yttr · GG05AU8 · 1992-12-31 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottettillfålle att yttra sig över proposition 1992/93:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivna motioner såvittavser bilaga 8 med undantag av avsnittet om Arbetslöshetsersättningar (s. 55 66). Detta avsnitt i propositionen jämte därtill hörande motioner behandlas iarbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93.AU20. Utskottet yttrar sig i detföljande över deb propositionens bilaga 8 (),med ovan angivet undantag, deb följande med anledning av propositionen väcktamotioner l992/93:Fi92av m.fl. (s) yrkandena 12, 15, 26 och 1992/93:Fi93av lan m.fl. (nyd) yrkandena 5, 37 och 1992/93:Fil03av (), 1992/93:Filllav (), 1992/93:Fill5av m.fl. (v) yrkande 1, 1992/93:Fin7av m.fl. (v) yrkandena 1 8 och 1992/93:Fil20 av m.fl. (s) yrkandena 19 och Med detta yttrande överlämnas under förutsättning avfinansutskottets medgivande motion 1992/93:A478 av () i vadavser yrkande 1 om införande av ett anställningsstöd. redovisade sin syn påarbetsmarknadspolitikens inriktning, åtgärder och resurstilldelning undernästa budgetår i sina betänkanden I992/93:AU11 och AU 19, vilka behandlades . Betänkandet 1992/93:AU12 om arbetslivspolitikenhade förelagts för beslut . 1 1992/93. 1992/93 AU8y avarbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93:AU13 om regionalpo- 1992/93:AU8y litikenhandlar om situationen på arbetsmarknaden i olika delar av landet. Dettabetänkande har behandlats av . Utskottets förslag idessa betänkanden har bifallits av . Mot bakgrund av det försämrade arbetsmarknadsläget sedanbudgetpropositionen förelades anser arbetsmarknadsministernatt viss justering i inriktningen av arbetsmarknadspolitiken /94bör ske. Dessutom innebär de nu framlagda regeringsförslagen bl.a.förändringar i användningen av åtgärdsarsenalen och ändrade regler för vissastödformer. I propositionen framhålls att den rådande situationen påarbetsmarknaden är den största prövning som den svenska samhällsekonomin ståttinför . Trots att betydande insatser i form av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder har satts in för att bemästra den stigandearbetslösheten har den öppna arbetslösheten nått nivåer som är väsentligt överdem som uppmätts . Prognoserna visar enligt propositionen att påfrestningarnasannolikt kommer att kulminera under nästa budgetår, även om det efter handkommer till stånd en vändning i den ekonomiska utvecklingen till följd avindustrins ökade konkurrensförmåga. Arbetsmarknadspolitiken måste därförkoncentreras på att så långt som möjligt hejda ytterligare skärpning av läget.Arbetslinjen ligger fast. För att inte ställa () inför heltomöjliga uppgifter vid hanteringen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernamåste fokuseringen på utbildning och nya administrativt enkla åtgärder bestå,framhåller föredraganden. För att ge så många som möjligt tillfålle tillutbildning måste kostnadsutvecklingen brytas. Den dyrare upphandladearbetsmarknadsutbildningen föreslås därför få en minskad volym till förmån förutbildningar inom det regiiljära utbildningsväsendet. Ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling är exempel på åtgärder som genom sin administrativaenkelhet öppnar möjligheter för en större omfattning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Mot bakgrund av det försämrade läget på arbetsmarknadenanser föredraganden att inriktningen av arbetsmarknadspolitiken bör ha somutgångspunkt att de arbetsmarknadspolitiska resurserna i första hand skallanvändas för dem som riskerar permanent utslagning. Resurserna skall användasså effektivt som möjligt. De värst drabbade grupperna under denna lågkonjunktur ärungdomar, flyktingar och invandrare samt arbetshandikappade. Dessa gruppermåste prioriteras och få en betydligt större andel av resurserna än deras andelav arbetslösheten. Slutligen