yttr · GG05BoU9 · 1992-12-31 00:00:00 — Förslag i kompletteringspropositionen m.m. avseendebostadsutskottets beredningsområde 1992/93 BoU9y har beslutat att beredabostadsutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) jämte eventuella motioner, såvitt propositionenoch motionerna rör bostadsutskottets beredningsområde. har begränsat detta yttrande till dedelar av förslagen som kan anses falla inom utskottets beredningsområde. Regeringen har i proposition 1992/93:150 föreslagitriksdagen deb i bilaga 1 2. att godkänna det saneringsprogram för de offentligafinanserna på 81 priser som iregeringsprotokollet förordats, deb i bilaga 8 23. att, med ändring av dels beslut (bet.1992/93:AU19, rskr. 1992/93:258), dels regeringens förslag i proposition1992/93:194, under tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 anvisa ettreservationsanslag på 28 , deb i bilaga 10 att under trettonde huvudtitelns ramanslag Länsstyrelsernam.m. för /94 anvisa utöver vad som föreslagits iproposition 1992/93:100 bilaga 14. Utskottet behandlar i detta yttrande motionerna 1992/93:Fi92 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att avslår det förslag till långsiktigtprogram för att sanera statsfinanserna som förordats i propositionen. 1 1992/93. 6.att riksdagenhos regeringen begär att en utredning tillsätts med 1992/93:BoU9y uppgift attsnabbutreda vilka åtgärder som kan vidtas för att stabiliserafastighetsmarknaden och därmed minska statens kostnader för bankstödet, 7.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den planerade extra höjningen avboendekostnaderna om 3 uppskjuts tills fastighetsmarknaden harstabiliserats enligt vad i motionen anförts. 1992/93:Fi93 av lan m.fl. (nyd) vari yrkas 65. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftfull ROT-satsning i skolorna, 79.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffafastighetsskatten med början tidigast budgetåret1994/95, 80.att riksdagenbeslutar att omgående avskaffa den s.k. flyttskatten, 81.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atttaxeringsvärdet på marken för egnahem maximeras till , 86. att upphäver beslutet om minskning avbostadssubventionerna med , 88. att hos regeringen begär att en kvalificeradutredning tillsätts med uppgift att utreda fastighetsmarknaden och komma medförslag till åtgärder. 1992/93:Fi94 av m.fl. (v) vari yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadssubventionerna. 1992/93:Fil01 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ur reservationsanslaget på för vissa investeringar bör avsättas för stöd till icke-statliga kulturlokaler. 1992/93:Fil05 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedel till arbetet med fastighetsregisterkartor med ny teknik. 1992/93:Fil06 av m.fl. (s) vari yrkas 1.att riksdagenhos regeringen begär förslag som syftar till att säkra kreditgivningen till ny-och ombyggnad av fastigheter, 2.att riksdagenhos regeringen begär förslag på ROT-området som motsvarar desysselsättningseffekter tidigare beslutat om. 1992/93:Fil07 av Bo G Jenevall och (nyd) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avveckla räntesubventionerna med början1995. 1992/93:Fil09av och () vari yrkas 1992/93:BoU9y 1.att riksdagenmed ändring av regeringens förslag beslutar att i kompletteringspropositionenupptagna medel om för upprustning av allmännasamlingslokaler skall fördelas enligt reglerna i förordningen om statligt stödtill allmänna samlingslokaler, 2.att riksdagenbeslutar att av anslaget får användas för bidrag tillunderhållsåtgärder och maximalt av total godkänd kostnad på 1 miljonkronor per projekt, 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det statligastödet till handikappanpassning av allmänna samlingslokaler. 