yttr · GG05JuU4 · 1992-12-31 00:00:00 — Finansutskottethar i ett beslut berett bl.a. justitieutskottet tillSIle attavge yttrande över proposition 1992/93:150 med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringspropositionen)jämte de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen ochsom rör resp. utskotts beredningsområde. Idetta yttrande behandlar justitieutskottet ett antal motioner om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten som väckts med anledning av propositionen.Motionerna är Fi92 av m.fl. (s) (yrkandena 33, 34 och 36), Fi93av lan m.fl. (nyd) (yrkandena 89 och 90) samt Fill5 av BerithEriksson m.fl. (v) (yrkandena 24). Ärendet föranlederföljande yttrande av justitieutskottet. Ipropositionen läggs fram förslag om kompletteringar av det förslag tillstatsbudget för /94 som lades fram i årets budgetpropositionmed hänsyn till senare inträffade förändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidanav budgeten. För /94 beräknas ett underskott på statsbudgeten om191,. Statens lånebehov beräknas till . Ipropositionen redovisar regeringen i en reviderad finansplan sin bedömning avhur den ekonomiska politiken bör utformas, och regeringens besparingsprogramför åren 19941998 preciseras. Åtgärder om , huvudsakligenpå utgiftssidan, aviseras. Härutöver ges bl.a. riktlinjer för den kommunalaskattefinansierade verksamheten, och ett antal sysselsättningsfrämjandeåtgärder föreslås. 1 1992/93. 1992/93 JuU4y Motionerna 1992/93:JuU4y I de i detta ärende aktuella motionerna tas upp olikafrågor om kampen mot den ekonomiska brottsligheten. I motionerna Fi93 och Fi92 betonas att ett framgångsriktarbete härvidlag kan leda till inkomstökningar för staten. I motion Fi93föreslås en tvärpolitisk kommission med uppgift att utreda ekobrottsligheten.I samma motion samt i motion Fill5 och Fi92 föreslås en rad omedelbara åtgärdermot ekobrott, och i motion Fi92 föreslås ett uttalande om vikten av kampen motden ekonomiska brottsligheten. I motion Fi92 begärs härutöver anslagsökningar,till med och till Riksåklagaren med 6,5miljoner kronor för att möjliggöra förstärkta insatser mot den ekonomiskabrottsligheten. har utskottet ägnat ökande uppmärksamhetåt den ekonomiska brottsligheten. Således ordnade utskottet enoffentlig utfrågning (se 1990/91:JuU23, bil. 1 och 2). I det ärendet förordadeutskottet i sitt av godkända betänkande ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av åtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten.Utskottet återkommer härtill i det följande. Utskottet har härefter behandlatfrågor om den ekonomiska brottsligheten vid flera tillfållen (1991/92:JuU13,16 och 23, 1992/93:JuU21, 23, och 37 samt 1992/93:JuU2y), och i februari i åranordnade utskottet ånyo en offentlig utfrågning (se 1992/93:JuU21 bil. 1 och2). Syftet med den utfrågningen var i första hand att få kunskap om utvecklingpå området . I samband med budgetbehandlingen tog utskottetsom framgått ställning för att det borde ske en övergripande översyn avåtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten. I sammanhanget anförde utskottetbl.a. att den ekonomiska brottsligheten utgör ett stort samhällsproblem.Utskottet framhöll, i linje med tidigare enhälliga uttalanden, att denekonomiska brottsligheten leder till en rad skadeverkningar för samhället;stora medborgargruppers lojalitet mot regelsystemet på främst skatterättensoch det ekonomiska livets område i övrigt sätts på stora prov, statens ochkommunernas finanser påverkas negativt varigenom fördelningspolitiskasträvanden motverkas och snedvridna konkurrenssituationer uppstår mellan olikaföretag så att seriöst arbetande företag slås ut. Utskottet ansåg det angelägetatt samhället vidtar kraftfulla åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. anfört gav som sin mening regeringen till känna(1990/91:JuU23 s. 12 f, rskr. Som en följd av tillkännagivande uppdrogregeringen åt Riksåklagaren och att i samrådmed genomföra