understryks i propositionen att arbetsmarknadspolitiken 1992/93:AU8y inte ensamkan klara krisen på arbetsmarknaden. Regeringen har därför vidtagit åtgärder påen rad politikområden i syfte att minska trycket på arbetsmarknadspolitiken.Här pekas bl.a. på satsningarna på infrastrukturprojekt samt åtgärder inomutbildningsområdet. Även beslut om ett program för att stimuleras.k. ROT-insatser framhålls i detta sammanhang. Socialdemokraterna konstaterar i sin partimotion Fil20 attSverige befinner sig i en ekonomisk depression med sjunkande produktion ochsysselsättning samt stigande arbetslöshet. Den onda cirkel som landet harhamnat i med ökande arbetslöshet som i sin tur leder till allt sämre offentligafinanser måste brytas. Det kan ske genom en omläggning av den ekonomiskapolitiken. Arbetsmarknadspolitiken är en del av den ekonomiska politiken, menarbetsmarknadspolitiken kan inte ensam klara målet att pressa nedarbetslösheten. Kraftfulla åtgärder behövs därför på en rad politikområden föratt få i gång produktion, investeringar och sysselsättning. Socialdemokraterna framför i sin motion att regeringen ipraktiken övergett arbetslinjen. För att understödja en utveckling mot tillväxt måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka i ett första skede av omläggningen avden ekonomiska politiken. Målet är att halvera arbetslöshetenoch redan för nästa budgetår pressa ned arbetslösheten till . Satsningar bör därför ske för att stödja näringslivetsutveckling. Nya arbetstillfållen där måste skapas genom en rad insatser.Exempel härpå är insatser genom ROT-program, resurser till trafikverken,tidigareläggning av infrastruktursatsningar, möjligheter att tidigarelägganyanställningar inom företagen. Kommunerna bör ges förutsättningar att tills vidarebehålla övertalig personal. Mer resurser krävs till utbildningsområdet. Ytterligare 15000 personer bör ges möjlighet att genomgå arbetsmarknadsutbildning. Ytterligareplatser behövs bl.a. till högskolan. Kamp mot långtidsarbetslöshet betyder ytterligareinsatser. Det kan göras i form av rekryteringsstöd och beredskapsarbeten. Det är, framhålls det i motionen, oacceptabelt att mer ochmer av de arbetsmarknadspolitiska resurserna flyttas över från åtgärder med högkvalitet till åtgärder med låg kvalitet, såsom ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling. 1 stället för ökat antal ungdomspraktikplatser behövsriktiga jobb till ungdomarna. De kan skapas genom rekryteringsstöd. Även framför i sin partimotion Fil 17synpunkter på sysselsättningssituationen i och konstaterar attarbetslösheten ligger på en dramatiskt hög nivå. Bekämpandet av arbetslöshetenmåste vara det övergripande målet för den ekonomiska politiken. Vänsterpartietpekar på de förslag som partiet har lagt fram i olika 1992/93:AU8y sammanhanginom andra politikområden och som kraftfullt skulle förbättra läget på denordinarie arbetsmarknaden om de genomfördes. Som ett sista steg harförstärkningar av arbetsmarknadspolitiken krävts. Dessa insatser skall varainriktade på åtgärder i så nära anknytning som möjligt till den ordinariearbetsmarknaden. Den aktiva arbetslinjen skall hävdas och premieras. förordar satsningar på infrastruktur ochROT-program, tidigareläggning av statliga industribeställningar, satsningarinom energi- och miljöteknik som ger nya order samt insatser inom landskaps-och kulturminnesvård som ger snabb sysselsättning. Näringspolitiska initiativför underleverantörer skapar bas för industriell expansion, ochexportstödjande initiativ för mindre och medelstora företag ger impulser tillnya satsningar, framhåller motionärerna. Satsning på utbildningsväsendet överhela linjen är av stor betydelse. Nedskärningar inom statlig och sektor bör inteske i detta allvarliga sysselsättningsläge och inte heller avreglering och bolagiseringav statlig verksamhet (yrkandena 8 och 9). En försöksverksamhet med sextimmars arbetsdag inom t.ex. vården bör inledas (yrkande 10). Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken som regeringenvalt innebär att de åtgärder som infördes som sistahandsåtgärder nu harförvandlats till ordinarie volymåtgärder. är det både billigare och gerväsentligt större sysselsättningseffekter att satsa på traditionellaarbetsmarknadspolitiska insatser, såsom arbetsmarknadsutbildning, rekryteringsstödoch beredskapsarbete. Påfrestningarna på arbetsmarknaden ar mycket stora ochkommer enligt prognoserna sannolikt att öka under nästa budgetår. Arbetsmarknadspolitikenmåste därför koncentreras på att så långt som möjligt hejda en ytterligareskärpning av läget. Arbetslösheten uppgick till ca 329 000personer eller av arbetskraften, en ökning om iförhållande till . Förutom den öppna arbetslösheten fanns omkring 210 000personer eller i olika konjunkturberoende åtgärder. Av dessa var knappt100 000 ungdomar i åldern , varav ca 70 000 hade enungdomspraktikplats. Arbetslöshetssiffrorna har legat omkring dessa tal underde fyra första månaderna 1993. Som anförs i den socialdemokratiska motionen Fil20 gällerdet att bryta den onda cirkel med ökande arbetslöshet som i sin tur leder tillallt sämre offentliga finanser. Den ekonomiska politiken måste därför läggasom. Kraftfulla åtgärder behövs inom flera politikområden för att få i gångproduktion, investeringar och sysselsättning. För att understödja en utveckling mot tillväxt, måste dearbetsmarknadspolitiska insatserna öka och i stor utsträckning inriktas motnä- ringslivet.Arbetslösheten måste bekämpas och pressas ned. För nästa l992/93:AU8y år måsteden ned till . Det gäller att gå från bidrag till aktiva åtgärder, frånmindre bra åtgärder till bättre och från åtgärd till arbete. Regeringen hävdar att man håller fast vid arbetslinjen. 1praktiken har man lämnat den. AMS tillförs mindre resurser under nästa budgetårtrots att arbetslösheten stiger. Det innebär att kontantersättningen nästa årkommer att dominera arbetsmarknadspolitiken. Staten får med andra ord lånaåtskilliga miljarder för att kunna betala ut kontantstöd. Utskottet anser ilikhet med motionärerna i motion Fil20 att det är bättre att låna tillinvesteringar och aktiva åtgärder än att låna till kontantstöd. 1 likhet med motion Fil20 understryker utskottet behovetav att satsa på näringslivets utveckling och skapa nya arbetstillfållen genomsatsningar på beredskapsarbeten, ROT-åtgärder, underhåll och investeringar,tidigareläggning av infrastrukturinvesteringar och erbjudande till näringslivetatt anställa arbetskraft med rekryteringsstöd. Det satsas emellertid inte bara för lite resurser på denaktiva arbetsmarknadspolitiken. Lika allvarligt är det att den aktiva arbetsmarknadspolitikenurholkas och kvaliteten försämras. Kärnan i den aktiva arbetsmarknadspolitikenär att stärka den enskilde genom att erbjuda arbetsmarknadsutbildning eller attfå vederbörande i arbete genom rekryteringsstöd eller beredskapsarbete.Utbildning lönar sig i längden. Men genom att sänka nivån påutbildningsbidragen försvårar regeringen möjligheterna för många ungdomar atthöja sin utbildningsnivå. I stället för ytterligare satsningar på åtgärder med brakvalitet föredrar regeringen åtgärder som ungdomspraktik och arbetslivsutveckling.1 likhet med motionärerna i motion Fil20 finner utskottet detta oacceptabelt.Utskottet avvisar en utökning av antalet ungdomspraktikplatser. 