yttr · GG05UbU3 · 1992-12-31 00:00:00 — Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin (prop.1992/93:50 bil. 1992/93 UbU3y Till finansutskottet TIONDE HUVUDTITELN Finansutskottethar berett utbildningsutskottet tillfålle att avge yttrandeöver proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenskaekonomin jämte motioner. Regeringenkonstaterar i propositionen att förutsättningarna för den ekonomiska politikenhar förändrats och försämrats snabbt sedan fattade beslut medanledning av kompletteringsproposition. För att motverka de alltsvårare problemen på arbetsmarknaden behövs enligt regeringen nu stora ochtemporära insatser. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen ochSocialdemokraterna enats om ett stabiliseringsprogram för den svenska ekonomin. 1bilaga 7 () under avsnittet 2.2.4 Arbetsmarknadsutbildningframhåller föredragande statsrådet att en stor andel av de arbetslösa har behovav att komplettera sina praktiska och teoretiska kunskaper för att få en fastförankring på arbetsmarknaden, ett förhållande som gäller både ungdomar medtvååriga utbildningar i gymnasieskolan och vuxna som har en kort ellerföråldrad utbildning. Det är därför angeläget att ytterligare möjligheteröppnas för arbetslösa att kunna göra kompletteringar av sin tidigare utbildning.Det kommunala offentliga skolväsendet bör ges förutsättningar att under våren1993 kunna anordna kompletterande utbildningar för de arbetslösa i form avpåbyggnadsutbildningar inom dels gymnasieskolan för de unga som tidigare lämnatgymnasieskolans tvååriga utbildningar, dels den kommunala vuxenutbildningen(komvux) för viLxna arbetslösa. Regeringenföreslår att AMS skall beviljas sammanlagt för att kunna lämna bidragtill en del av utbildningskostnaden till de kommuner som anordnar ifrågavarandeutbildningar. För komvux beräknas och för gymnasieskolan . Dessamedel beräknas räcka till en omfattning motsvarande 13 000 heltidsplatser ikomvux och 5 000 heltidsplatser i gymnasieskolan, dvs. totalt 18 000 platserinom det offentliga kommunala skolväsendet. Denna utökning avutbildningsplatserna skall avse kurser på heltid eller minst halvtid. Närdet gäller högskoleutbildning aviseras ett förslag om ytterligare 2 000 platserför utöver den av regeringen tidigare 1 1992/93. beslutadesatsningen på 4 000 platser för innevarande budgetår. Me- 1992/93;UbU3y delsbehovetberäknas till ca . tillkommande platser kommer om möjligt att förläggastill mindre och medelstora högskolor. Föredragande statsrådet anför att chefenför avser att senare återkomma med förslag i dennafråga. Enligt motion 1992/93:Fi37 (v) yrkande 16 är regeringensförslag till en utökning av antalet utbildningsplatser i gymnasieskolan och komvuxotillräckligt. Motionärerna föreslår att ytterligare 15 000 utbildningsplatserutöver regeringens förslag bör inrättas med ungefår lika stor fördelning mellanfolkhögskolorna, vuxenutbildningen och gymnasieskolan. Fördelningen av dessaplatser får rättas efter de praktiska möjligheter som finns inom de olikaskolformerna. instämmer i vad föredragandestatsrådet anför om behovet av att arbetslösa ungdomar och vuxna ges möjlighetatt komplettera sina praktiska och teoretiska kunskaper för att få en fastförankring på arbetsmarknaden. I detta sammanhang vill utbildningsutskottet erinra omregeringens förslag i kompletteringspropositionen beträffande bl.a.åtgärder inom utbildningsområdet mot ungdomsarbetslösheten. Utbildningsutskottetställde sig därvid positivt till regeringens förslag om dels ett tillskott av 8000 helårsplatser i gymnasieskolan för ett tredje utbildningsår, dels ettbemyndigande för regeringen att vid behov ytterligare öka antalet platser förett tredje gymnasieår. Medelsbehovet beräknades till . Riksdagenbeslutade i enlighet med utbildningsutskottets yttrande och finansutskottetshemställan i denna del (prop. 1991/92:150, yttrande 1991/92:UbU4, bet. FiU29,rskr. Enligt förordningen (SKOLFS 1992:34) om särskilda åtgärderinom utbildningsområdet mot ungdomsarbetslösheten