1992/93:Fil20 av m.fl. (s) vari yrkas 4.att riksdagenbeslutar godkänna vad i motionen anförts om beredskapsarbeten inom ROT-sektorn, 5.att riksdagenbeslutar godkänna vad i motionen anförts om statsbidrag för ROT-åtgärder inomäldreboendet. I propositionen (bil. 1 s. 2430) behandlas frågan om ettlångsiktigt budgetsaneringsprogram. Programmet, som omfattar femårsperioden19941998, innebär begränsningar av den offentliga konsumtionen med ca 35miljarder kronor och en reduktion av den privata konsumtionen med ca 46miljarder kronor. Tillhopa omfattar alltså saneringsprogrammet besparingar omca priser. I de delar programmet kan anses falla inombostadsutskottets beredningsområde innebär regeringsförslaget att en reduktionav bostadssubventionerna med skall göras åren 1997 och1998. I propositionen anges att de föreslagna reduktionerna kan ske t.ex. genomminskade räntebidrag. I detta yttrande skall inte behandlas frågan om deberäkningsförutsättningar som väglett regeringsförslaget. Denna fråga ankommerpå finansutskottet att bereda. Däremot finner bostadsutskottet det motiveratatt behandla besparingsförslaget om en reduktion av bostadssubventionerna. I Socialdemokraternas partimotion Fi92 avvisas regeringensförslag till minskade bostadssubventioner. Förslaget motsvaras av yrkande 2 idenna del. I detta yrkande föreslår motionärerna att avslår förslageti propositionen om det långsiktiga programmet för att sanera statsfinanserna. anser det lämpligt att i ettlångsiktigt perspektiv ges möjlighet att bedöma regeringsförslaget om hurbostadssubventionerna bör utvecklas framöver. Inte sällan framförs i motioneroch i andra sammanhang kritik mot att beslut om förändringar i subventionssystemetfattas alltför nära inpå ikraftträdandetidpunkten. Utskottetfinner det mot denna bakgrund positivt att nu har 1* Riksdagen1992/93. attöverväga förslag om bostadssubventionernas omfattning på längre 1992/93:BoU9y sikt.Denna omständighet bör göra det möjligt för de boende, fastighetsägarna ochandra aktörer på bostadsmarknaden att inrätta sig efter de förhållanden som ettsådant beslut kan innebära. Utskottet har inte funnit anledning till erinranmot den nu tillämpade beslutsordningen eller mot omfattningen av den föreslagnareduktionen av bostadssubventionerna . Utskottet förutsätteratt föreläggs förslag om hur besparingen närmare skallgenomföras. Det kan erinras om att (bet. 1991/92:BoU23 s.25) vid beslutet om ett nytt system för bostadsfinansiering förutsatt att enavstämning av detta system skall göras . I detta sammanhang fårdet anses naturligt att i ett längre perspektiv överväga inte bara detnuvarande systemets utformning utan också utvecklingen av subventionerna i detsystem som gällde . Med det anförda avstyrker utskottetSocialdemokraternas partimotion Fi92 yrkande 2 i motsvarande del. Utskottethar noterat att i partimotion Fi94 anförs att bantningen av detstrukturella underskottet måste bli en kombination av transfereringar bl.a.inom socialförsäkringssystemet och bostadssubventioner. Kreditförsörjningen till bostadsbyggande utredning omkrisen på fastighetsmarknaden I Socialdemokraternas partimotion Fi92 yrkande 6, i Nydemokratis partimotion Fi93 yrkande 88 och i motion Fil06 (s) yrkande 1 tas uppfrågan om fastighetskrisen och om kreditförsörjningen till bostadsbyggandet. Imotion Fi93 anförs bl.a. att regeringen och med hjälp av kvalificeradebedömare måste utreda hur fastighetsmarknaden kan stabiliseras. I motion Fil06(s) tas upp frågan om kreditgivningen vid ny- och ombyggnad av fastigheter.Motionärerna anför att bankerna inte kan eller inte förmår medverka vidfinansieringen av byggnadsprojekten. Det handlar såväl ombyggnadskreditgivningen som om den mera permanenta finansieringen. I motionenföreslås staten ta ansvar för att ett entreprenadgarantibolag bildas. De nuvarande problemen på kreditmarknaden har hittillsunder ägnats stor uppmärksamhet bl.a. av regering och riksdag. Dehar självklart också satt sin prägel på branschen som sådan och haft stortutrymme i den allmänna debatten. En särskild myndighet harinrättats för att hantera statens stöd till banker och andra