yttr · GG05UbU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Forsknings- och utvecklingssamarbete i EG, m.m. (prop.1991/92:170 bil. 1992/93 UbUly har beslutat att beredasamtliga övriga utskott tillfålle att yttra sig över proposition 1991/92:170jämte motioner såvitt propositionen och motionerna rör resp. utskottsberedningsområde. behandlar i detta yttrande bilaga 7 ipropositionen samt motion 1991/92:E10 yrkandena 23 och 24 av m.fl.(v). 1 förevarande bilaga av propositionen bereds riksdagentillfålle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört om EES-avtaletskonsekvenser vad avser utbildnings- och forskningsfrågor. Det mesta av den europeiska forskningen och detinternationella forskningssamarbetet bedrivs i nationella program eller genominternationellt samarbete vid sidan av EG. Den forskning som finansieras frånEG;s egen budget utgör av samlade offentligasatsningar på forskning. Gemensam forskning har inte ingått i det europeiskasamarbetet då Euratom med kärnteknisk forskning bildades. Ar 1984vidgades EG:s insatser genom att ett första flerårigt ramprogram antogs. Ienhetsakten 1987 beskrevs målet för EG;s forskningsinsats. Det gällde att"stärka den vetenskapliga och teknologiska basen för europeisk industrioch söka göra den mera konkurrenskraftig på internationell nivå". Detandra ramprogrammet, som omfattade åren 19871991, innebar stora satsningar påinformationsteknologi, telekommunikation, produktionsteknik, bioteknik ochmaterialforskning. I det tredje ramprogrammet (19901994) har programmetvidgats till att också omfatta betydelsefulla insatser avseende forskningkring naturresurser, stöd till forskarutbildning och forskarrörlighet samtskapande av vetenskapliga och tekniska nätverk i . EG diskuterar förnärvarande en väsentlig utbyggnad av forskningssamarbetets omfattning ochinriktning . Länder som inte är medlemsländer kan delta i EG;sforskningsprogram i två former: på programnivå eller på projektnivå. Sverigedeltar i båda slagen av samarbete. Det är EG som har avgjort vilken av de tvåformerna som stått öppen för för ett visst program. EG har valtprogramnivån för sådana program där forsk- 1 1992/93. ningsinstitutionerutgör en tung del av projektparterna medan man 1992/93:UbUly velatbegränsa inflytandet från icke i de industristrategiska För FoU-området innebär att anslutstill EG:s tredje ramprogram för forskning och teknisk utveckling och alla dessdelprogram, utom de två som styrs av Euratomfördraget, dvs. I de senare deltar dock påprogramnivå genom separata avtal. Mot att erlägger en BNP-baserad andelav EG:s FoU-budget får svenska forskare, institutioner och företag sammarättigheter som sina motsvarigheter inom EG att ansöka om medel ur EG:sFoU-budget för projektmedverkan. Svenska deltagare får också samma rättighetersom deltagare i EG vad gäller spridning, utvärdering och utnyttjande avforskningsresultat. Vidare får delta i programmens styrkommittéer ochandra kommittéer som har effekter på programmens genomförande, liksom i EG;srådgivande kommitté för vetenskaplig och teknisk forskning (Crest). Svenskaexperter får inflytande i planeringen av nya program. Särskilt viktig,framhålls det i propositionen, är medverkan i planeringen inför EG:s fjärderamprogram som skall avlösa det nuvarande programmet. Enligt föredragande statsrådet är det inte nu möjligt attange kostnaderna för forskningssamarbetet i med någon större exakthet.Beräkningen av andel av kostnaderna för ramprogrammet görs enligt en iEES-aytalet överenskommen proportionalitetsprincip (artikel 82, jfr prop. delIV s. 31 f.). Om kostnaderna för det pågående tredje ramprogrammet fördelasjämnt över programmets ger det, enligt vad som anförs i propositionen,för en årlig andel på ca 330 milj.kr. för den del av ramprogrammet somomfattas av EES. innebär att endast den del av programmen somstartar efter avtalets ikraftträdande betalas enligt regler.Projekt som startar före avtalets ikraftträdande finansieras enligt de tidigarereglerna för projektmedverkan genom hela sin livslängd. Vissa av programmeninom det tredje ramprogrammet har ännu inte slutligt beslutats av EG;s organ. Finansieringen av kostnaderna för medverkan iforskningssamarbetet avseende treårsperioden /941995/96 kommer enligtstatsrådet att behandlas forskningsproposition. I propositionen redogörs för den svenska organisationen avsamarbetet. EG:s ramprogram för forskning