lämnas bidrag till kommunernamed per helårselev. Statsbidrag rekvireras av elevens hemkommun hosStatens skolverk. Ett extra statsbidrag lämnas till kommunerna för planerings-och informationsinsatser i samband med anordnandet av det tredjeutbildningsåret. skall till regeringen senast den 1 september 1993redovisa vad bidraget lett till i fråga om utbildningsplatser, utbildningarnaslängd och huvudsakliga innehåll. Av särskilt intresse är, enligt vad somframhålls i förordningen, en redovisning av hur många elever som genom etttredje utbildningsår har fått utbildning huvudsakligen inom det tekniska områdetoch vilka utbildningar som har anordnats. Vidare bör en motsvarande redovisningske av utbildningarna inom området för språkstudier. Enligt vadutbildningsutskottet inhämtat har ca 13 000 nya platser tillskapatsför ett tredje utbildningsår i gymnasieskolan. Ett regeringsbeslut den 29oktober 1992 beträffande ändring i nämnda förordning innebär att statsbidraglämnas för anordnande av ett tredje utbildningsår även för dem som avslutar entvåårig utbildning i gymnasieskolan . Omfattningen av anordnade utbildningsplatser förett tredje utbildningsår i gymnasieskolan för arbetslösa ungdomar visar att plat serna fyllt ett stort behov. De i föreliggande proposition föreslagna 2 utbildningsplatserna 13 000 heltidsplatser i komvux och 5 000heltidsplatser i gymnasieskolan kommer likaså att bli ett 1992/93:UbU3y värdefullt tillskott. Det gäller inte minst för de vuxnaarbetslösa som vill komplettera sin tidigare utbildning. För denna kategoriarbetslösa borde dock utbildningsinsatserna enligt utskottets uppfattning hakunnat sättas in tidigare. Som framgår av propositionen (bil. 7, s. 14) harRiksrevisionsverket (RRV) granskat den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen(Effektivitetsproblem i arbetsmarknadsutbildningen, F 1992:15). Granskningenhar särskilt inriktats på hur förhållandet mellan beställare och leverantörerbl.a. påverkar kostnadseffektiviteten i utbildningen. upphandlararbetsmarknadsutbildning av AMU-gruppen och andra utbildningsanordnare,däribland komvux. Enligt RRV:s iakttagelser hanteras upphandlingen inte alltidaffårsmäs-sigt av länsarbetsnämnderna då dessa underlåter att begära in anbudfrån fler än en anordnare. Tydliga kravspecifikationer avseende kursinnehåll,kvalitet m.m. bör upprättas. RRV:s granskning av arbetsmarknadsutbildningenvisar att en hel del åtgärder kan och måste vidtas för att förbättraupphandlingskompetensen inom i syfte att få till stånd enbättre hushållning med de resurser som satsas på utbildning. vill i detta sammanhang erinra om attregeringen tillkallat en särskild utredare som enligt sina direktiv (dir.1992:48) bl.a. skall utveckla statens roll som beställare av utbildning förvuxna och göra noggranna kostnadsjämförelser mellan olika typer av utbildningför vuxna. Enligt direktiven är det viktigt att statens upphandling sker iformer som medverkar till ett rationellt och effektivt utnyttjande av alla deresurser som står till förfogande för utbildning. Utredaren förväntas komma medförslag . Som redovisats i det föregående ankommer det på att i enlighet med bestämmelserna i en särskild förordning utbetalastatsbidrag till kommunerna under /93 för kostnader för etttredje utbildningsår i gymnasieskolan eller komvux, följa upp och tillregeringen redovisa vad bidraget lett till i fråga om utbildningarnasinnehåll, antal platser, fördelning på kommuner m.m. För de enskildakommunerna, gymnasie- och komvuxenheterna kan det vara förvirrande vidplanering och redovisning av utbildningarna att arbeta med två parallellaresurssystem för i stort sett samma ändamål. Det är utbildningsutskottetsbestämda uppfattning att medel för utbildningsinsatser inom det kommunalaoffentliga skolväsendet skall kanaliseras genom och inte genomAMS. finner den i propositionen föreslagnautbildningsvolymen för gymnasieskolan och komvux väl avvägd med hänsyn tillden korta tid som står till förfogande för planering