en utredning angående vissa frågor om ekonomiskbrottslighet. rapport(RÅ/) med förslag till en rad förändringar i 1992/93:JuU4y olika avseenden som på både kort och lång sikt syftade till ökadeffektivitet i bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. I rapporten förs bl.a. resonemang om orsakerna till debristande ' utredningsresurserna för ekobrott hos polisen, och man kommer framtill att situationen bottnar i den frihet som systemet med fria resurser germyndigheterna. Denna frihet kan, anförs det i rapporten, leda till attstatsmakternas övergripande beslut om resursanvändningen inte alltid automatisktöverförs till verksamheten på lokal nivå. Liknande iakttagelser görs avRiksdagens revisorer i rapporten (1992/93:1) Polisen i samhällets tjänst. I Riksåklagarens och tasvidare upp en del frågor om olika lagstiftningsåtgärder. Dessutom föreslås irapporten andra åtgärder som kan vidtas av Riksåklagaren, inom ramen för den ordinarie verksamheten antingen av denenskilda myndigheten eller i samråd. Som exempel kan nämnas centralmetodutveckling, ändrade arbetsmetoder, utökad och ändrad utbildning föråklagare och poliser samt utveckling av vissa samverkansrutiner. Riksåklagarens och bereds förnärvarande inom . Regeringen har i det sammanhanget uppdragitåt nämnda myndigheter samt att redovisa vilka åtgärder somvidtagits med anledning av rapporten i form av effektiviseringar inom ramenför myndigheternas ordinarie verksamhet. Uppdraget skall slutredovisas . () har med anledning av ettregeringsuppdrag genomfört vissa branschstudier angående ekonomiskbrottslighet. I promemorian (BRÅ-PM 1992:2) Skatterevision i sju branscher. Enstudie i ekonomisk brottslighet redogör BRÅ för resultatet av undersökningarrörande formerna för och omfattningen av den ekonomiska brottsligheten inombilreparations-, städ-, måleri-, fastighetsförvaltnings-, restaurang-, taxi-och åkeribranscherna. I promemorian konstaterar BRÅ sammanfattningsvis att av de granskade företagen kunde misstänkas för brott, att åtalsanmälningarnaoch åtalen var få i förhållande till "brottsmisstankarna", attbrottsmisstankarna relativt sett rörde mindre belopp men att det sammantagethandlar om stora värden samt att hälften av företagen hade brister ibokföringen. För att förstärka polisens resurser mot den ekonomiskabrottsligheten har regeringen i planeringsdirektiv för polisväsendet /94 avsatt av den i budgetpropositionenföreslagna medelstilldelningen som en särskild satsning på detkriminalpolisiära området i den lokala polisorganisationen. Satsningen skallenligt planeringsdirektiven syfta bl.a. till att effektiviseraförun-dersökningsarbetet när det gäller ekonomisk brottslighet. Här skall också nämnas att den s.k. Gnanspolisen somriksdagen beslutade om (1991/92:Ju23) nu är under uppbyggnad. Verksamheten skall inriktas mot brottslighet i samband med s.k. 3 I det senare sammanhanget är ett annat ärende som för närvarandebehandlas i utskottet av intresse. Det gäller rege- 1992/93:JuU4yringens förslag till lag om åtgärder mot penningtvätt (prop. 1992/93:207, JuU37). Rikspolisstyrelsenhar till regeringen överlämnat en rapport om en översyn av den centralapolisorganisationen m.m. (VKA-121-3333/92). I rapporten behandlas bl.a. vissa frågorom bekämpning av den ekonomiska brottsligheten och annan kvalificeradbrottslighet. Irapporten tas bl.a. upp olika modeller för organisationen av den polisiäraekobrottsbekämpningen. Modellerna skiljer sig åt så till vida att de antingenbygger på en omfördelning av dagens resurser enligt regeringens direktiv elleratt de förutsätter betydande resurstillskott. I rapporten anförs vidare (s. 16)att var fjärde s.k. handläggartjänst vid ekorotlarna bör innehas av entjänsteman med kvalificerad ekonomisk revisorskompetens. Vidare behövsförstärkningar av det administrativa stödet såväl när det gäller personal somnär det gäller teknikstöd, t.ex. i form av ADB-utrustning. Rikspolisstyrelsenanför (rapportdel D