kreditinstitut. Regeringen har beslutat tillkalla enutredning om utvecklingen på kreditmarknaden. Utredningen skall göra enkartläggning och beskrivning av utvecklingen på kreditmarknaden och analyserade effekter problemen på denna marknad har medfört och kan väntas medföra förövriga delar av ekonomin. Utredningen bör enligt direktiven fortlöpanderedovisa sitt arbete i form av delrapporter. En slutrapport bör lämnas föreutgången av . Av intresse i sammanhanget är också det regeringsuppdragsom lämnats en revisionsby- rå att förstatens räkning undersöka situationen på bostadskreditmark- 1992/93:BoU9y nåden med avseende på kreditriskerna på marknaden. Detta uppdragkommer att redovisas . Trots att olika utredningsuppdrag bl.a. om kreditmarknadenoch dess problem pågår finns skäl för att, i enlighet med förslageni motionerna (s) och (nyd), förorda att en utredning görs i vilken meraspecifikt analyseras fastighetsmarknaden och dess problem. At en sådanutredning bör också ges i uppdrag att utreda orsakerna till de svårigheter somfinns på bostadskreditmarknaden och lämna förslag till lösningar. Inte minstviktigt är det att ett fullgott underlag finns när beslut skall fattas i olikafrågor som rör finansieringen av bostäder, detta mot bakgrund av den långsiktighetsom bör prägla sådana beslut. De olika aktörerna på bostadsmarknaden och då iförsta hand de boende och byggföretagen är naturligtvis i hög grad beroende avatt dessa beslut kan fattas med tilltro till statsmakternas åtaganden. Den utredning som bostadsutskottet förordat bör ledas aven kvalificerad utredare. Med tanke på att ökad klarhet snabbt bör vinnas i denu diskuterade frågorna bör utredningen arbeta skyndsamt. Sammansättningen avutredningen får avgöras i samband med att ställning tas till direktiven förutredningen. Då får också övervägas hur det parlamentariska deltagandet iarbetet skall garanteras. Vad utskottet med anledning av partimotionerna Fi92 (s)yrkande 6 och Fi93 (nyd) yrkande 88 samt motion Fil06 (s) yrkande 1 anfört omen utredning om problemen på fastighetsmarknaden och medbostads-kreditgivningen bör som sin mening ge regeringen till känna. Reduktion av bostadssubventionerna fr.o.m. den I januari1994 m.m. I de tre partimotionerna; motion Fi92 från Socialdemokraterna,motion Fi93 från Ny demokrati och motion Fi94 från ,aktualiseras frågan om reduktionen av bostadssubventionerna från den 1 januari1994. Bakgrunden till förslaget i motionerna kan sammanfattas påföljande sätt. Enligt regeringens överenskommelse med Socialdemokraternahösten 1992 skall bostadssubventionerna reduceras med frånden netto, dvs. sedan hänsyn tagits till en trolig ökning avbostadsbidragen. hade att behandla en proposition,1992/93:50, om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin. Ipropositionen fördes fram förslag som bl.a. byggde på den ovannämndaöverenskommelsen. Frågan om bostadssubventionerna behandlade bostadsutskottet iett yttrande (yttr. 1992/93:BoU2y) till finansutskottet. Efter att ha beskrivitregeringens förslag om en reduktion av bostadssubventionerna fr.o.m. den 1januari 1994 anförde utskottet följande. En indragning av bostadssubventionerna av den omfattningsom nu 5 diskuterasfår stor betydelse inte minst för boende. Det finns goda skäl föruppfattningen att ett beslut i frågan måste övervägas noggrant och 1992/93:BoU9y medbeaktande av de faktorer som nämnts ovan. Avsikten är att en minskningav subventionerna skall ske för tiden fr.o.m. den Ävenom det i och för sig kan vara önskvärt med ett beslut hösten1992 om hur besparingseffekten skall hämtas in anser utskottet det viktigt att frågan bereds ytterligare. Ett förslag i frågan från regeringeni sådan tid att kan besluta i ärendet våren .1993 får ansesge rimliga förutsättningar för de förberedelser som beslutet Vad bostadsutskottet anförde om fortsatta övervägandentogs upp vid finansutskottets behandling av frågan (bet. 1992/93:FiUl s. 86).Liksom bostadsutskottet