yttr · GG05SoU3 · 1992-12-31 00:00:00 — Dimensioneringen av läkarutbildningen i har berett socialutskottet tillfålleatt yttra sig över proposition 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kompetens,avsnitt 4.4 (s. 5051), hemställan 7 delvis (s. 62), såvitt avserdimensioneringen av läkarutbildningen i jämte motionerna l992/93:Ub35(-), 1992/93:Ub82 (s, kds, v) och 1992/93:Ub70l (s). Proposition 1992/93:169 I propositionen (hemställanpunkten 7) bereds riksdagentillfålle att ta del av vad som anförts om den långsiktiga inriktningen avutbildningen vid universitet och högskolor (avsnitt 4). I propositionen anförsföljande: Antalet nybörjarplatser på läkarutbildningen har sedan1990 ökat från 855 till 925 innevarande budgetår. Frågan om en ytterligareökning vid har aktualiserats av bl.a. samverkansnämndenför de fyra nordligaste landstingen mot bakgrund av svårigheterna att rekryteraläkare till stora delar av inland. Behovet av en eventuell ökning av läkarutbildningen måstebedömas mot en långsiktig prognos över tillgång och efterfrågan påläkararbets-kraft i olika delar av landet. som läkartjänster ärvakanta i inland har ett visst överskott av läkare börjat skönjasfrämst i storstadsregionerna. Jag har erfarit att statsrådet har för avsikt attlåta utarbeta en långsiktig prognos i sådan tid att hänsyn till denna kan tas inästa års budgetproposition. Jag är därför inte nu beredd att föreslå en ökningav läkarutbildningen vid . Med det nya systemet för resurstilldelning tilluniversiteten och högskolorna som jag har redogjort för tidigare kommerdimensioneringsstyrningen från statsmakterna att uttryckas i termer av antalavlagda examina. När det gäller läkarexamen anser jag att en ökning av antaletavlagda examina bör kunna ske inom ramen för befintliga medel. Den genomströmning som redovisas från högskolorna är igenomsnitt av dem som antagits. Jag har i de uppdrag som ges till universitet och högskolor med läkarutbildning räknat med en 1 1992/93. 1992/93 SoU3y examensfrekvens på i genomsnitt . En sådan förbättrad ex- 1992/93:SoU3y amensfrekvensbör naturligtvis vara möjlig att uppnå också för läkarutbildningen i . 1 motion Ub82 av m.fl. (s, kds, v) hemställsom ett tillkännagivande om att inom ramen för utökningen av antalet intagningsplatservid universitet och högskolor /941995/96 antalet årsplatservid läkarlinjen i utökas med 50 fr.o.m. . Liknandeyrkanden finns i motionerna Ub701 av m.fl. (s) och Ub35 av JohnAndersson (-). Det viktigaste skälet till utökningen är enligt motionernade kraftigt ökade pensionsavgångarna . har man räknat ut att av den nuvarande kåren av specialister ochallmänläkare pensioneras . i Norra sjukvårdsregionen har i enskrivelse till socialutskottet utvecklat motiven för enutökning av läkarutbildningen i med 50 platser. Huvudmotiven är sammanfattningsvisföljande. den långsiktigaläkarförsörjningen och de stora pensionsavgångarna i en bit in på2000-talet. Läkarutbildningen i haravgörande betydelse för att få de utbildade läkarna att stanna kvar i regionen. Den föreslagna utökningen med 50platser genomförs enligt en särskild Norrlandsmodell med huvuddelen av denkliniska utbildningen ute i regionen. Vidare framhålls bl.a. följande: Med utgångspunkt från prognoser, underlagfrån samt egna bedömningar gjordes 1991 en prognos överläkarutvecklingen i norra sjukvårdsregionen. Oavsett om behovet av nya läkareblir något lägre än vad och landstingen antog 1991 pekarprognosen mot ett underskott på läkare i . Särskiltdrabbar det tjänster som allmänläkare i glesbygdsdistrikten och tjänster inompsykiatri, långvård och service-specialiteter. Genom hemtagning av högspecialiserad vård från andraregioner, t.ex. hjärtsjukvård, benmärgstransplantationer m.m. till Universitetssjukhuseti och nya metoder för specialistvård vid länssjukhusen i regionen, utökasantalet läkartjänster vid sjukhusen. Till detta kommer förstärkningar avantalet allmänläkare för att klara huslä-kar/familjeläkarreformen. Det allvarligaste är dock att läkarkåren i såväl Norrlandsom i landet som helhet kommer att minska en bit in på grund avde stora pensionsavgångarna. Enligt samstämmiga prognoser niiriskar den totala läkarkåren i landet från knappt 30 2005 till knappt 28 000 år2020. Som exempel kan nämnas att man inom 1992/93:SoU3y länslandsting räknat fram att av den nuvarande kåren av specialister ochallmänläkare pensioneras . Med nuvarande intag av 120 studerande till och enexaminationsfrekvens på enligt senaste statistik, utexamineras bara drygt100 nya läkare i norra regionen. Ytterligare minst 40 läkare per årskulle behöva utexamineras för att klara Norrlandslänens behov av nyaAT-läkare. Detta motsvarar tämligen väl