s. 59) att av de alternativ som redovisas i rapportenframstår en regionkriminalpolis för i huvudsak ekobrottsbekämpning som det endatänkbara. Den modellen, anförs det, bygger emellertid enbart på en omfördelningav dagens resurser och har betydande svagheter, som måste analyserasytterligare. I det sammanhanget framför som sin bestämdauppfattning att man i första hand bör bibehålla nuvarande resurser samtidigtsom en förstärkning av något slag genomförs, exempelvis enligt en i rapportenskisserad modell. anför i rapporten att den för närvarandeinte vill ta ställning till frågan om ekopolisen skall ledas från regionaleller central nivå. I ett effektivitetsperspektiv kan en föreskriftsrätt ellerledningsbefogenheter för vägas mot den decentraliseringsprincipsom gäller inom polisverksamheten. En ytterligare studie och fortsattapolitiska överväganden bör enligt rapporten avvaktas. Regeringenbeslutade att med anledning av den nyssnämnda rapporten uppdraåt en särskild utredare att se över vissa frågor som inte kunnat beaktas fulltut vid översynen. Det handlar bl.a. om den centrala polisorganisationens rolleri ett statsmaktsperspektiv och i ett EG-perspektiv. Uppdraget skall redovisasden . Vidbehandlingen av anslag till polisen (1992/93:JuU21) behandlade utskottet ett antal yrkanden liknande de nu aktuella. Sålunda avslog utskottet med hänvisning till det pågående arbetet bl.a. yrkanden om uttalanden om prioritering av den ekonomiska brottslig heten. I det sammanhanget underströk utskottet på nytt att det fanns anledning att se allvarligt på den ekonomiska brottsligheten, och utskottet pekade på att de pågående åtgärderna syftar till att förstärka resurserna för bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten och att på olika sätt effektivisera arbetet på området. Utskottet konstaterade att vad som görs innebär att den ekonomiska brottsligheten sätts i centrum för den brottsbekämpande verksamheten på ett annat sätt än 4 Utskottet avstyrkte vidare ett yrkande om en ökning av anslaget tillRikspolisstyrelsen med och hänvisade i 1992/93:JuU4yden delen till sin bedömning att någon ytterligare medelstilldelning utöver regeringensförslag inte erfordrades. Äveni samband med behandlingen av anslag till åklagarväsendet (l992/93:JuU23)aktualiserades åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Bakgrunden var attRiksåklagaren i sin anslagsframställning begärt medel för en särskildekoutredningsgrupp. Det rörde sig om sammanlagt . Utskottettillstyrkte i sitt av godkända betänkande regeringens förslag om enanslagkning med för det angivna ändamålet. Avsikten medutredningsgruppen är att den skall ta sig an undersökningari ärenden som rör kvalificerad ekonomisk brottslighet riktad mot banker ochfinansinstitut. Bakgrunden är bl.a. de synnerligen stora kreditförluster sombanker och andra finansinstitut åsamkats där en del avförlusterna kan antas bero på brottsliga gärningar. I den särskildautredningsgruppen ingår bl.a. högt kvalificerade åklagare och ekonomisktutbildade personer. Isamma ärende avstyrkte utskottet en motion om ytterligare 6,5 miljoner kronortill Riksåklagaren för kompetenshöjande åtgärder, vidareutbildning av åklagareinom ekobrottsområdet och nya ekoåkla-gartjänster. I den delen anfördeutskottet att nya behov måste bemästras inom den treåriga planeringsramen. Närdet gällde ytterligare medel till kompetenshöjande åtgärder framhöll utskottetockså de möjligheter som myndigheterna har att inom givna medelsramar göraprioriteringar. Utskottetvill först hänvisa till sina ovan redovisade, gjorda uttalanden ombekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Utskottet har alltjämt sammainställning, och utskottet vill understryka att ett effektivt bekämpande av denekonomiska brottsligheten inte bara, som anförs i motionerna Fi92 och Fi93,åtminstone kan förväntas öka statens intäkter. Härtill kommer denpositiva e£kkt på samhällsmoralen i stort som kan förväntas bli ett