och genomförande avutbildningarna i gymnasieskolan och komvux. , som vill fåsta finansutskottetsuppmärksamhet på vad utskottet anfört om anvisningen under tionde huvudtiteln av de medel som av regeringen föreslås för utbildningsinsatser inom det kommunala offentliga skolväsendet, föreslår att finansutskottet tillstyr- 3 1* 1992/93. kerregeringens förslag om bidrag till den kommunala vuxenutbildning- 1992/93:UbU3y en och gymnasieskolan (avsnitt 2.2.4). Därjämte bör finansutskottet avstyrka motion 1992/93:Fi37 yrkande 16. I motion 1992/93:Fi35 (s) yrkande 17 begärs förslag tillett program för utbildning och kompetensutveckling i arbetet. Långsiktigt börytterligare en årskull, dvs. ca 100 000 personer, delta i olika typer avutbildningar. Motionärerna framhåller bl.a. att vid en internationelljämförelse har stora delar av den svenska arbetskraften en lägreutbildningsnivå än den som uppnåtts i några av viktigastekonkurrentländer på världsmarknaden. Regeringen bör senast i samband medbudgetpropositionen 1993 lägga fram förslag om ett program för utbildning ochkompetensutveckling. I motion 1992/93;Fi40 (s) föreslås att särskilda insatserbör göras för kvinnors sysselsättning och utbildning i . Motionärernaframhåller att utbildning är en" viktig grund för att förbättra kvinnorsutvecklingsmöjligheter och bidrar till att stärka kvinnors ställning påarbetsmarknaden. Tillsammans med AMU spelar komvux en viktig roll när detgäller omskolning. Inom komvux är kvinnorna i majoritet bland kursdeltagarna,framhåller motionärerna. I motion 1992/93:Fi79 (v) yrkande 11 framhålls likasåvikten av utbildningsinsatser i kompetenshöjande syfte för kvinnor iNorrbottens län. vill med anledning avmotionsyrkandena anföra följande. När det gäller förslaget i motion 1992/93:Fi35 attlångsiktigt planera för att ytterligare en årskull, dvs. ca 100 000 personer,skall kunna delta i utbildning vill utskottet erinra om beslut(prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356) om en reformerad gymnasieskola medtreårig utbildning på program för alla elever. Gymnasieskolans reformeringskulle inledas fr.o.m. /93 och vara genomförd /96. Medhänsyn till det statsfinansiella läget beslutade dock underföregående (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. UbU 10, rskr. 190) att senareläggaden statliga delen av gymnasiereformens finansiering. Utskottet utgick dockfrån att det skulle bli möjligt att /94 påbörja den statligadelen av finansieringen av gymnasieskolans reformering. Med hänsyn till dennormala fördelningen av utbildningsplatser mellan tvååriga och treåriga linjeri gympasie-skolan innebär beslut om en reformerad gymnasieskola attytterligare ca en halv årskull, dvs. drygt 50 000 elever, kommer att få etttredje utbildningsår i gymnasieskolan när reformen är fullt genomförd i slutetav . vill vidare erinra om sin redovisningav den planerade dimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningen isitt betänkande 1991/92:UbU14. Utskottet konstaterade i likhet med vadutbildningsministern beräknade i budgetpropositionen 1992 att det sammanlagdaantalet årsstudieplatser inom såväl utbildningslinjer som fristående kurserkommer att ha ökat med ca 22 000 i slutet av nästa treårsperiod (utgången /96) till följd av redan beslutade resp. föreslagna utbyggnaderav antalet nybörjar- platser avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93. Regeringen har 1992/93:UbU3y aviserat sin avsikt att återkomma till frågan om den fortsattadimensioneringen av högskolan under återstoden av i samband medbudgetförslaget för nästa treårsperiod. finner således att den i motion1992/93:Fi35 angivna målsättningen att ytterligare en årskull skall fåmöjlighet till utbildning i olika former till en stor del kommer att uppfyllasgenom en fortsatt utbyggnad av gymnasieskolan och högskolan under 1990-ta-let.Utbildningsutskottet delar motionärernas uppfattning att förutsättningarna fören allsidig kompetensutveckling i arbetslivet måste förbättras och att