yttr · GG05KU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag förmodar att protokoll 35 då inte kan åberopas införsvensk domstol. I protokoll 35 står det att förbinder sig att omdet är nödvändigt införa en författningsbestämmelse som innebär att EES- reglerna skall ha företräde i vissa fall. Det har man uteslutit. Min frågaär om det är riktigt att protokoll 35 inte kommer att 1992/93:KUly kunna åberopasinför svensk domstol, och varför är protokoll 35 inte Bilaga Bo Broomé: Jag har noterat att protokoll 35 inte är mednär jag har funderat över innebörden i exempelvis artikel 97 och även 83. Men det förhållandet att den inte är införlivad med svenskrätt innebär inte att den inte kan användas som ett tolkningsdatum av endomstol som har att ta ställning till en annan text. Det gäller även . Har man möjlighet atttolka en svensk lagtext i överensstämmelse med en konvention, så böjer mangärna av åt det hållet. Man har ändå att utgå från att vår lagstiftning står iöverensstämmelse med våra konventionsåtaganden så långt som en text nu låtersig tolkas. Det innebär att man vid tolkning t.ex. av artikel 97, somär inkorporerad som lag, kan hämta ledning ur protokoll 35. Jag tror inte attdet är det enda tolkningsdatum man kan använda för att komma fram till attartikel 97 inte innebär överlåtelse av normgivningsmakt, men den är ett avflera hjälpmedel man kan använda. von der Esch: Skulle vi inte skapa större klarhetför rättstillämpningen om den enskilde visste att gäller? Ellerskall han själv hålla reda på att vissa protokoll har tagits undan? Jag vetinte varför detta är borttaget. : Protokoll 35 innebär ett åtagande attinföra en lagvalsregel. Genom att EES-lagen innehåller en lagvalsregel finnsdet ingen anledning att införliva själva protokollet. von der Esch: Det verkar inte särskilt övertygande.Vi har faktiskt införlivat artiklar där det inte står någonting utom en hänvisningtill en bilaga. Det har också remissinstanserna påpekat. Det här protokollethar en oerhörd tyngd och är helt avgörande för hur man uppfyller . : Jag vill ställa en fråga som gäller kommunerna.Jag skall inte ta upp frågan om inskränkningar i den kommunala självstyrelsengenom att kommunerna inte får ge stöd. har visat att avkommunerna ger stöd. Enligt de bestämmelser som skall komma och som kanindirekt utläsas av avtalet skall regeringen kunna upphäva ett kommunalt beslutsom innebär stöd, under förutsättning att granskningsmyndigheten harkonstaterat att det är fråga om ett sådant stöd som inte Sr lämnas. är en grundpelare i den kommunala verksamheten att ettbeslut av en kommun vinner laga kraft om det inte anförs besvär underbesvärstiden. Hur blir det i fortsättningen kan regeringen när som helst sägatill kommunen att ett beslut som kommunen har fattat står i strid medbestärhmelserna i och att regeringen därför upphäver beslutet? Detskulle verkligen ställa till oreda i den kommunala verksamheten. Det skullevara intressant att S den frågan belyst. Min nästafråga gäller verkställighetsprövningen. När en myndighet 1992/93:KUly verkställerett beslut har den ansvar att pröva att beslutet inte står i Bilaga uppenbarstrid med grundlagen. Skall den i fortsättningen också pröva huruvida beslutetstrider mot ? en synpunkt i anslutning till vad sadei sitt senaste anförande om det demokratiska underskottet inom EG nu är detemellertid inte fråga om EG. Du sade att man försöker öka parlamentetsbetydelse och att det är bra. Är det möjligt att över huvud taget tänka sig attparlamentet Sr ökad befogenhet att fatta beslut? Hur skall man kunna utkrävaansvar av regeringen i ett enskilt land som verkställer beslut fattade av ettparlament som har valts på annat sätt? Är det tänkbart att inom EG ha enbeslutanderätt förankrad i parlamentet? : Vi kan börja med frågan om kommunaltstöd. fråga var om regeringen kan upphäva kommunala beslut medhänvisning till EES-lagen. : Lagförslaget innehåller en möjlighet förregeringen att upphäva kommunala beslut som har befunnits strida motEES-avtalet och genom att är inkorporerat mot EES-lagen.Grundförutsättningen är att det kommunala beslutet strider mot svensk lag. Detfinns dock den begränsningen, att beslutet inte skall kunna upphävas, om dethar prövats av ett annat behörigt organ, t.ex. svensk domstol, som har