ytterligareresultat om ekobrottsligheten nedbringas. skapas sunda konkurrensförhållandenför seriöst arbetande företag. Detär därför med tillfredsställelse utskottet tagit del av det arbete som pågårinom och på andra håll och som redovisats ovan. Det ärenligt utskottets mening angeläget att det art>etet fortsätter medoförminskad kraft och att det leder till konkreta resultat. Utskottet utgårfrån att regeringen senast i nästa års budgetproposition redovisar sinaåtgärder för . Motden här angivna bakgrunden kan utskottet emellertid inte finna au det erfordrasnågot tillkännagivande till regeringen om vikten av att bekämpaekobrottsligheten så som begärs i motion Fi92. Inteheller kan utskottet tillstyrka yrkandet i motion Fi93 om en tvärpolitbk kommbsion mot ekobrott. I den delen vill utskottet snarare , peka på risken att en nyomfattande utredning skulle bromsa upp det 1992/93:JuU4y pågående arbetet och således medföra att olika åtgärder förskjuts framåt itiden. Utskottetkan inte heller finna att något uttalande från sida erfordras medanledning av de konkreta åtgärdsförslag för att effektiviseraekobrottsbekämpningen som föreslås i motionerna Fi93 och Fill5. I den delenkonstaterar utskottet att de-förslag som förs fram redan har aktualiserats iandra sammanhang: Det sagda hindrar inte att utskottet delar motionärernas synbeträffande många av de förslag som tas upp i motionerna. Närdet slutligen gäller yrkandena i motion Fi92 om högre arislag tillRikspolisstyrelsen med och till Riksåklagaren med 6,5miljoner kronor hänvisar utskottet till sina ovan redovisade ställningstagandeni när likalydande yrkanden prövades i samband med utskottetsbehandling av budgetpropositionen. Vad utskottet anförde då har alltjämtgiltighet. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), l.ars-Erik (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (nyd), (), (), (), (). (), KjellEldensjö (kds) och (). 1.Vikten av att bekämpa ekobrottsligheten Lars-ErikLövdén, , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Bedömning som börjar med "Det är" och slutar med"motion Fi92" bort ha följande lydelse: Utskottetnoterar att det på olika håll initierats åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Utskottet är emellertid starkt kritiskt till att regeringenännu inte tagit ett samlat grepp om frågan och vidtagit de kraftfulla åtgärdersom utskottet tidigare efterlyst. Enligt utskottets uppfattning måstestatsmakterna nu uttala att ekobrottsbekämpningen är ett prioriterat område förpolisen. Vidare måste nya resurser tillföras berörda myndigheter och en nyorganisation i samverkan mellan dessa myndigheter och med en central ledningtillskapas för ekobrottsbekämpningen. Utskottet anser att regeringen bör S iuppdrag att senast i nästa årsbudgetproposition redovisa sina åtgärder för riksda- 1992/93:JuU4y gen.Utskottet föreslår att vad utskottet nu anfört ges regeringen till känna medanledning av motion Fi92. Lars-ErikLövdén, , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande somi avsnittet Bedömning börjar med "När det" och slutar med"alltjämt giltighet" bort ha följande lydelse: Närdet slutligen gäller yrkandena i motion Fi92 om högre anslag tillRikspolisstyrelsen med och Riksåklagaren med 6,5 miljoner kronorgör utskottet med ändring av sitt tidigare ställningstagande nu bedömningenatt en anslagsförstärkning är nödvändig för att möjliggöra en effektiv kamp motden ekonomiska brottsligheten. Utskottet vill i denna del hänvisa tillRikspolisstyrelsens tidigare nämnda översyn av den centralapolisorganisationen. Där framgår att ett betydande resurstillskott erfordras,och utskottets bedömning är att åtgärder bör kunna inledas redan under nästabudgetår. En sådan förstärkning av polisverksamheten på ekobrottssidan medförbehov av förstärkningar även på åklagarsidan såväl när det gäller den totalapersonalresursen som när det gäller t.ex. kompetensutveckling hos den personalsom redan finns i åklagarorganisationen.