1 stället börungdomar anställas med rekryteringsstöd, vilket leder till att de får riktigajobb. Även ungdomar som genomgått ungdomspraktik bör kunna anställas medrekryteringsstöd. Vad arbetsmarknadsutskottet med tillstyrkan av motionFil20 (yrkande 3) anfört bör ges regeringen till känna. Motion Fil 17 (v) (yrkandena 1, 2, 8 och 10) får med detanförda anses i huvudsak tillgodosedd. tillstyrker att underramanslaget för /94 anvisar 820 000kr utöver vad anvisat (bet. 1992/93:AU8, rskr. Utskottet tillstyrker förslaget att mjnska det avriksdagen beslutade (1992/93:AU8, rskr. 204) reservationsanslaget Utredningarm.m. B 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder l992/93:AU8y 1 årets budgetproposition (1992/93:100 bil. 11) aviseradesatt eventuella justeringar under anslaget skulle tas upp mer i detalj ikompletteringspropositionen. Utskottet behandlar först förslaget att använda 350miljoner kronor av anslaget till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förtillfällig förstärkning av arbetsförmedlingens personal. Socialdemokraterna anser i motion Fil20 (yrkandena 1 och20) att AMV visserligen behöver ytterligare resurser för förvaltningskostnadermen avvisar förslaget att medlen skall tas från anslaget till Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. I stället föreslås att ytterligare tillförsanslaget förvaltningskostnader. 1 detta sammanhang tar utskottet upp förslaget i Nydemokratis motion Fi93 (yrkande 37) att avveckla AMS, och . Åtgärdenskulle innebära en besparing på enligtmotionärerna. Utskottet noterar att arbetsmarknadsministern ipropositionen anmäler att han senare kommer att föreslå regeringen att ettuppdrag att granska AMV:s effektivitet lägg ut. Eftersom åtgärden föreslås vara tillfållig godtarutskottet att AMV får använda på sätt som föreslagits.Därmed avstyrker utskottet motion Fil20 (yrkandena 1 och 20). Förslaget i motion Fi93 (yrkande 37) att avveckla AMS, LANoch avstyrktes på anförda skäl av utskottet så sent som (AUI9). följde utskottets förslag (rskr. 1992/93:258). Utskottet harinte ändrat uppfattning utan avstyrker även nu detta förslag. Utskottet övergår nu till att behandla övriga förslag omarbetsmarknadspolitiska åtgärder. 1 detta avsnitt behandlar utskottet regeringens ochmotionernas förslag beträffande arbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetåroch utbildningsbidragens konstruktion och nivå. Arbetsmarknadsutbildning ges antingen som en avarbetsmarknadsmyndigheterna upphandlad utbildning även benämnd särskilt anordnadutbildning eller genom att arbetsmarknadsmyndigheterna utnyttjar platser inomdet reguljära utbildningsväsendet. Vid arbetsmarknadsutbildning får deltagarna ettutbildningsbidrag som består av dels en dagpenning som lämnas iveckan med belopp som redovisas i det följande, dels ett särskilt bidrag. Förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning gerbestämmelser om denna utbildning och om utbildningsbidragen. Vidare kanarbetsmarknadsmyndigheterna ge bidrag till företag /93:AU8y Detta regleras genom en särskild förordning i ämnet, 1984:518. har tidigare godkänt de förslag tillriktlinjer regeringen lagt fram i årets budgetproposition i fråga om bl.a.ersättningarna inom arbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidragen. Enligtdessa riktlinjer skall kompensationsnivån inom arbetslöshetsförsäkringensänkas från av tidigare inkomst och utbildningsbidragen förkassamedlemmar sänkas i motsvarande omfattning. Riktlinjerna innebär härutöver att nuvarandeberäkningsgrund för att fastställa ersättningsbeloppen för högsta dagpenning iarbetslöshetsförsäkringen, för det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) och förutbildningsbidragen frångås. Vidare skall högsta dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen sänkas från ochbeloppet för KAS per dag. Även utbildningsbidragen tillkursdeltagare som har rätt till kassaersättning skall sänkas så att de motsvararden nya nivån i arbetslöshetsförsäkringen. Med hänvisning till det tidigare riksdagsbeslutet uttalasi propositionen (s. 6061) om de nya utbildningsbidragsnivåerna att högstadagpenning för en kursdeltagare som har rätt till ersättning frånarbetslöshetskassa sänks . Dagpenningen till dem som inteär berättigade till kassaersättning sänks från 358 till 338 resp. från 253 till239 kr. De nya dagpenningbeloppen skall