därvidindustrins behov bör prioriteras. När det gäller förslagen i motionerna 1992/93:Fi40 och1992/93:Fi71 om särskilda utbildningsinsatser för kvinnorna i resp.Norrbottens län hänvisar utbildningsutskottet till aktuell statistik överarbetssökande utan arbete. Uppgifter visar att avantalet nyanmälda arbetssökande utan arbete utgörs av kvinnor i riket somhelhet, medan motsvarande andelar är 46 och i län och i . I gruppen kvarstående arbetssökandeutan arbete är kvinnornas andel i riket . I denna grupp är andelen förKristianstads län och resp. och för . Någon påtaglig skillnad när det gäller arbetssökande kvinnor utan arbetemellan de i motionerna aktualiserade länen och riket som helhet föreliggersåledes inte. är inte berett att i nu förvarande sammanhangföreslå finansutskottet att tillstyrka ett särskilt uttalande av ienlighet med motionerna utan utgår från att regeringen som ett viktigt led iarbetsmarknadspolitiken uppmärksammar kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt finansutskottet avstyrker motionerna 1992/93:Fi35 yrkande 17, l992/93:Fi40och 1992/93:Fi71 yrkande 11. Enligt motion 1992/93:Fi36 (nyd) yrkande 9 bör ett moderntlärlingssystem införas med löner som står i rimlig proportion till vad lärlingarnakan tillföra produktionen. beslut (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr.311) om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. innebär bl.a. att en nyutbildning för lärlingar införs i gymnasieskolan inom ramen för individuellaprogram. Den nya lärlingsutbildningen skall vara en kombination av sådanyrkesutbildning som sker i ett företags regi, inom ramen för ettanställningsförhållande, och studier av vissa ämnen i gymnasieskolan.Lärlingsutbildningen får härigenom ett delat huvudmannaskap. Företagen skallvara huvudman för den företagsförlagda delen av lärlingsutbildningen ochansvara för genomförandet av den. Lärlingarnas anställningsförhållanden underden tid de är i företagen är en fråga för parterna på arbetsmarknaden att kommaöverens om. Skolans del i utbildningen för lärlingar skall utgöras av ett s.k. utbildningspaketmed de kärnämnen som studeras i gymnasieskolan. För dessaallmänna ämnen är kommunen huvudman (jfr 1 kap. 4 § gymnasieförordningen). Den nya lärlingsutbildningen ger möjligheter att utformaen viss yrkesutbildning på ett flexibelt sätt och anpassa den till såväl denenskilda lärlingen som företaget och till lokala förutsättningar. Mot denna bakgrundfinner utskottet att motionsyrkandet i stort är tillgodosett, varförfinansutskottet bör avstyrka motion 1992/93:Fi36 yrkande 9. I samma motion yrkande 19 hemställs att beslutaratt bidragen till hemspråksundervisningen skall upphöra, helst fr.o.m.den 1 januari 1993. vill erinra om att bl.a.sektorsbidraget till driften av det kommunala offentliga skolväsendet, ivilket medel för hemspråksundervisningen och undervisningen i svenska som andraspråkberäknas, kommer att avvecklas från . Från samma tidpunktkommer att införas ett nytt generellt statsbidrag till kommuner, kallatstatligt utjämningsbidrag (jfr prop. 1991/92:150 del 1 och 1991/92:100, bet.FiU:30, rskr. Det ankommer således på kommunerna själva att avgöra hurdet statliga bidraget till verksamhet skall nyttjas.Utbildningsutskottet har under föregående behandlat flera yrkanden omslopandet av medel för hemspråksundervisningen (jfr bet. 1991/92:UbU10 och1991/92:UbU19) och senast i sitt yttrande till finansutskottet beträffandekompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. 