yttr · GG05JoU1 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93 JoUly EES-utskottel har genom beslut berettsamtliga övriga utskott tillSlle att yttra sig över. proposition 1991/92:170jämte motioner såvitt rör respektive utskotts beredningsområde. har beslutat avge följande yttrandeöver de delar av bilagorna 1 (), 8 ()och 13 (Miljö- och naturresursdepartementet) som rör utskottets beredningsområdesamt över motionerna 1991/92:E2 (c) yrkande 2, 1991/92:E7 (s) yrkandena 5, 6och 7 (delvis), 1991/92;E10 (v) yrkandena 17 och 18 samt 1991/92:E12 (s). En sammanfattande redogörelse för vilka jordbruks- ochfiskefrågor som berörs av återfinns på s. 64 f. i propositionensdel I (bilaga 1). avsnitt (bilaga 8) återfinns i propositionensdel III. Jordbruks- och fiskefrågor berörs i artiklarna 1720EES-avtalet (propositionens del iV s. 11 f.). Utförliga bestämmelser lämnas iprotokoll 9 om handeln med fisk och andra produkter (propositionens delIV s. 197 204) saml i bilaga 1 tillEES-avtalet om veterinära frågor och växtskyddsfrågor (propositionens del IV s. 296350). De bilateralajordbruks- och fiskeöverenskommelserna mellan och EG är intagna somunderbilagor 8.1 resp. 8:2 (propositionens del III). innebär inte att EFTA-länderna ansluts tillEG:s gemensamma jordbrukspolitik (Common Agriculture Policy, CAP). Däremotomfattar avtalet vissa frågor med anknytning till jordbruket. Det gäller ett nytt system för råvarukostnadsutjämning, veterinära frågor samt foder-,utsädes- och växtskyddsfrågor liksom frågor om handelsgödsel. 1992/93:JoU ly Dessutom omfattas livsmedelsfrågor samt bestämmelser för vin och sprit vilka inteingår i utskottets beredningsområde. Artikel 17 i huvudavtalet hänvisar till bilaga I tillavtalet. Den innehåller särskilda bestämmelser och arrangemang som avser veterinärafrågor och växtskyddsfrågor. I artikel 18 sägs att de avtalsslutande parterna skallsäkerställa att bestämmelserna i bilaga I och i artikel 23 första stycket a ochb (tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering samt avvecklingav handelshinder vid handel med vin) inte äventyras genom andra tekniskahandelshinder. Härvid anges att artikel 13 (undantag på grund av allmän hälsa,säkerhet, moral etc.) är tillämplig. Enligt artikel 19 skall parterna undersöka varje svårighetsom kan uppstå i handeln med jordbruksprodukter och fortsätta sina ansträngningaratt nå en gradvis liberalisering av handeln med jordbruksprodukter. Parternaskall före utgången av och därefter med tvåårsintervaller se övervillkoren för handeln med jordbruksprodukter. Därefter skall parterna, iljuset av dessa översyner och med hänsyn till resultatet av de pågåendeförhandlingarna i (Uruguayrundan), inom ramen för besluta omytterligare nedskärningar av alla slag av handelshinder inom jordbrukssektorn. I protokoll 42 till avtalet noteras att EFTA-ländernaslutit bilaterala jordbruksavtal med EG. Dessa avtal är inte en del avEES-avtalet, även om de har förhandlats fram inom ramen för EES-förhandlingarna. I artikel 20 sägs att bestämmelser och arrangemang somavser fisk och andra produkter finns i protokoll 9 till avtalet. Regeringens förslag i jordbruksavsnittet är formulerat somen information till om konsekvenser. I den mån avtaletbedöms böra föranleda ändring av svensk lagstiftning aviseras särskildaregeringsförslag eller . Lagen (1985:342) om kontrollav husdjur, lagen (1985:295) om foder, utsädeslagen (1976:298), växtskyddslagen(1972:318) och förordningen (1991:914) om avgifter på vissa jordbruksprodukterm.m. bör således ändras. I en särskild proposition avserregeringen lägga fram förslag till anpassning på fiskets område, och eventuelltkommer bemyndigande att inhämtas för införande av föreskrifter om gödselmedel.En anpassning av de svenska växtskyddsbestämmelserna bör enligt jordbruksministernanstå till dess att det klarlagts vilka bestämmelser som kommer att gälla inomEG. Jordbruksministern förordar, vidare att riksdagengodkänner de bilaterala jordbruks- och fiskeriöverenskommelser