den begärda utökningen med 50årsplatser. Efter en särskild utredning, som gjorts i samarbete mellanUmeå universitet och sjukvårdsregionen, har ettförslag utformats för hur utökningen skall genomföras. har i en skrivelse till bl.a.socialutskottet framhållit att den långsiktigaläkarförsörjningen är i fara. Över 600 läkare är arbetslösa eller föremålför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har ca 25 000 läkare iyrkesverksam ålder. För att behålla detta antal krävs en nyrekryteringav ca 800 läkare. utannonserades i endast 630underläkartjänster för specialistutbildning. Underhandsuppgifter till förbundetpekar mot att landstingen av ekonomiska skäl kommer att varamycket restriktiva med att tillsätta nya ST-tjänster (specialiseringstjänster). I en skrivelse till utbildningsutskottet den 16 mars 1993framför förbundet att antalet platser i läkarutbildningen inte bör öka. Mednuvarande utbildningsvolym (925 utbildningsplatser vid medicinsk fakultet)plus tillskott av utländska läkare i form av flyktingar och anknytningsfall(150200 ) stiger läkarantalet till ca 31 2010. Därefter minskarantalet på grund av pensionsavgångar till nivån ca 29 500, dvs. betydligt överdagens läkarantal. Det är enligt förbundet av stor vikt att läkarutbildningensvolym är så väl anpassad som möjligt till arbetsmarknadens efterfrågan. (1991/92:SoU3y) behandlade våren 1992samma fråga som är aktuell i ett yttrande till utbildningsutskottet över ettantal motioner. Utskottet anser att den nuvarande läkarbristen i norrasjukvårdsregionen är oacceptabel. Enligt var av deinrättade specialist- och allmänläkartjänsterna vakanta . Desärskilda rekryteringssatsningar som prövats har inte givit önskatresultat. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en utökning avplatserna på läkarutbildningen i skulle kunna på ett avgörande sättförbättra läkarförsörjningen i regionen. Undersökningar visar att merparten avde läkare som utbildats i stannar kvar och tjänstgör i något Norrlandslänefter examen. Motsvarande erfarenheter har man i av utbildningen iTromsö. En utökning av grundutbildningen av läkare i måstedärför enligt utskottet ges hög prioritet. Utbyggnaden bör naturligtvis ske i den taktsom det finns praktiska förutsättningar för. Utskottetföreslog att vad utskottet med anledning av de då aktuella l992/93:SoU3y motionernaanfört om en ökad läkarutbildning i av borde ges regeringen tillkänna. (l99l/92:UbU14) anförde bl.a.följande: Regeringen har i budgetpropositionen (s. 78) aviserat sinavsikt att återkomma till frågan om den fortsatta dimensioneringen av högskolanunder återstoden av i samband med budgetförslaget för nästatreårsperiod, dvs. perioden /941995/96. Ett av syftena med treårsplanering av högskolansverksamhet är enligt utskottets mening att behov av skilda slag skall kunnabedömas i ett sammanhang och då underkastas en fördjupad prövning av riksdagen.Utskottet anser det därför inte lämpligt att föregriper regeringensaviserade proposition med treårsbudget för perioden /941995/96 genomkonkreta ställningstaganden nu om utbyggnad av vissa utbildningar eller vissahögskoleenheter. Utskottet utgår emellertid från att regeringen i sin beredningbeaktar både arbetsmarknadens behov av tillräcklig tillgång på personal medviss utbildning i landets olika delar och samhällets behov av enhögskoleutbildning av hög kvalitet och gör de avvägningar som behövs med hänsynbl.a. till de ekonomiska resurser som finns. föreslog att skulle avslåde aktuella motionerna. Även när det gällde /93 avstyrkteutskottet den aktuella motionen. Utskottet anser att läkarbristen i norra sjukvårdsregionenär oacceptabel. De särskilda rekryteringssatsningar som prövats harinte givit önskat resultat. Läkartillgången i kan vidare en bit in på2000-talet förväntas minska på grund av stora pensionsavgångar. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning att en utökning av platserna påläkarutbildningen i på ett avgörande sätt skulle kunna förbättraläkarförsörjningen i regionen. Undersökningar visar, som tidigare framhållits,att merparten av dé läkare som utbildats i stannar kvar och tjänstgör inågot Norrlandslän efter examen. Utskottet anser att nu bör fatta beslut om enutökning av grundutbildningen av läkare i med 50 årsplatser under år 1994.Detta bör ske genom en omfördelning inom totalramen. Vad utskottet nu anfört med anledning av propositionen idenna del och motionerna l992/93:Ub35 (-), l992/93:Ub82 (s, kds, v) och1992/93;Ub701 (s) om en ökad läkarutbildning i bör enligt utskottetsmening ges regeringen till känna. I beslutet har deltagit: (), (rn), 1992/93:SoU3y (), (), (), (), Rinaido (), (), (), JerzyEinhorn (kds), (nyd), (), ()och ().