funnitatt det inte strider mot lagen. Vad konsekvensen av ett upphävande av beslutet blir kan vise på t.ex. det kommunala besvärsområdet. Om ett stöd har beslutatsoch utbetalats, innebär ett upphävande av beslutet egentligen ingenting.Möjligheten att återkräva felaktigt utbetalda medel får då styras av regler it.ex. bidragsförfattningar som ger denna rätt att kräva tillbaka medel. Detfordrar alltså ytterligare regler i de senare kommande svenska reglerna. Exakthur det kommer att utformas känner jag tyvärr inte till. : Jag förstår att det är en ny princip attregeringen prövar kommunala beslut och inte domstolar. Men frågan är vid vilkentidpunkt regeringen kan upphäva ett kommunalt beslut. Skall det anmälas underbesvärstiden? Kommer kommunala beslut även i fortsättningen att vinna lagakraft när besvärstiden har utgått, eller är det osäkert när beslut vinner lagakraft? Besvärsrätten är grundad på medlemskap i kommunen, men ett företag i ettannat land kan säga att det strider mot reglerna. vinnerett kommunalt beslut laga kraft i fortsättningen? : Jag måste tillstå min okunnighet på denpunkten. Laga kraft vinner naturligtvis beslutet enligt kommunallagens regler i den mån det inte har överklagats. Men en prövning av En"är inte beroende av ett överklagande av beslutet utan kan tillkomma efter anmälan eller på övervakningsorganets eget initiativ. : Jag vill fylla på Hans Gustafesons fråga. Regeringenhar gjort åtaganden i om att begränsa kom- Bilaga munernasoch landstingens kompetens. Därav följer att kommunernas och landstingensverksamhetsområde snärjs åt, inte minst beträffande stöd beslut. Planerar regeringen att föreslå ändringar i denkommunala kompetensen enligt 3 § kommunallagen, som det var förr? Kommer manatt följa upp genom att i kommunallagen införa dessa begränsningar? : Det känner jag inte till. : Jag har sett någonstans att regeringenavser att återkomma med förslag till ändringar i kommunallagen. Ett fundament i den kommunala verksamheten är att beslutenvinner laga kraft. Vi kan tänka oss att kommunen köper en fastighet. Sexmånader efteråt upphäver regeringen beslutet med motivering att det strider motbestämmelserna. Det skulle skapa en oreda som inte vore av denna världen. Jaghoppas att regeringen ser noga på detta. : I underlagsmaterialet sägs det attregeringen har möjlighet att upphäva sådana stödåtgärder som vidtas avkommuner och landsting och som övervakningsmyndigheten genom beslut, som vunnitlaga kraft, eller har funnit strida mot 61 §. Det är väl enovillkorlig inskränkning av regeringens möjligheter? : Hans Gustafesons fråga gällde detutomordentligt intressanta och egendomliga samspelet mellan olika organ somgäller inom EG-systemet. Till den nuvarande kompetensfördelningen inom dettasystem har vi inte några tidigare motsvarigheter, utan det är ennykonstruktion. Om man ökar parlamentets makt och inte görkommissionen ansvarig inför parlamentet har man inte, menar ,kommit längre i utfyllnaden av det demokratiska gapet. Till det är att säga två saker. Det ena är att detnaturligtvis finns möjlighet att skapa en annan konstruktion i EG än den vikallar för ett parlamentariskt system. Det är inte många som har framförttanken men man skulle i stället för ett parlamentariskt system i en framtidafederal gemenskap kunna orientera sig mot ett presidentiellt system avamerikansk typ, dvs. mot att i realiteten ha en direktvald president som inteär ansvarig inför parlamentet. Ett presidentiellt system behöver inte sägasvara mindre demokratiskt än ett parlamentariskt. Det andra alternativet är att man,såsom många i EG-parlamentet vill, går ett steg vidare mot en parlamentarismoch Sr ett samspel med en kommission som är direkt förankrad i parlamentet.Under en sådan process är det inte uteslutet att man småningom kan finnalösningar som vi skulle kunna karaktärisera som demokratiska. : Jag skulle vilja be dig utveckla det ytterligare. Det finns en komplikation som jag tycker att du inteberör. Vi kan tänka oss att EG-parlamentet fattar ett beslut som skallverkställas Hur skall väljarna i kunna utkräva /93:KUly ansvar avden regering som verkställer ett beslut som har fattats av ett Bilaga parlamentsom är sammansatt på annat sätt än det som bär upp regeringen i ? : Om man går in i EG, ger man på vissa