1:6, 1991/92:UbU4y).Utbildningsutskottet har avstyrkt ifrågavarande yrkanden och bl.a. framhållitatt det är en tillgång för vårt land om många av landets invånare har ennaturlig tvåspråkighet. Med samma motivering föreslår utbildningsutskottet attfinansutskottet avstyrker motion 1992/93:Fi36 yrkande 19. I motion 1992/93:Fi71 (v) framförs förslag tillförbättringar av lokaler vid och förbättringar av den fysiskamiljön i gymnasier och grundskolor i . Medelsbehovet för dessaändamål beräknas till resp. . När det gäller lokalförsörjningen inom högskolan harutbildningsutskottet i sitt betänkande 1991/92:UbU16 med anledning avregeringens förslag i budgetpropositionen redovisat kostnadsramar uppförda förpågående och beslutade byggnadsobjekt inom Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. I gällande investeringsplan finns uppförda projekt omsammanlagt ca 2 . Varken i UHÄ.s och Byggnadsstyrelsensgemensamma lokalförsörjningsplan (UHÄ:s anslagsframställning för budgetåret1992/93, bilaga 3) eller i Högskolans i anslagsframställning /94 finns det i motionen aktualiserade byggnadsprojektet vidHögskolan i upptaget. Beträffande statsbidrag till miljöförbättringar i skolanhänvisar ut bildningsutskottet till beslut (prop. 1991/92:10, bet. UbU6, rskr. 26) som bl.a. innebar att två årsbelopp av det av tidigare beslutade stimulansbidraget till förbättringar av den fysiska 6 miljön iskolorna (bet. 1989/90:UbU9, rskr. 58) skulle tidigareläggas. och attytterligare skulle anvisas under åttonde huvudtiteln på 1992/93:UbU3y tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /92. Den beslutade tidigareläggningenav medelsanvisningen var en åtgärd i syfte att snabbt förbättra situationen påarbetsmarknaden. är inte berett att i detta sammanhangställa sig bakom de i motion 1992/93:Fi71 framförda förslagen tillförbättringar av lokalbeståndet vid samt i gymnasieskolor ochgrundskolor i , varför finansutskottet bör avstyrka motion1992/93;Fi71 yrkandena 9 och 10. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (fjp), (), (), (), (), (), (nyd), (), UlfMelin (m), () och Skånberg (kds). Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet. , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "När detgäller" och slutar med "och 1992/93:Fi71 yrkande 11" bort haföljande lydelse: konstaterar att en hårdnande internationellkonkurrens ställer ökade krav på kompetens inom stora delar av arbetslivet.Förändringar i teknik och arbetsorganisation medför krav på såväl kunskaper somförmåga att tillägna sig kunskaper. En internationell jämförelse i vad gällerutbildning och kompetens visar att den svenska arbetskraften har enutbildningsnivå som inte når upp till den som gäller i några av våra viktigastekonkurrentländer (jfr , SOU 1992:19). Trots attutbildningsnivån på arbetskraften ökat påtagligt under de senaste årtiondenasaknar fortfarande av arbetskraften utbildning utöver folk- ellergrundskola. Det är således närmare 800 000 svenskar somhar kortare utbildning än . Vid en internationell jämförelse liggerSverige ganska långt framme närdet gäller allmän vuxenutbildning. Fortfaran- 1992/93:UbU3y de finns dock en alltförlåg andel av befolkningen i högre utbildning. Personalutbildningen inäringslivet är likaså eftersatt. Motdenna bakgrund ställer sig utbildningsutskottet bakom förslaget i motion1992/93:Fi35 att ytterligare en årskull, dvs. ca 100 000 personer, bördelta i olika former av utbildning inom högskola, yrkesutbildning, omskolning,allmän vuxenutbildning och framför allt kompetensutveckling i arbetslivet. Detär viktigt att nu börja planera och inrikta resurserna mot ett sådant mål.Regeringen bör senast i samband med budgetpropositionen 1993 lägga fram förslagtill ett program för utbildning och kompetensutveckling. I ett sådant programär det angeläget att kvinnornas utbildningssituation och kompetensutvecklingsärskilt uppmärksammas såväl regionalt som i riket som helhet. Medhänvisning till det anförda bör finansutskottet hemställa att medanledning av proposition 1992/93:50, motionerna 1992/93:Fi40 och 1992/93:Fi71yrkande 11 bifaller motion 1992/93:Fi35 yrkande 17. 