som träffatsmellan och den Europeiska ekonomiska gemenskapen. Jordbruksöverenskommelseninnebär ömsesidiga åtaganden i form av tull- eller avgiftsfria kvoter för enrad jordbruksvaror. Fiskeriöverenskommelsen innebär endast en konsolidering avanpassningsavtalet på fiskets område mellan och EG (prop.1985/86:153). Enligt jordbruksministern kommer och denbilaterala jordbruksöverenskommelsen med EG att ge svenskt jordbruk och 2 livsmedelsindustriavsevärt ökade möjligheter att konkurrera på den kommer naturligtvis konkurrensen att 1992/93:JoUly öka påhemmamarknaden med ett ökat och mer varierat utbud och relativt sett lägrepriser för konsumenterna. blir därigenom en viktig länk ianpassningsprocessen till ett medlemskap i utvecklingsklausul ijordbruksöverenskommelsen ger möjlighet att gradvis ytterligare utökafrihandeln med jordbruksvaror. För handeln med bearbetade jordbruksprodukter innebärEES-avtalet dessutom rättvisare utjämningsmetoder och en kraftig minskning avutjämningsbeloppen. Den fria rörlighet för varor, tjänster, kapital och arbetskraftsom innebär berör också jordbrukssektorn indirekt. Den ökadekonkurrens som blir följden kommer sannolikt att medföra lägre kostnader förinsatsvaror, tjänster och finansiering, anför jordbruksministern. omfattar en del av inom denveterinära sektorn. EG och har en likartad syn på bekämpning av smittsammadjursjukdomar, åtgärder som behövs för att hindra smittspridning och pålivsmedelshygieniska frågor. Bestämmelser i som rör gränskontroll,djurskydd och finansiella dispositioner omfattas inte av avtalet. Detta innebäratt kan behålla sina gränskontroller. För exempelvis BSE (cow disease) har fåttundantagsklausuler och kan alltså behålla nuvarande importförbud. accepterar EG:s regionaliseringsmodell. Dettainnebär bl.a. att vid utbrott av vissa allvarligare djursjukdomar får djur inteföras från den region där sjukdomen förekommer. EG:s inre marknad innebär att varor fritt skall kunnaföras över gränserna. De veterinära kontrollerna skall enligt EG:s reglerutföras på den ort varifrån en vara sänds, och stickprovskontroll kan utföraspå bestämmelseorten. kommer dock att ha kvar sina kontroller vidgränsen. Enligt nu gällande svensk lagstiftning får antibiotika ochandra kemoterapeutiska medel endast tillsättas foder för att förebygga, lindraeller bota sjukdom eller sjukdomssymtom. Inom EG får vissa sådana preparattillsättas generellt i foder i medicinskt syfte, och en del andra fårtillsättas i syfte att befrämja tillväxt hos djuren. Även i detta avseendemedger avtalet (bilaga 1, avsnitt II) att våra nuvarande bestämmelser behålls tills vidare. Inom EG finnsförbud mot användning av hormoner i tillväxtbefrämjande syfte. Som nämnts i det föregående aviseras en särskildproposition om ändringar i utsädeslagen . Bl.a. bör lagensterminologi anpassas till EG:s, bestämmelser om växtförädlingsavgiftenutmönstras och kraven på exportutsäde slopas. Däremot anser jordbruksministerninte att en anpassning till bör innebära några problem när detgäller s.k. grannhandel med utsäde, dvs. enstaka överlåtelser odlare emellan. innebär som sagts inte att EFTA-ländernaansluts till EG:s gemensamma fiskeripolitik (Common Fishery Policy, CFP). protokoll9 behandlas dock mänga för fisket väsentliga områden. tullättnader för fiskprodukter, bestämmelser om statsstöd, 1* 1992193. direktlandningaroch utländska direktinvesteringar. Som anförts i det 1992/93:JoUlyföregående avser regeringen att lägga fram förslag till anpassning av desvenska reglerna enligt . I två motioner har yrkanden framställts om att gällandesvenska regler bör bibehållas till skydd mot smittsamma sjukdomar och andraregler som är viktiga för en god djurhälsa. Enligt motion E2 (c) krävs detuppmärksamhet och fast vilja att bevara djurens hälsotillstånd, och det krävsregler som hindrar att djursjukdomarna sprids samt hälsokontroll när djurfiyttar mellan länder. Enligt motion E7 (s) bör de svenska kraven på djurskyddsamt hälso-, miljö- och säkerhetskraven inom jordbrukssektorn bibehållas(yrkande 7 delvis). 