områdenupp kompetensen att fatta de definitiva besluten. Man måste finna sig i att deti EG fattas beslut som sedan ett enskilt land måste följa. Vi är f.n. iEG-sammanhang någonstans halvvägs på vägen mot en federation. I en amerikanskdelstat väljarna finna sig i att det fattas beslut i somdelstatens parlament kanske inte tycker är riktiga. Jag förstår kanske inte frågan. Går vi med, så accepterarvi att på vissa områden andra organ fattar beslut som vi skall rätta oss efter. : Men om makten ökar för detta organ så attdet kan fatta beslut i samma omfattning som , uppkommer frågan hur manskall kunna utkräva ansvar av den egna regeringen. Kan det bara gälla sådanabeslut som icke fattas i EG? : Så måste det väl bli. Den egna möjligheten tillinflytande ligger hos våra representanter i , förutom hos vårarepresentanter i andra organ. : Jag vill återknyta till frågan omregeringens möjligheter att upphäva kommunala beslut om stödåtgärder. Deväsentliga frågorna har redan ställts. Jag vill ställa en kompletterande frågatill hovrättspresidenten. I remissyttrandet över promemorian står det:"Regeringen torde inte med stöd av 8 kap. i lagförslaget kunna upphäva ettkommunalt beslut om stödåtgärder, om domstol har avslagit besvär mot beslutet.Det skulle strida mot 11 kap. 1 § första stycket regeringsformen." Bo Broomé: Om jag har fattat propositionen rätt, är denbristen botad. Det finns ett förbehåll för det fall att svensk myndighet harprövat frågan då kan inte regeringen vidta den åtgärden. : Jag har en fråga som handlar om formernaför rättstillämpningen och som delvis hänger ihop med formerna för demokrativid ett och framför allt kanske vid ett eventuellt medlemskap. Inom EG-rätten spelar förarbetena till lagtexter intesamma roll som de gör i , utan man anger mera utförligt i lagtexten vadsom skall gälla, och det blir i stor utsträckning domstolsutslag som formar praxis.Det är ett annat sätt än vi har. Det ger större frihet åt domstolarna menminskar i motsvarande grad möjligheterna för politiken att styra. Hanteringen av är väl en illustration till hurjuridiken tar över och den politiska debatten kommer på undantag eller rent av i efterhand. Jag hörde en statsvetare karaktärisera denna utveckling. Han ville inte gå så långt som att tala om en urholkning av demokra tin, men vi Sr en annan typ av demokrati, menade han. Från att ha 50 haft en folkrörelse baserad demokrati med mycket diskussioner innan beslutenfattas Sr man i stället en juridikbaserad demokrati med ett 1992/93:KUly stort inslag av juridik i stället för politik. Tycker ni att det är en Bilaga karaktäristiksom stämmer, att det blir en annan typ av demokratisk process? Sedan har jag en annan fråga, som jag skulle vilja attOlof kommenterade. Den gäller våra möjligheter som riksdagsledamöter attutöva våra rättigheter i denna process. Jag tänker på att iEES-utskottet har blivit tilldelat en extra suppleantplats, vilket innebär attvi har en person som sitter i utskottet utan möjlighet att ha någon ersättare.Är det förenligt med de demokratiska formerna att ett parti som är invalt iSveriges riksdag inte skall ha möjlighet att utöva sina rättigheter på likavillkor? är en stor politisk fråga. Det blir svårt för ettpolitiskt parti att utöva sina rättigheter t.ex. om jag skulle bli sjuk. Jagskulle vilja få en kommentar till detta. : Jag besvarar den andra frågan först. Ar det inte så att små partier alltid har det svårare änstora partier? De har mindre personal och mindre expertis. Jag förstår inte attdetta skulle vara någonting unikt just i EES- och EG-sammanhang. Det är nog ettgenerellt problem för små partier. När utredningen var i och talade medmarknadsutskottet framgick det också klart att det för representanter iutskottet som ensamma representerade ett parti kändes besvärligt att behövabehärska stora politikområden. Jag förstår problemet, men jag undrar om intemitt svar måste bli att det generellt är ett problem för små partier. I anledning av den första frågan vill jag säga att det äruppenbart att förarbetena spelar en mindre roll i EG-samarbetet än i vårpolitiska process. Det är också uppenbart att domstolarna spelar en helt annanroll i EG-systemet än i vårt politiska system, och det är därmed klart attockså juristerna får en större roll. Det är