framhöll finansutskottet vikten av att gavsmöjlighet att fatta beslut i ärendet . Vad finansutskottetförordat vann anslutning. I den ovannämnda partimotionen (s) anförs bl.a. att om dennu diskuterade besparingen skulle tas ut i form av minskade subventioner skulleföljden sannolikt bli ett ökat antal konkurser i bostadsrättsföreningar liksomi privata och allmännyttiga bostadsföretag med stor andel nybyggda bostäder.Vidare anförs att ett genomförande av besparingen skulle försvåra ellerförsena en stabilisering av fastighetsmarknaden. Effekten på statsfinansernariskerar dessutom att bli motsatt den som avsetts. I yrkande 7 i motionenföreslås ett tillkännagivande till regeringen om att besparingen om 3 miljarderpå bostadssubventionerna skjuts upp tills fastighetsmarknaden harstabiliserats. Hushållens största utgiftsposter, oavsett boendeform, ärenligt partimotionen från Ny demokrati räntor och skatter. Åtgärder som bidrartill att hålla hushållens ränteutgifter nere är därför mycket viktiga.Förslaget i yrkandet i motionen går ut på att minskningen av bostadssubventionernamed inte skall genomföras. Yrkande 5 i partimotionen från har iprincip samma innebörd. I denna motion anförs bl.a. att ett genomförande avbesparingen inte bara skulle drabba de boende utan också få stor negativeffekt på fastighetspriserna. Därmed fördjupas krisen för vissa fastighetsägare,något som i sin tur bidrar till att bankkrisen accentueras. Effekten av attinte genomföra besparingen är, enligt motionärerna, positiv sett ur ettbudgetperspektiv. När bostadsutskottet och finansutskottet hadeatt be handla frågan om en besparing på bostadssubventionerna fr.o.m. framhöll, som framgått ovan, de båda utskotten vikten av att beslut i ärendet kunde fattas och då mot bakgrund av en ytterligare beredning inom regeringens kansli. Något regeringsförs lag i frågan har ännu inte förelagts . Praktiska möjligheter saknas därför att avvakta ett sådant förslag, om ett beslut i ärendet skall kunna fattas . Utskottet finner det viktigt att så sker, så att tillräcklig klarhet kan skapas om subventionernas omfatt ning . Utskottet kan instämma med vad i motionerna anförts om att en minskning av subventionerna enligt vad ursprungligen avsetts kommer att innebära att kostnaderna för sfatskas- 6 san i ettlängre perspektiv blir mångdubbelt större än den omedelbara 1992/93:BoU9y Ett genomförande av ett förslag med denna effekt bör riksdageninte ge sin anslutning till. Som framgått av det ovan anförda är de tre partimotionernaöverensstämmande så till vida att i dem föreslås att besparingen på bostadssubventionernaden inte skall genomföras. En viss skillnad i motionernasyrkanden finns dock. I Socialdemokraternas partimotion föreslås att ettgenomförande av besparingsförslaget bör anstå tills fastighetsmarknaden hunnitstabiliseras, medan i de båda andra partimotionerna yrkandena formulerats såatt besparingen över huvud taget inte bör förverkligas. Även om motionsförslagen inte till alla delar äröverensstämmande anser utskottet att med anledning av dem som sinmening bör ge regeringen till känna att den nu diskuterade besparingen per denI av bostadssubventionerna inte bör genomföras. Om och i så fallnär och hur så skall ske får bedömas mot bakgrund bl.a. av hur den ekonomiskapolitiken och därmed kreditmarknaden och fastighetsmarknaden kommer attutvecklas. Av betydelse i detta sammanhang är inte minst ränteutvecklingen,detta mot bakgrund av kapitalkostnadernas ofta stora betydelse förboendeutgifterna och då särskilt i nyproducerade bostäder och i bostäder somnyligen byggts om. Vad bostadsutskottet med anledning av partimotionerna Fi92(s) yrkande 7, Fi93 (nyd) yrkande 86 och Fi94 (v) yrkande 5 anfört om attbostadssubventionerna per den inte bör minska med 3 miljarderkronor bör som sin mening ge regeringen till känna. I motion Fil07 (nyd) föreslås som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om att