1 motion E7 yrkas även att gör ett uttalande tillförmån för en överenskommelse om en så långt möjligt vidgad frihandel på helalivsmedelsområdet för att förbereda den svenska livsmedelsnäringen på ett kommandeEG-medlemskap (yrkande 5). Som framgår av referatet av propositionen innebärEES-avtalet inte att och övriga EFTA-länder ansluts till EG:sgemensamma jordbrukspolitik och fiskeripolitik. Någon gemensam skogspolitikförekommer inte i EG. Däremot kommer EG:s veterinära bestämmelser att bligällande i , liksom bestämmelser om växtskydd, utsäde och genteknik påväxtodlingens område. Inom ramen för EES-förhandlingarna har de deltagandeländerna utformat ett nytt gemensamt system för utjämning av industrinsråvarukostnader. För fiskets del innebär avtalet liberalisering av handeln påen rad områden. Syftet är att öka konkurrensen och sänka priserna. I den mån den svenska anslutningen till avtalet kräverändring av vår nationella lagstiftning aviserar regeringen förslag tillriksdagen eller . Genom den bilaterala jordbruksöverenskommelsen med EG harett steg tagits mot viss liberalisering av handeln med jordbruksvaror. 1avtalet gör parterna ömsesidiga åtaganden i form av tull- eller avgiftsfriakvoter för en rad varor. Även i detta fall kan ändringar i svenskabestämmelser, såsom i tulltaxan, bli aktuella. Den bilateralafiskeriöverenskommelsen innebär inga nyheter för del. Utskottet har ingen erinran mot regeringens redovisning avEES- avtalets innehåll och de konsekvenser som förutses. I stor utsträckning föreligger samstämmighet mellan och EG-län derna. I vissa fall har dessutom den svenska lagstiftningen anpassats efter EG-reglerna. I andra fall aviseras ändring av svensk lag för anpassning till de EG-regler som omfattas av . Utskottet får tillfålle att i samband med kommande regeringsförslag närmare över väga dessa ändringar. Somjordbruksministern framhåller har och EG likartad syn 1992/93:JoUly påbekämpning av smittsamma sjukdomar. Utskottet vill dock betona den vikt som börfastas vid att de svenska bestämmelserna om skydd av djurens hälsa ochvälbefinnande inte urvattnas då avtalet träder i kraft och då nu uppnåddaundantag omförhandlas. Efter hand som gränsövergångarna ökar i antal kanbehovet av snabba och kraftfulla ingripanden mot hotande epizootier komma attöka. En hög beredskap måste finnas även i fortsättningen. Utskottet utgår frånatt regeringen beaktar dessa aspekter. Med det anförda tillgodoses i alltväsentligt syftet med motionerna E2 yrkande 2 och E7 yrkande 7 i denna del. Depåkallar därför ingen ytterligare åtgärd från sida. I årets budgetproposition aviserade regeringen en planeradändring av utsädeskontrollens organisation i syfte att anpassa den till EG:sregler. Bl.a. anfördes att grannhandel, dvs. när någon utan offentligt utbudsäljer egen skörd att användas till utsäde, inte är tillåten inom EG, och attutsädesförordningen därför borde ändras (prop. 1991/92:100, bil. 10).Jordbruksutskottet framhöll vid behandlingen att utskottet icke låtit sigövertygas om nödvändigheten av att grannhandel med utsäde förbjuds (bet.JoU12). Utskottet anser i likhet med jordbruksministern att en anpassning tillEG:s regler inte bör innebära några problem när det gäller enstaka överlåtelserodlare emellan. Utskottet har ingen erinran mot godkännande av debilaterala jordbruks- och fiskeriöverenskommelserna med EG. Jordbruksöverenskommelsenökar möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att komma in på EG:s marknad,som konkurrensen ökar på den inhemska marknaden. Utskottet har ingenannan mening än den som anförs i motion E7 (s) yrkande 5 att denna ökadeöppenhet bör följas upp med ytterligare insatser för en vidgad frihandel påhela livsmedelsområdet. Enligt vad utskottet erfarit följer den av regeringentillsatta utvecklingen för att utröna vilka möjlighetersom efter hand erbjuder sig för en utvidgning av överenskommelsen. Det finnsanledning understryka betydelsen av att en ökad