gälla fr.o.m. den 5 juli 1993.Krontalsbeloppet för det bidrag som utgår till vissa handikappade iungdomspraktik bör fr.o.m. samma tidpunkt sänkas . Socialdemokraterna (motion Fil20 yrkande 8) ochVänsterpartiet (motion Fil 17 yrkande 15) motsätter sig de sänkningar av nivåernaför utbildningsbidragen som anges i propositionen. Med hänvisning till de riktlinjer i fråga om bl.a.utbildningsbidragen som har godkänt tidigare under (bet.1992/93:AU19 res. 9 under mom. 20, rskr. 258) godtar utskottet dedagpenningbelopp som regeringen har föreslagit. De föreliggandemotionsyrkandena om avslag på propositionen i denna del avstyrks alltså. Utbildningsbidragen fick sin nuvarande konstruktion år1975. Regeringen har från varit bemyndigad att själv fastställadagpen- ningbeloppen.Det bemyndigande som har gällt lämna- l992/93:AU8y des avriksdagen (prop. 1987/88:114, bet. AU 18 hemställan mom. 4, rskr.387). Enligt det bemyndigandet kan regeringen anpassa utbildningsbidragens nivåtill förändringarna av industriarbetarlönerna, dvs. enligt sammaberäkningsgrund som infördes för ersättningarna vid arbetslöshet. Som framgått av redovisningen ovan har tidigareunder anslutit sig till regeringens uppfattning att den tidigareberäkningsgrunden för utbildningsbidragen bör frångås. 1 den proposition somhär behandlas har regeringen aktualiserat ändrade beräkningsprinciper förersättningarna vid arbetslöshet. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attregeringen ges ett nytt bemyndigande i fråga om utbildningsbidragen, avinnebörd att regeringen medges att anpassa utbildningsbidragens nivå ianslutning till förändringar som görs av ersättningarna vid arbetslöshet. Utbildningsbidragen lämnas, som framgår av benämningen,som bidrag. Endast i ett mycket begränsat avseende kan utbildningsbidragetsdagpenning omvandlas till lån. Det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa,SVUXA, består däremot av en bidrags- och en lånedel. Bidragsdelen i SVUXA uppgår till av vad denstuderande skulle ha fått som utbildningsbidrag vid enarbetsmarknadsutbildning. Tillsammans med lånedelen skall den studerande få ettstudiestöd, som beloppsmässigt är lika stort som han eller hon skulle ha fåttsom utbildningsbidrag efter skatt. Den studerande kan avstå från att ta ut låneller ta ut endast en del av lånet. De nu refererade delarna av bestämmelserna om särskiltvuxenstudiestöd gäller studerande som är medlemmar i en arbetslöshetskassa ochhar kvalificerat sig för rätt till ersättning från kassan. Andravuxenstuderande kan också få särskilt studiestöd, men bidragsandelen blir i såfall väsentligt lägre än ovan sagts. I bilaga tillkompletteringspropositionen föreslås att dessa vuxenstuderande skall få sammastudiestöd som de som har rätt till ersättning från en arbetslöshetskassa. Regeringen anser att även utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning i nedan angiven omfattning skall bestå av ett bidragoch ett studielån enligt de principer som gäller för SVUXA. föreslåsfastställa de grundläggande reglerna härom i en ny lag om särskilt studielånför den som genomgår arbetsmarknadsutbildning. Lånen förutsätts blifinansierade med upplåning genom Riksgäldkontorets försorg. Den närmareutformningen av reglerna, i huvudsak enligt studiestödslagens bestämmelser omSVUX och SVUXA, förutsätts an komma på regeringen. Kombinationenav bidrag och lån skall enligt den föreslagna lägen 1 992/93:AUSv 1.för ungdomar vid all arbetsmarknadsutbildning, 2.för personersom har fyllt och som har beviljats arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet. Härmed avses utbildning på grund- ochgymnasieskolenivåer inom och statlig vuxenutbildning i gymnasieskolaeller på folkhögskola samt utbildningar på högskolenivå vid universitet ochhögskola eller motsvarande eftergymnasial utbildning hos andrautbildningsanordnare. De nya reglerna skall omfatta utbildningar