består av delprogram som tillövervägande del överensstämmer med ansvarsområden för olika myndigheter i densvenska forskningsorganisationen. Forskningsråd ochsektorsforskningsmyndigheter som ansvarar för motsvarande nationellamedelsfördelning får därför ett naturligt ansvar även för forskningssamarbetetmed EG. och den snabbt ökande omfattningen av samarbetet medfördock krav på en mera formaliserad organisation. Regeringen kommer därför attfördela ansvaret för samtliga program mellan olika myndigheter. Vidare anmäls ipropositionen att regering- en kommeratt inrätta ett samarbetsråd för forskningssamarbetet mel- 1992/93:UbUlylan och EG. Tyngdpunkten i rådets verksamhet kommer att ligga inominformation och kontaktförmedling. Ett särskilt avsnitt i propositionen ägnas åtutbildningsprogrammen. Tillsammans med övriga EPTA-länder deltar i tvåav EG:s utbytesprogram inom den högre utbildningen, nämligen Comett(Comniunity Action Programme in Education and Training for Technology) sedan1990 och (Community Action Programme for the Mobility ofUniversity Students) . Vidare har regeringen gett dåvarandeuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag att förbereda ett svensktdeltagande i EG:s universitetsutbytesprogram med Tempus(Trans-European Mobility Scheme for University Studies) fr.o.m. budgetåret1992/93. Comett är ett program som har tillkommit för att genom utbildningunderlätta kunskapsöverföring mellan universitet, högskolor och näringsliv.Eras-mus är ett utbytesprogram för studenter, lärare och administratörer viduniversitet och högskolor. Tempus är ett universitetsutbytesprogram inom ramenför EG:s biståndsprogram (Phare) till stöd för utvecklingen i Öst- ochCentraleuropa. En närmare beskrivning av programmen återfinns i propositionen(bilaga 7 s. 5 ff.). Av propositionen framgår att det från den 1 juli 1992nyinrättade Verket för högskoleservice (VHS) kommer att vara central instansmed förmedlande och koordinerande uppgifter för Comett och . Såvittavser kommer VHS även att fungera som tillståndsmyndighet (NationalGrant Awarding Authority) med uppgift att svara för fördelningen av bidrag.Uppdraget till UHÄ att förbereda svenskt deltagande i Tempus övergår till VHS. innebär att möjligheterna för attdelta i utbildningssamarbetet inom EG förbättras avsevärt. och övrigaEFTA-länder kommer att kunna påverka den framtida utformningen av program ochandra aktiviteter på utbildningsområdet. Alla särregler för EFTA-ländernasdeltagande i Comett och kommer att försvinna. Vidare kommer , Cedefop, och dess nätverk för informationsutbytepå utbildningsområdet, Eury-dice, att öppnas för EFTA-deltagande. I den förevarande bilagan av propositionen redovisasslutligen inne börden av artikel 30 om ömsesidigt erkännande av ex- amensbevb för behörighetsgivande utbildning. Artikeln innebär en för pliktelse för de avtalsslutande länderna att vidta de nödvändiga åtgär der som anges i bilaga VII till huvudavtalet för att underlätta den fria rörligheten för personalgrupper på vilka ställs särskilda behörighets krav. Nämnda bilaga VII omfattar EG:s direktiv på behörighetsområ det med de anpassningar som behövs för att de skall kunna tillämpcts inom EES. Av propositionen framgår att de ändringar i regleringen av vissa yrken som behöver göras med anledning av förbereds inom . Regeringen avser att åter komma till i dessa frågor. Vid sidanav de utbildnings- och ungdomsfrågor som anknyter till 1992/93:UbU ly reglernaom arbetskraftens och övriga personers rörlighet är utbildningspolitiken ennationell angelägenhet inom EG och inom ramen för . Hur villutforma sin skolpolitik och den högre utbildningen för att klara de egnabehoven kommer alltså även fortsättningsvis att avgöra på egen hand(prop. del I s. 35). Internationaliseringen av utbildning och forskningbehandlas i motion 1991/92:E10 (v) yrkande 23. Motionärerna menar att eninternationalisering av utbildningen inte inskränker sig till ett ökatinomeuro-peiskt samarbete utifrån en mer eller mindre fiktiv kulturhistorisksamhörighet. Internationaliseringstanken bör i stället bygga på visionen av engränsöverskridande kunskapsutveckling mellan länder världen över för att mantillsammans skall kunna stärka alla människors möjlighet till förverkligandeoch utveckling. En global satsning på utbildning är en garanti för demokratioch fred. Mot bakgrund av kostnaderna för det svenska deltagandet