frihandel icke leder till attde svenska kraven på djurskydd, och ej heller hälso- och miljökraven,eftersatts. De regler som gäller för den svenska animalieproduktionen syftarbl.a. till att höja kvaliteten på livsmedlen till konsumenternas fromma, och deetiska aspekterna på en god livsmiljö för djuren har enligt utskottets meningett betydande egenvärde. Mot den bakgrunden är det angeläget att regeringenoch den svenska förhandlingsdelegationen verkar för att producenterna i vårakonkurrentländer får villkor som är likvärdiga dem som gäller i Sverige.Regeringen bör även verka för att bestämmelser införs om märkning avjordbruksprodukters ursprung och kvalitet. Vad utskottet anfört innebär att motionärernas syftedelvis tillgodosetts. Motionsyrkandet bör mot den bakgrunden inte föranledanågot särskilt uttalande från sida. Frågorunder Miljö- och naturresursdepartementet i992/93:JoUiy En sammanfattande redogörelse för de miljöfrågor somberörs av återfinns i propositionens del I, bilaga 1 s. 41 f.Miljö- och naturresursdepartementets avsnitt återfinns i propositionens delIII, bilaga 13. Miljöfrågorna behandlas i artiklarna 7375 i huvudavtalet(prop. del rv s. 28). Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i protokoll 31artikel 3 (prop. del IV s. 260). 1 propositionen konstaterar utrikeshandebminbtern att detvisserligen ligger i samarbetets natur att våra internationella åtagandenbegränsar vårt manöverutrymme men att karaktäristiskt för de miljöfrågor somregleras inom EG är att de i allmänhet är gränsöverskridande. Genom att ageratillsammans med våra västeuropeiska partner ökar vi effektiviteten i detmiljöpolitiska arbetet. skapar förutsättningar för en sådangemensam miljöpolitik. EG kommer här liksom på andra områden att varahuvudaktör, men vi kommer tillsammans med övriga EFTA-länder att få ett ickeobetydligt inflytande. Vi kan därigenom påverka den gemensamma miljöpolitiken iambitiös riktning. Utrikeshandelsministern konstaterar vidare att EES försvensk del utgör en välkommen förstärkning av miljöpolitiska arsenal.Regeringen avser att inom dess ram aktivt bidra till att den tillväxt somkommer att följa med EFTA-ländernas anknytning till den inre marknaden ocksåleder till en miljömässigt hållbar utveckling. Sammanfattningsvis anserutrikeshandelsministern att formerna för beslutsfattandet inom EES gertillfredsställande möjligheter för och övriga EFTA-länder att få gehörbåde för sina synpunkter på föreslagen EG-lagstiftning och för egna förslag.Det är likväl klart att det endast är inom medlemskapets ram som en balansmellan åtaganden i sak och motsvarande inflytande över utformningen avregelverket kan uppnås. Huvudområden för samarbetet med EG blir miljöregler somberör varor, såsom kemikaliereglering och avgaskrav, samt krav på föroreningsutsläppfrån industri och avfallshantering. Avsikten är att och de övrigaEFTA-staterna skall samarbeta med EG också på en rad andra miljöområden såsomt.ex. beträffande miljöavgifter och vid framtagande av aktionsprogram påmiljöområdet samt genom samråd inför internationella förhandlingar. Den har, tillsammans med de övrigaEFTA-staterna, begärt förhandlingar om deltagande på lika villkor iden europeiska miljöbyrån (). Enligt miljöminbtern skapar nya möjligheterför ett intensifierat miljösamarbete och ger en plattform för attpåverka den framtida gemensamma miljöpolitiken i . En allmänbedömning är att det har gått att kombinera avtalet med den inre marknaden ochatt kan behålla de svenska miljökraven i de fall de är mer långtgåendeän EG:s motsvarande regler. En viktigfråga som gäller flera departement är miljökonsekvenserna 1992/93:JoUly Regeringen avser att under implementeringsfasen löpande bevaka demiljömässiga aspekterna av . Bl.a. kommer miljökonsekvenserna attbelysas i de skilda sammanhang då förslag om implementeringen framläggs. Därvidkommer bl.a. transporternas miljöproblem att tas upp till granskning med siktepå att uppfylla högsta tillämpade och tillämpbara ambitionsnivå. När