksundervisning och undervisning i svenska somandraspråk kommer till stånd. När det gäller sfi-undervisningen delarutbildningsutskottet revisorernas uppfattning att det mot bakgrund av påtaladebrister är mycket angeläget att en skyndsam redovisning görs av erfarenheternaav sfi-reformen. Utskottet vill för egen del stryka under vad revisorerna haranfört om skyndsamhet. Underlag måste tas fram så att förbättringar av systemetför svenskundervisning för invandrare kan genomföras så snart som möjligt.Särskild uppmärksamhet bör enligt utskottet ägnas frågan om förutsättningarnaför att kombinera sfi-studier med förvärvsarbete. Det bör ankomma påregeringen att se till att den efterfrågade redovisningen görs. Regeringen bördärefter återkomma till i frågan. För utbildningsutskottet är det också angeläget attskolans undervis ning i svenska som andraspråk klarläggs och utvärderas inför översy nen av invandrarpolitiken. har, enligt vad verket uppgett i 4 en rapport (nr 5, ) om undervisning i hemspråk och svenska som andraspråk, ännu inte genomfört några utvärderingar /93:UbU5y inriktademot den pedagogiska kvalitén i undervisningen. Utskottet förutsätter attSkolverket åtgärdar detta i sin uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet. föreslår attsocialförsäkringsutskottet tillstyrker punkten 2 i revisorernas hemställan ochanser därjämte att motionerna 1992/93;Sfl5 yrkande 1, 1992/93;Sfl6 och1992/93:Sfl7 yrkande 2 är tillgodosedda med vad utbildningsutskottet anfört. 1 motion 1992/93;Sfl7 (nyd) yrkande 1 begärs etttillkännagivande av om att en förutsättning för att elever avutländsk härkomst skall få börja i en skola där undervisningen bedrivs påsvenska är att eleverna behärskar svenska språket. vill med anledning av motionsyrkandeterinra om att barn som är bosatta i landet har skolplikt (3 kap. 1 §skollagen). Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom. Även barn som inte räknas som härbosatta, såsom barn i skolpliktsåldern som vistas i landet i avvaktan på besluti ärende om uppehållstillstånd, skall tas emot i ivistelsekommunen, så snart skolgång är lämplig för dem med hänsyn till derasförhållanden (6 kap. 2 § grundskoleförordningen). Dessa barn har alltså rätttill grundskoleundervisning utan att de för den skull har skolplikt. 1 kan förberedelseklasser anordnas för nyligenanlända barn som saknar eller har mycket bristfålliga kunskaper i svenskaspråket. I dessa klasser ges främst undervisning i svenska som andraspråk.Eleverna slussas sedan in i ordinarie klasser när de uppnått tillräckligakunskaper i svenska språket. Enligt gymnasieförordningen (11 kap. 6 §) får en sökandesom inte är bosatt i tas emot som elev i gymnasieskolan om den sökandebl.a. har erforderliga förkunskaper och om det finns plats på den söktautbildningen. Dessa ungdomar kan tas in på ett individuellt program med bl.a.undervisning i svenska som andraspråk för att senare övergå till ett nationelltprogram i gymnasieskolan (8 kap. 15 och 16 §§). finner inte skäl att föreslåriksdagen att uttala sig för ändrade bestämmelser i enlighet med vad i motionenanförts utan anser att socialförsäkringsutskottet bör avstyrka motion1992/93:Sfl7 yrkande 1. Hemspråksundervisningen i skolan tas upp i motion1992/93;Sfl7 (nyd) yrkande 3 samt i motion 1992/93;Sf22 (nyd) yrkande 14, densenare väckt med anledning av regeringens skrivelse 1992/93:157 om invandrar-och flyktingpolitiken. I båda motionerna pläderas för att allhemspråksundervbning med utnyttjande av statliga och kommunala medel börslopas. De därigenom frigjorda medlen bör i stället användas för att skapabättre förutsättningar för undervisning i svenska och andra ämnen. Det anförsatt invandrarna själva bör ansvara för hemspråksundervisningen. I fråga omhemspråksundervisningen konstaterar utbildningsutskott- 5 et att revisorer i sitt förslag om en översyn av hela invandrarpolitikenpåtalat att det inom hemspråksundervisningen bör 1992/93:UbU5y finnasutrymme för effektiviseringar av verksamheten. Vidare sägs i direktiven (dir.1993:1) till den parlamentariska kommittén för översyn av bl.a.invandrarpolitiken att kommittén bör pröva förutsättningarna att utvecklaindividens eget ansvar vad gäller integrationen i det svenska samhället,särskilt i fråga om upprätthållandet av det egna språket och kulturarvet. har tidigare haft att behandlaliknande motionsyrkanden, senast i sitt betänkande 1991/92;UbU19 (jfr bet.1990/91: UbU7). Utskottet underströk då vikten av att invandrareleverna ges enkvalitativt god hemspråksundervisning. Det är en tillgång för vårt land ommånga av landets invånare har en naturlig tvåspråkighet. Utskottet har alltjämtsamma uppfattning. Med hänvisning till det anförda anser utbildningsutskottetatt motionerna 1992/93:Sfl7 yrkande 3 och 1992/93:Sf22 yrkande 14 bör avstyrkasav socialförsäkringsutskottet. 1 beslutet har deltagit; (), (), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (), (), (), () och (). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. (nyd) anser deb att den del av utbildningsutskottets yttrande sombörjar med "vill" och slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse; delar motionärernas uppfattning attdet är viktigt att elever med invandrarbakgrund i svensk skola har sådanakunskaper i svenska språket att de kan följa den ordinarie undervisningen.Detta bör vara en förutsättning för att eleverna skall få börja i skolan.Utbildningsutskottet anser med det anförda att socialförsäkringsutskottet börtillstyrka motion 1992/93;Sfl7 yrkande 1. deb att den del av utbildningsutskottets yttrande sombörjar med "har" och slutar med "avsocialförsäkringsutskottet" bort ha följande lydelse; anser, i likhet med motionärerna, attansvaret 1992/93:UbU5y för hur hemspråksundervisningen skall organiseras ochfinansieras helt och hållet skall överföras till invandrarna själva och derasintresseorganisationer. konstaterar att belägg saknas somstyrker antagandet att hemspråksundervisningen resulterar i den åsyftadenaturliga tvåspråkigheten. Regeringen bör därför återkomma till medförslag till sådana ändringar i berörda skolförfattningar att kommunernabefrias från skyldigheten att anordna hemspråksundervisning. 1 stället börresurser satsas på undervisning i svenska språket och på annanskolundervisning. bör således tillstyrkamotionerna 1992/93;Sfl7 yrkande 3 och 1992/93:Sf22 yrkande 14 om slopande avnuvarande form av hemspråksundervisning. gotab 43291, 1993