svårt att veta hur demokratin kommer att utvecklasinom EG, men jag föreställer mig att det folkliga kravet på att få deltasuccessivt kommer att växa sig starkare. Ett uttryck för detta är ju att kravenpå att anordna folkomröstning ökat. Sammanfattningsvis befinner vi oss, när det gällerdemokratins sätt att fungera i , i ett övergångsskede till någontingnytt, om vi kommer med i EG. Min tro är ändå att många gamla mönster kommer attbestå även inom ramen för det nya. : Vi är överens om att folk kommer att krävaatt få mer att säga till om och det kommer att innebära förändringar. Visst är det besvärligt för små partier, eftersom vi harstora ansvarsområden. Men vi blir inte behandlade enligt likhetsprincipen inomden politiska demokratin. När man i övrigt har plats i ett utskott har manockså en suppleant. Det här är en extraordinär konstruktion. Jag undrar om denär förenlig med politisk demokrati. har inte någon annan kommentar än att jag föreställer 1992/93:KUly mig attalla kloka människor försöker få möjlighet för alla partier att Bilaga delta iett centralt utrikespolitiskt beslutsfattande. Jag upprepar att det alltid ärett handikapp att vara ett litet parti. : Jag vill bara fråga om en detalj, och jagvänder mig till . Den handlar om en fråga som har berörts härflera gånger, nämligen regeringens möjligheter att upphäva ett kommunalt beslutom att ge stöd åt enskilda. Jag vill bara kontrollera att jag har förstått det rätt. Om jag har förstått saken rätt är det meningen att enkommun som fattar ett beslut om stöd till enskild näringsidkare skall anmäladet till bevakningsorganet. Det måste rimligen ske inom en viss utsatt tid. Jaghar inte kontrollerat vad det står, men om detta skall ha någon effekt måstedet göras . Det innebär i andra ledet att övervakningsorganetmåste få möjlighet att reagera också inom utsatt tid och innan beslutet vunnitlaga kraft. : Möjligheten att upphäva ett kommunalt beslutär beroende av att övervakningsorganet eller har kommit framtill att det är på det sättet. Hela kedjan börjar med kommunens anmälan. Då är fråganunder prövning hos övervakningsorganet och sedan i domstolen. I denna prövningär också kommunen med, och den vet hur ärendet rör sig, så det är ingen riskatt det kommer som en blixt från en klar himmel att regeringen upphäver ettkommunalt beslut som alla trodde var oantastligt. : Också jag har en fråga till GöranSchäder. gäller såvitt jag förstår den EG-lagstiftning som var ikraft när avtalet slöts. Vad gäller kommande EG-lagstiftning får fortsattasamtal föras mellan parterna. Hur tänker sig regeringen den framtida hanteringen avkommande EG-lagstiftning både för sig själv och i förhållande till ?Räknar man med ett uppsamlingsheat så att man försökeråterkomma till med nya avtal som underställs prövning? Hur sertidtabellen ut framöver för EES-samarbetet? : Från början var ambitionen att man underden tid som har gått sedan slöts och fram till ikraftträdandet fortlöpandeskulle kunna ingå avtal på områden som har förändrats sedansommaren 1991, då man satte en deadline för vad som skulle har man kommit fram till att några sådana avtal intekommer att kunna slutas, men avsikten är att bland det första som denkommande skall göra när den träffas på nyåret 1993 äratt fatta beslut om EES-regler på de områden som har varit relevantaoch där EG-rätten har förändrats som har gått. Där kommer det naturligtvis att bli ett uppsamlingsheat för alla rättsfrågorsom föreläggs i en ny proposition, dock av något 52 mindreomfattning än den som har drabbat . Sedan kommer det fortlöpande att fattas beslut i 1992/93:KUly som kommer att föranleda propositioner till . samordnasi sakfrågorna är det svårt att sia om, så det får bli lämplighetsfrågor. : Det innebär att det blir en nyproposition, där man samlar upp många saker, och därefter kommer enskildaförslag droppande. Det är inte så att det skall läggas fram enEES-proposition, där man samlar ihop årets förändringar? : En av kärnpunkterna är att det skall gårelativt fort. Om en proposition dröjer efter det att man harfattat preliminärt beslut inom om nya regler, blir det en mycketsegdragen process, och det tror jag inte vi kan förutse. Men ocksåuppsamlingsheatet kommer säkert att innehålla vissa utbrutna punkter såsom allastora propositioner