räntesubventionerna tillboendet bör avvecklas med början . Fr.o.m. gäller ett nyttbostadsfinansieringssystem. Enligt detta kommer räntebidragen för egnahem attvara avvecklade . För hyres- och bostadsrättshus är räntebidragen då , dvs. av samma omfattning som de skatteavdrag som egnahemsägare antas få göraför sina gäldräntor. Vad nu redovisats innebär inte att utskottet tagit ställningtill det nu gällande finansieringssystemet som sådant. Denna fråga kan bliaktuell för att pröva framöver bl.a. i samband med den avstämning avsystemet som förutsatts komma att göras . Vad gäller bostadssubventionerna i det finansieringssystemsom gällde vid utgången av har beslutat (bet. 1988/89:BoU10s. 1416) ätt räntesubventioner inte skall lämnas efter det att förflutitfrån husets fårdigställande. Som framgått av vad nu redovisats innehåller såväl dagenssystem som dét tidigare systemet regler som begränsar tiden för hur länge räntebidrag kan utgå. Om dessa regler bibehålls kommer räntebidragen att vara avvecklade praktiskt taget med vad som skulle bli fallet om förslaget i motion Fil07 (nyd) förverkligades. Utskottet kan inte finna att något väsentligt skulle ståatt vinna på 1992/93:BoU9y ett genomförande av motionsförslaget. I.denmån yrkandet i motionen inte kan anses tillgodosett avstyrker bostadsutskottetbifall till det. I Ny demokratis partimotion Fi93 tas i yrkandena 79, 80och 81 upp vissa fastighetsskattefrågor som behandlas i detta yttrande. I yrkande 79 föreslås ett tillkännagivande omatt fastighetsskatten bör avskaffas med början tidigastår 1994/95. I yrkande 80 föreslås besluta att omgåendeavskaffa den s.k. flyttskatten. Ett tillkännagivande till regeringen om atttaxeringsvärdet på marken för egendom bör maximeras till föreslås iyrkande 81. Från den utgångspunkt bostadsutskottet har att beaktafinner utskottet det inte lämpligt att tillstyrka motionsförslagen. Bl.a.skulle ett genomförande av dem försvaga statens budget på ett sätt som måstebedömas i ett större sammanhang och efter en mera ingående beredning än densom nu varit möjlig att genomföra. Med det anförda avstyrker utskottet Nydemokratis partimotion Fi93 yrkandena 79, 80 och 81. Stöd till allmänna samlingslokaler Bidrag till allmänna samlingslokaler kan lämnas tillaktiebolag, stiftelser eller föreningar som är fristående från kommuner ochkommunala företag. Bidrag lämnas för ny- och ombyggnad av samlingslokaler samtför köp av sådana lokaler. Vid nybyggnad lämnas bidrag av den godkändakostnaden för ytor upp till 1 000 m. För ytor därutöver upp till 2 000 m lämnasbidrag . För bidrag krävs att kommunen lämnar bidrag med minst 30 %.För köp samt för ombyggnad och andra upprustningsåtgärder lämnas bidrag eftersamma grunder och med samma bidragsandelar som för nybyggnad. För handikappanpassningsom utförs utan samband med andra bidragsberättigade åtgärder lämnas bidragmed högst . Stödet handläggs inom av dessSamlingslokaldelegation. Ramen för beslut om bidrag för allmänna samlingslokalerunder /93 uppgår till . har dessutomav sysselsättningsskäl beslutat om en engångsanvisning /93 om 30miljoner kronor för bidrag för åtgärder som kan få stöd redan enligt dagensregler samt för underhålls- och reparationsarbeten av annat slag på allmännasamlingslokaler. Vidare har anvisat 50 miljoner kronorför /93. För /94 har anvisat en ram på45 . har på uppdrag av regeringen kartlagt effekternaav det statliga stödet till de allmänna samlingslokalerna. I kompletteringspro positionen anförs att denna kartläggning visar att de allmänna sam- 8 lingslokalerna har central betydelse för livskvalitet, kultur- och nöjes- liv,särskilt på landsbygden och i mindre orter. Med hänvisning härtill 1992/93:BoU9y och tillbehovet av sysselsättningsskapande åtgärder föreslås att anslaget tillArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 skall tillföras 50miljoner kronor för bidrag till allmänna samlingslokaler. Enligt förslaget börhögsta tillåtna