effekternapå olika områden klarlagts bör en samlad bedömning av miljökonsekvensernagöras. Miljöministern konstaterar att de principer förmiljöpolitiken som föreslås i stämmer väl överens med fleraav de grundläggande principerna för det svenska miljöarbetet. Inom ramen för EES-samarbetet kommer den svenskaregeringen att verka för att sådana miljöskyddsåtgärder vidtas att den tillväxtsom leder till blir miljömässigt hållbar. Genom åtarsig att tillämpa på de områden som omfattas avavtalet. På de delar av varuområdet där den svenska miljölagstiftningeninnehåller strängare miljö- och hälsokrav än motsvarande EG-bestämmelserinnehåller avtalet övergångsarrangemang som medför att får behålla desträngare kraven även efter avtalets ikraftträdande. Vissa av EG:s miljö- ochhälsobestämmelser på varuområdet har delvis utarbetats i internationelltsamarbete där även deltagit, vilket i vissa fall medför att EG ochSverige redan har likvärdig reglering. De av som inte ärvarure-laterade innehåller huvudsakligen minimiregler som inte hindrar attSverige på dessa områden bibehåller eller inför strängare miljöskyddsåtgärderän EG. Socialdemokraterna framhåller i motion E7 yrkande 6 attSverige bör ta till vara EFTA-ländernas möjlighet att delta i miljöarbetet inomEG och påverka miljöpolitiken genom att aktivt agera för att miljöfrågorna gesökad tyngd i EG och i institutioner. För att en offensiv svenskmiljöpolitik skall kunna bedrivas bör regeringen och senast föreutgången av redovisa förslag om en strategi som utgår från de nyaförutsättningar innebär. I motion ElO yrkande 18 frånVänsterpartiet framförs synpunkten att vid kommande förhandlingar medbestämdhet bör hävda rätten att behålla miljömotiverade särregler. Enligt motionensyrkande 17 bör regeringen tillsätta en utredning med uppgift att redovisamiljökonsekvenserna av . Enligt motion El2 (s) bör godkännaEES-avtalet först sedan en ordentlig konsekvensanalys med ett for miljöntillfredsställande resultat har gjorts. Utskottet har inte någon erinran mot regeringensredovisning av innehåll och de konsekvenser av avtalet sommiljöministern har redogjort för. På de områden där den svenska lagstiftningenännu inte har anpassats efter EG:s regelsystem aviseras lagändringar somutskottet i annat sammanhang kommer att få ta ställning till. När det gäller inflytandet över EG:s miljöpolitik kanutskottet inledningsvis konstatera att EFTA-länderna genom artiklar99 och 100 tillförsäkras rätt till samråd och expertmedverkan på ett sätt somkan anses tillgodose dessa länders intresse. Förutom genom samordning avbestämmelser ges också vissa möjligheter för EFTA-staterna att få insyn i ochpå ett tidigt stadium genom expertsamarbete påverka kommissionens förslag tillnya gemensamma miljöregler. Därigenom får således möjlighet attpåverka utformningen av bl.a. sådana EG-regler som reglerar föroreningsutsläppav betydelse för i andra europeiska länder. EFTA-sidan har också eninitiativrätt som följer av allmänna folkrättsliga regler och som inte enbartinnebär rätt att ta upp en fråga till diskussion utan också rätt att tainitiativ till nya EES-regler. Enligt kommer och övrigaEFTA-stater att delta i EG:s hela ramforskjiingsprogram, där miljöforskningenutgör en del. Som anförs i propositionen har den ,tillsammans med de övriga EFTA-staterna, begärt förhandlingar om omedelbartdeltagande på lika villkor i den europeiska miljöbyrån (European EnvironmentAgency). Utskottet delar regeringens uppfattning att det ovannämnda expertsamarbetet och kravet på gemensamma EES-beslut innebär attSverige får direkta och ökade möjligheter att påverka övriga medlemsländer ochdärmed miljösituationen i . Flera länder i EES-området har för övrigtmiljöambitioner motsvarande . Tillsammans med dessa stater kan Sverigeinom ram driva på det miljöpolitiska arbetet i . Detta ärsärskilt viktigt, eftersom flera av de miljöproblem vi står inför fordrar eninternationell samordning för att kunna lösas effektivt. Utskottet delarregeringens allmänna bedömning