i EG:sutbildningsprogram befarar motionärerna att det ekonomiska utrymmet förutbildningssamarbete utanför programmen begränsas. Motionärerna pekar påbetydelsen av att möjligheten till obundet utbildningssamarbete mellan enskildahögskolor och universitet inte försämras genom deltagandet i EG:sutbildningsprogram. vill med anledning av propositionenoch motionsyrkandet anföra följande. Utskottet har haft anledning att vidflera tillSllen framhålla betydelsen av samarbete och utbyte inom forskning ochutbildning såväl med som med andra länder i och utanför Europa.Utskottet har därvid sett det som helt nödvändigt för kvaliteten i verksamhetenoch för förståelsen mellan olika kulturer att sådant samarbete etableras istörsta möjliga omfattning (jfr t.ex. yttrande till utrikesutskottet /91:UbUlyoch bet. 1990/91 :UbUll). Även i nu förevarande sammanhang vill utskotteterinra om sin positiva grundsyn på internationellt samarbete på forskningensoch utbildningens område. Som utvecklat industriland tillhör de meraforskningsberoende länderna i världen, och internationellt samarbete på de nuberörda områdena är nödvändigt. Medvetenheten härom har gjort att sedanlänge deltar i internationellt forskningssamarbete i olika organisatoriskaformer. Inom EG har samarbete inom ramen för gemensamma programkommit långt i synnerhet på området för forskning och utveckling (FoU) ochutbildning. Utskottet vill understryka betydelsen av att detta samarbete nuöppnas också för EFTA-länderna. Utskottet noterar med tillfredsställelse att EG:sforskningsinsatser under hand har vidgats till att avse även annat än attfrämst stärka den vetenskapliga och teknologiska basen för europeisk industri.Det nu pågående tredje ramprogrammet skall, som framgår av det föregående,även avse forskning kring naturresurser och stöd till forskarutbildning ochforskarrörlig- Iplaneringen av det fjärde ramprogrammet förutsätts stöd även till 1992/93:UbUly forskning som motiveras av allmänna samhälleliga behov, t.ex.att åstadkomma en bättre livskvalitet. Som framgår av det föregående torde den totala kostnadenför forskningssamarbetet med EG (jämte nationell finansiering)avseende det pågående tredje ramprogrammet motsvara ca 330 milj.kr. Medlenbudgeteras under berörda departements huvudtitlar. För /93 harunder huvudtitel anvisats ca 115 milj.kr. förSveriges deltagande fr.o.m. (prop. 1991/92:100 bilaga 9,bet. UbU15, rskr. För deltagande i utbildningsprogrammen Comett, Erasmusoch Tempus har för /93 anvisat drygt 45 milj.kr.(prop. 1991/92:100 bilaga 9, bet. UbU14, rskr. Med anledning av vad i motion 1991/92:E10 anförs omkostnaderna vill utskottet peka på följande. Som redan framgått får svenskaforskare samma rättigheter som forskare inom EG att föreslå projekt mot attSverige erlägger sin andel av EG:s FoU-budget. Projekt som blir godkändafinansieras ur EG:s FoU-budget. Det innebär att medel "kommertillbaka" och nettokostnaden minskar i den utsträckning som förmårhävda sig i konkurrensen om de tillgängliga medlen genom att fåforskningsprojekt antagna. Denna ordning kommer enligt utskottets uppfattningatt verka positivt för svensk forskning, som i ökad omfattning tvingas attkonfronteras med internationell forskning. Utskottet vill också än en gångerinra om att svenska forskare genom avtalet och de bidrag som betalarfår samma rättigheter som deltagare i EG vad gäller spridning, utvärdering ochutnyttjande av forskningsresultat. För utbildningsprogrammen gäller enmotsvarande ordning. De svenska avgifterna betalas till EG-kom-missionen, som isin tur betalar ut stipendier till de personer som deltar i utbytesprogrammen. Beträffande den svenska organisationen avforskningssamarbetet har utskottet inget att erinra mot vad sorn anförs ipropositionen. Utskottet konstaterar att regeringen den 6 jutii beslutat attdet skall finnas ett samarbetsråd för forsknings- och utvecklingssamarbete medEG. Enligt sin instruktion (SFS 1992:816), som beslutades av regeringen sammadag, skall rådet ha till uppgift att svara för samordning inom landet avsamarbetet mellan och Europeiska gemenskaperna, EG, avseende EG:sramprogram för forskning och teknisk utveckling. Regeringen avser att senarefatta beslut om en särskild utvärdering av organisationen. vill också närmare beröra frågan omforsk nings- och utbildningssamarbete med länder utanför EG och EFTA och betydelsen av "det obundna utbildningssamarbetet", vilken fråga behandlas i motion 1991/92:E10. Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avvidgat internationellt samarbete på de nu berörda områdena. Utskottet har, som framgår av det föregående, vid flera tillfållen haft anledning att redovisa sin positiva grundsyn på samarbete med andra länder än 5 ,både i och utanför . Mot bakgrund av det nu aktuellaEES-avtalet är det enligt utskottets uppfattning angeläget att 1992/93:UbUlystryka under att utbildnings- och forskningssamarbete självklart inte hellerframdeles får begränsas till vissa europeiska länder. Utskottet vill erinra ombetydelsen av samarbete utanför EG såväl med utvecklade industriländer som medländer där kan förutsättas vara den givande parten. anför i propositionen (bilaga 1 s. 2) att upprättandetav "världens största ekonomiska samarbetsområde" inte innebär någonslutenhet gentemot omvärlden i övrigt. I vår allmänt frihandelsvänliga politikligger att vi verkar för ett öppet mot den övriga världen, heterdet. Enligt utskottets uppfattning bör denna av regeringen redovisade strävan istörsta möjliga utsträckning även gälla forskning och högre utbildning. När det gäller utbildningssamverkan mellan enskildauniversitet och högskolor erinrade utbildningsutskottet under sistlidnariksmöte om att de olika högskoleenheterna inom sina anslag disponerar medelför internationellt studerandeutbyte och att dessa medel naturligtvis kan avseutbyte med (bet. 1991/92:UbU14). Utskottet har erfaritatt många högskolor i sina anslagsframställningar inför /94 tarupp ökade kostnader för internationaliseringen av utbildningen, huvudsakligensom en del av en allmän kvalitetsförstärkning. Utskottet vill i sammanhangeterinra om den uppgift att främja och underlätta studerandeutbyte inom högskolaoch skola som åligger informations- och dokumentationscentrum förinternationellt utbyte (NAMIC) vid . För dess verksamhet harför /93 anvisats drygt 1 milj.kr. Utskottet utgår från att regeringen i budgetarbetet införnästa treåriga planeringsperiod beaktar betydelsen av högskolornas möjlighetertill vidgat internationellt samarbete även utanför EG och under våren 1993framlägger förslag om medel för sådan verksamhet. Med hänvisning till vad utbildningsutskottet nu har anförtom konsekvenser vad avser utbildnings- och forskningsfrågor anserutskottet att bör föreslå att lägga proposition1991/92:170 i nu berörd del till handlingarna. Då syftet med yrkande 23 imotion 1991/92:E10 enligt utbildningsutskottets uppfattning får anses varatillgodosett med vad utskottet anfört, föreslår utbildningsutskottet attEES-utskottet avstyrker yrkandet. I motion 1991/92:E10 (v) yrkande 24 begärs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studerandeinflytandeinom Verket för högskoleservice (VHS). Motionärerna anser, mot bakgrund av attVHS föreslås få huvudansvaret för svensk medverkan i EG:s utbildningsprogram,att det är av stor vikt att studerande och forskarstuderande garanterasinflytande också över de internationella utbytesprogrammens utformning ochadministration. Som framgått av det föregående kommer den nya myndighetenVHS att ansvara centralt för arbetet med utbildningsprogrammen Comett och . VHS började sitt arbete , då också uppdraget att förberedasvenskt deltagande i Tempus övergick till VHS 1992/93:UbUly från UHÄ. Det är ännu inte möjligt att ange närmare hur VHS kommer att hanterauppgiften att vara . Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är angeläget att de studerande beredsinflytande i arbetet med utbytesprogrammen och utgår från att den praxis i nuberört hänseende som utvecklats på UHÄ kommer att bestå. Utskottet harinhämtat att den internationella policygrupp som inom UHÄ behandlat frågor avpolicykaraktär och i vilken de studerande varit representerade kommer attåterfinnas inom VHS. Vidare kommer det att finnas studeranderepresentation i detråd som skall utses för att bistå generaldirektören i frågor som spänner övermyndighetens hela verksamhetsfålt. Med hänvisning till vad utskottet sålundahar erfarit anser utskottet det inte motiverat att gör något särskiltuttalande i frågan. föreslås därför avstyrka förevarandemotionsyrkande och därjämte hemställa att lägger propositionen även idenna del till handlingarna. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), RuneRydén (m), (), (), (),(), (), (), (),(nyd), (), (), () ochUlrica (). gotab 42015, 1992