kostnad få vara per projekt. Bidrag föreslåsutgå med högst av arbetskraftskostnaden förutom i stödområdena därbidragsandelen föreslås uppgå till högst . Medlen bör enligt förslagetdisponeras av , men objekt och tidpunkten för arbetenas igångsättning börbeslutas efter samråd med AMS. Vid val av projekt skall projekt isysselsättningssvaga områden prioriteras. Dessutom förordas att arbetena börbedrivas med arbetskraft som anvisats eller godkänts av arbetsförmedlingen. Nybyggande och upprustning av allmänna samlingslokaler ärenligt motion Fil09 (s) sysselsättningsintensiva verksamheter något som ansesvara väl dokumenterat bl.a. genom uppföljning av effekterna av deextra medel som /93 anvisades till samlingslokalstöd. Enligtmotionärerna dras dock i kompletteringspropositionen inga slutsatser av detta.Genom de regler som knyts till det föreslagna extra stödet till de allmännasamlingslokalerna kommer förslaget enligt motionärernas mening varken attmedverka till ökad sysselsättning eller till förbättringar av de allmännasamlingslokalerna. För att bästa effekt av de extra medlen skall uppnåsföreslås att de i stället skall fördelas inom den befintliga objektskön ochenligt de regler som gäller för stöd yrkande 1. Enligt motionen ärdessutom många mindre samlingslokalanläggningar i behov av stöd för att bevaraoch vidmakthålla lokalens funktion och standard. Ett obyråkratiskt hanteratengångsstöd för underhållsåtgärder per projekt och meden bidragsnivå på anges i dessa fall ge en snabb sysselsättningseffekt yrkande 2. Avslutningsvis förordas att bidraget för handikappanpassning avallmänna samlingslokaler skall höjas till yrkande 3. Enligt motionärernasmening är det nuvarande bidraget alltför lågt för att stimulera till ökadeinsatser för bättre tillgänglighet. De hittillsvarande erfarenheterna av stödet till deallmänna samlingslokalerna visar att samlingslokalprojekt har godsysselsättningseffekt. I en situation där behovet av att stimulerabyggsysselsättningen är stort finns det enligt utskottets mening därför skälatt överväga en tillfållig utökning av stödet. Utskottet kan också notera attdet finns en bred enighet om att en ökat stöd av den storleksordning somföreslås i kompletteringspropositionen nu bör komma till stånd. Det frågangäller är därför enligt vilka principer m.m. som stöd skall kunna utgå. Enutgångspunkt bör enligt utskottets mening härvid vara att ge stödet en sådanutformning och omfattning att det ger en så god effekt på sysselsättningen sommöjligt. I motion Fil09 (s) hävdas, utan att några belägg härförkan visas, att den av regeringen föreslagna utformningen av det tillfålliga samlingslo kalstödet inte leder till någon ökad sysselsättning. Utskottet har för sin del inte underlag för en sådan bedömning. Det finns enligt utskottets 9 mening inte tillräcklig anledning till annat antagande än att den utökademöjligheten att erhålla samlingslokalstöd kommer att utnyttjas /93:BoU9y iden utsträckning som förutsätts i regeringsförslaget. Den av regeringenförordade utformningen av stödsystemet ger utrymme för stöd till ett störreantal projekt än vad en tillämpning av de vanliga bidragsreglerna i enlighetmed motionsförslaget skulle ha gjort. Därmed kan det också med fog hävdas attsysselsättningseffekten av regeringens förslag blir större. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anfördaförslaget i kompletteringspropositionen avseende ett utökat stöd till deallmänna samlingslokalerna. Motion Fil09 (s) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottet delar vad som i motion Fil09 (s) anförts onrivärdet av att allmänna samlingslokaler, liksom andra offentliga lokaler, görstillgängliga också för personer med funktionshinder. Ett stort antal allmännasamlingslokaler har också handikappanpassats med hjälp av samlingslokalstödet.Det har skett dels i samband med ombyggnader och reparationer, dels som enenskild åtgärd utan samband med andra byggnadsåtgärder.