att har kunnat kombineras med deninre marknaden och att har uppnått acceptabla överenskommelser i defall de svenska miljökraven är mer långtgående än EG:s motsvarande regler. Detkan konstateras ett växande intresse inom EG för miljöfrågor. Bl.a. föreslåsgenom den s.k. Maastrichtöverenskommelsen (unionsfördraget) i december 1991miljöintressena bli förstärkta. I de fall överenskommelsen kommer att medföramer långtgående möjligheter att skydda miljön, blir det därför en viktiguppgift för regeringen att verka för motsvarande ändringar i . Deprinciper för miljöpolitiken som föreslås i stämmer enligt utskottets mening väl överens med flera av de grundläggandeprinciperna för det svenska miljöarbetet. 1 regeringsförklaringen framhölls att iförhandlingarna om medlemskap i högsta tillämpade ambitionsnivå skall gällapå miljöområdet.Avsikten är att vidmakthålla och utveckla ett effektivt 1992/93:JoUly miljöskydd.Av propositionen framgår att regeringen är mitt inne i ett arbete för att höjaambitionsnivåerna i miljöarbetet både i och utomlands. Som utskottettidigare uttalat föreligger i vårt land en betydande politisk enighet ommiljöproblemens karaktär och omfattning (1991/92:JoU18). Målen för den svenskamiljöpolitiken så som de fastställdes (prop. 1990/91:90,JoU30, rskr. 338) utgör grundvalen för agerande i det internationellamiljösamarbetet. I detta samarbete har traditionellt spelat enpådrivande roll. Som anförs i motion E7 innebär nya förutsättningaroch möjligheter för miljöarbetet och ställer krav på ökad samordning inom EFTAoch med EG när nya regler skall antas. Givetvis skall ta till vara demöjligheter att delta i miljöarbetet inom EG som avtalet skapar och genom ettaktivt agerande bidra till att ge miljöfrågorna ökad tyngd inom EG och iEES-avtalets institutioner. Det föreligger härvidlag en samsyn mellanregeringen och motionärerna i motion E7. Det framgår av propositionen att på de delar avvaruområdet där den svenska miljölagstiftningen ställer strängare miljö- ochhälsotrav än motsvarande EG-bestämmelser, innehåller avtalet övergångsarrangemangsom medför att får behålla de strängare kraven även efter avtaletsikraftträdande. Det bör framhållas att vissa av EG.s miljö-ochhälsobestämmelser på varuområdet delvis har utarbetats i internationelltsamarbete där även deltagit, vilket i vissa fall medför att EG ochSverige redan har likvärdig reglering. I andra fall måste de svenskabestämmelserna skärpas för att vi skall uppnå de kravnivåer som EG:s reglerinnehåller. De av som inte är varurelaterade innehållerhuvudsakligen minimiregler som inte hindrar att på dessa områdenbibehåller eller inför strängare miljöskyddsåtgärder än EG. Utskottet äremellertid medvetet om de motsättningar som kan tänkas uppstå mellan å enasidan fri handel och konkurrens och å andra sidan höga miljöskyddskrav. Det ärjust i syfte att undvika de snedvridande effekter som låga miljöskyddskrav kaninnebära för en fri konkurrens som EG tillämpar de s.k. minimikravmedlemsländerna måste leva upp till. Motsvarande kommer att gälla inomEES-avtalet. Utskottet förutsätter att regeringens fortsatta arbete iutformningen av en för den inre marknaden gemensam miljöpolitik präglas av den höga ambitionsnivå och offensiva inriktning som miljöproblemen krä ver och som kännetecknar den svenska miljöpolitiken. Inom avtalets ram kan aktivt bidra till att den tillväxt som kommer att bli följden av EFTA-ländernas anknytning till den inre marknaden också leder till en miljömässigt hållbar utveckling. Utskottet delar således den mening som framförs i motion E7 yrkande 6 att regeringen bör agera aktivt för att ge miljöfrågorna ökad tyngd i EG och i EES- avtalets institutioner. Kraven på en offensiv miljöpolitik bör kunna tillgodoses utan att begär den redovisning av regeringens strategi som efterlyses i motion E7 yrkande 6. Med dessa uttalanden 9 finnerutskottet syftet med motionen i denna del i huvudsak tillgodo- l992/93;JoLJly sett.Motionsyrkandet bör således inte påkalla någon vidare