av det här slaget gör. : Jag skall använda den teknik som politikerofta använder, att ställa frågan så, att jag egentligen bara begär enbekräftelse av att jag har rätt. Jag vänder mig till Bo Broomé och ber att hanhåller med mig. Diskussionen avser juridiken och det som betecknas somnågot slags genombrott i svensk rättstillämpning, nämligen att förarbeten ochmotivuttalanden skall förlora i betydelse och rättspraxis skall bli rättskällai större grad. Det finns viktiga uttalanden om detta på s. 149 och 150 ipropositionen. Jag skulle vilja be Bo Broomé bekräfta det jag nu säger, att vialls inte här iakttar något slags genombrott i svenskt rättsliv. Vi harerfarenheter av konventionskonforma tolkningar av svensk lag det har du självvarit inne på och vi har erfarenheter av tillämpning av genomsynsprincipen,att man bortser från en rättshandling och ser bortom dess formella innehåll ochsöker efter dess materiella värde. Vi har också erfarenheter avutfyllnadsprincipen, som innebär att domstolarna ser sig fria att fylla utlagregler som inte är fullständiga med värderingar, där domstolarna hämtarvägledning ur andra företeelser i samhället: politisk debatt, miljöhänsyn m.m. Vad jag med detta vill ha sagt är att detta nya eftertryckför rättspraxis, som innebär en begränsning av förarbeten och motivuttalanden,inte är någonting nytt i svenskt rättsliv, utan någonting som vi är vana vidatt hantera. Bo Broomé: Frågorna är inte så enkla att besvara. Det är riktigt att den s.k. rättskälleläran, som äromfattande och svårbegriplig, innefattar att domstolarna kan ta hänsyn till moment av de slag som du har nämnt här. Jag skulle ändå vilja säga att i svensk rättstillämpning spelar lagförarbetena i första hand riksdagsutskot tens uttalanden, i andra hand uttalanden av regeringen i propositionen och uttalanden av lagrådet, eventuellt också utredningsbetänkanden en stor roll. Den som läser Högsta domstolens domar finner att man ofta faller tillbaka på uttalanden i motiven, dock icke så att man följer 53 demslaviskt, utan det finns många faktorer som kan inverka. Den skillnad som inträder nu när det gäller lagstiftningsom baseras 1992/93:KUly på EES-rätt och EG-rätt är att det inte finns några sådanamotivutta- Bilaga landen såvitt jag förstår jag är inte så hemma på området.Här finns texter som har arbetats fram utan att vara beledsagade avförklaringar och uttolkningar. När vi i tar över dem kan inte riksdagengöra egna uttalanden om hur de skall uppfattas, för då kan vi komma att avvikafrån en gemensam rättssyn på författningarna. Där finns en nyhet, och deninnebär att domstolarna är hänvisade mer till de andra metoderna att tolka lagoch tillämpa lag än att följa förarbetena. : Jag vill fortsätta på om kommande EES-propositioner. 1 motion yrkar vi återremiss tillregeringen för att få svar på ett antal frågor. Jag tycker att dagens debatthar visat att det finns ett antal frågor om grundlagsförenligheten som äroklara och där regeringen har sagt att man skall återkomma det gällersekretesslagen, det gäller reklam riktad till barn, och det gäller ocksåkommunalt stöd. Jag förmodar att man avser att eller i vår lägga fram nyaförslag. De frågorna är av grundläggande betydelse för bedömningen av omEES-avtalet verkligen är förenligt med vår grundlag. Folkomröstningen i ägde rum efter det attpropositionen skrevs under av regeringen. Omröstningen har skapat en allmän oklarhetom tidtabellen för hela EG-processen. I avtalet öppnas en möjlighet till enförskjutning . Jag vet inte om kan tala för regeringen, menjag vill fråga om din bedömning. Är det inte en ganska rimlig generositet motoss i att regeringen nu något förskjuter tidtabellen, så att viåtminstone får en sportslig chans att läsa in de tjocka böcker som vi skall fåom EG-domar osv.? Frågan gäller alltså om det inte är rimligt att förskjutatidtabellen. : Jag kan inte tala på regeringens vägnar.Den ändring av tidtabellen som har skett genom resultatet av folkomröstningen iDanmark gäller den Europeiska unionen och möjligen hur man skall handläggaansökningar om medlemskap för nya länder, men den har såvitt jag förstår intepåverkat tidtabellen för . : Jag tackar er alla för uppmärksamheten.Ett speciellt tack går självfallet till , Bo Broomé och att ni velat svara på våra frågor.