2.Stefan (nyd) anser debatt den del av utskottets yttrande som börjar med "Som redovisats"och slutar med "genom AMS" bort ha följande lydelse: Utbildningsutskottethar inget att erinra mot att AMS beviljas föreslagna medel för att inom ramenför arbetsmarknadspolitiska åtgärder upphandla utbildningar i gymnasieskolanoch komvux för arbetslösa ungdomar och vuxna. debatt den del av utskottets yttrande som börjar med "Utbildningsutskottetvill" och slutar med "yrkande 19" bort ha följande lydelse: Utbildningsutskottetanser i likhet med vad som anförs i motion 1992/93:Fi36 yrkande 19 att denstatliga och kommunala ersättningen till hemspråksundervbningen om möjligt böravbrytas /93. En sådan åtgärd kommer att förstärka såvälstatskassan som kommunernas finanser. Enligt utbildningsutskottets uppfattninginnebär detta inget hinder för att invandrarna själva genom t.ex. föreningsverksamhetskall kunna underhålla sina hemspråk och sin kulturbakgrund. Men utbildning ica 85 hemspråk skall inte ske på det allmännas bekostnad. Utbildningsutskottetföreslår att finansutskottet tillstyrker motion 1992/93:Fi36 yrkande 19beträffande bidragen till hemspråksundervisningen. , , ,, , och (alla s)anför: I den överenskommelse mellan företrädare förregeringspartierna och Socialdemokraterna som träffades i åringick att de tillkommande 2 000 platserna inom högskolan om möjligt kommer attförläggas till mindre och medelstora högskolor. Denna överenskommelse utgörgrunden för den nu aktuella propositionen. Regeringen har dock ännu den dag då detta yttrandejusteras, , inte lagt fram något förslag om fördelningen avdessa extraplatser, trots att proposition utlovats under mycket lång tid.Därigenom försvåras avsevärt högskolornas möjligheter att starta nyautbildningar vid årets början med den korta planeringstid de får. Vi anserdetta är mycket allvarligt. Än mer anmärkningsvärt är regeringens agerande vad gällerhöstens 4 000 extra platser och de kvalitetsförstärkningar som propositionenockså skall behandla. Regeringen beslutade om dessa extra utbildningsplatserkombinerade med olika kvalitetspåslag till högskolan den 20 augusti.Riksdagsbeslut om detta har ännu inte kunnat fattas trots att dessaförändringar redan är genomförda. majoritet avvisade vid sittsammanträde det socialdemokratiska förslaget tillutskottsinitiativ om fler utbildningsplatser. Regeringen har ännu inteformulerat sitt augustibeslut i proposition till . Regeringens hantering av högskolefrågorna denna höst äruppseendeväckande nonchalant mot . Dessutom skapar oredan ibeslutsordningen stora svårigheter för högskolorna och för dem som hoppas fågenomföra studier på högskolan genom de nytillkomna platserna. beslut (prop. 1991/92:157, bet. UbU26, rskr.311) om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor innebarbl.a. införandet av en ny utbildning för lärlingar i gymnasieskolan. Vi anseratt kommunen skall vara huvudman för den gymnasiala lärlingsutbildningen ochhänvisar i övrigt till reservation 1 i utbildningsutskottets betänkande. När det gäller statsbidrag till miljöförbättringar iskolan vill vi hänvisa till vår reservation i utbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU12, i vilken vi avvisade regeringens förslag att avskaffastimulansbidraget till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna /93. Meningsyttring får avges av suppleant från ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet. () anför: anser i likhet med utbildningsutskottet attregeringens förslag till en utökning av antalet platser i folkhögskolor samt igymnasieskolan och komvux är angeläget men att insatserna borde ha kommittidigare för att ge utbildningsmöjligheter till arbetslösa ungdomar och vuxna.Den föreslagna utbildningsvolymen i förevarande proposition är dockotillräcklig. bör därför besluta om ytterligare 15 000utbildningsplatser, vilka kan fördelas efter de praktiska möjligheter somfinns i folkhögskolorna, gymnasieskolan och komvux. Ytterligare medel böranvisas för utbildning i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. bör hemställa att med anledningav proposition 1992/93:50 och med bifall till motion 1992/93;Fi37 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen. När det gäller förslaget om ett program för utbildning ochkompetensutveckling instämmer i vad som anförts i den avSocialdemokraterna avlämnade avvikande meningen.