som beviljasfr.o.m. Socialdemokraterna (motion Fil20 yrkandena 19, 21 och 22)och (motion Fil 17 yrkandena 14 och 16) yrkar avslag påregeringens förslag till utbildningsbidrag med lånedel. () yrkari motion Fil 11 avslag på förslaget i vad avser konsekvenserna pårehabiliteringsområdet. Socialdemokraterna anser att det är oacceptabelt attarbetslöshetsför-säkrade kursdeltagare med regeringens förslag kommer att fåett utbildningsbidrag som motsvarar två tredjedelar av den arbetslöshetsersättningsom utgår om kursdeltagaren stannar hemma i stället för att gå på utbildning.Vänsterpartiet menar att lånemöjligheten i många fall kommer att bli ettlånetvång. När vuxna arbetslösa söker sig till utbildning inom detreguljära utbildningsväsendet på grundskole-, gymnasie- eller högskolenivå kanstudiestöd komma att utgå antingen som helt bidrag i form av utbildningsbidrageller som en kombination av bidrag och lån i form av särskilt vuxenstudieslödför vuxna (SVUXA). Liksom regeringen anser utskottet att det är skäligt att denenskilde betalar en viss del av kostnaderna för studier som leder till enallmän kompetenshöjning. Som påpekas i propositionen är det här fråga omutbildningar som den enskilde själv har att ansöka om och antas till ikonkurrens med andra personer. Det får också anses skäligt att ungdomar somantas till arbetsmarknadsutbildningens särskilt anordnade (upphandlade) kurser,dvs. till yrkesförberedande och yrkesinriktade kurser, får betala en del avstudiekostnaderna liksom andra ungdomar som väljer andra studieformer ochstudievägar. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om attinföra en återbetalningsdel i utbildningsbidraget och avstyrker samtidigtavslagsyrkandena i motionerna Fil 11 (s). Fil 17 (v) (yrkandena 14 och 16) ochFil20 (s) (yrkandena 19. 21 och 22). Det i propositionen, framlagda förslaget till lag om särskilt .studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildninglämnas av utskottet utan erinran och före- slås bliantaget av . Samordningav uibildningsbidrag med andra förmåner 1992/93:AU8y I 29 och 30 §§ i den tidigare nämnda förordningen(1987:406) om arbetsmarknadsutbildning ges bestämmelser om .samordning avutbildningsbidragen med andra förmåner som sjukpenning, pensioner, livräntor,lön m.m. Bestämmelser om samordning med utbildningsbidrag finns också, t.ex. ilagen om anställningsskydd och lagen om allmän försäkring. En kursdeltagare som blir sjuk får med nuvarande regleruppbära sjukpenning från . Sjukpenningen minskar utbildningsbidragetsdagpenning med motsvarande belopp. Regeringen föreslår all kursdeltagarnassjukpenninggrundande inkomst när studierna påbörjas skall förklaras vilandeunder utbildningstiden. 1 stället skall deltagarna behållautbildningsbidragets dagpenning vid frånvaro på grund av sjukdom, med enkarensdag vid varje sjuktillfålle. När det gäller den närmare utformningen avförslaget hänvisas till framställningen i propositionen (s. 2123). Förslagenmedför att 3 kap. 5, 10 och 10 c §§ samt 4 kap. 14 a § lagen om allmänförsäkring behöver ändras. Vidare förordar regeringen ändrade regler för samordningenav andra förmåner. I fråga om periodiska ersättningar såsom partiellaförtidspensioner/sjukbidrag och egenlivräntor uttalas att samordning endast börske när ersättningarna avser samma inkomstbortfall. Vad beträffar de dagbaserade ersättningarna, exempelvisföräldrapenning och rehabiliteringsersättning, anförs i propositionen attsamordningen skall ske genom att utbildningsbidragets dagpenning minskas medden andra förmånens belopp. I dessa delar föreläggs förslag till ändringarbeträffande lagen om allmän försäkring i 8 kap. 12 § (efterlevandepension) och22 kap. 15 § (rehabiliteringspenning). Beträffande pensioner anser regeringen att samordniiigeninte längre skall omfatta privata pensionsförsäkringar, såvidaförsäkringsbeloppen inte utgår på grund av förvärvsarbete. Vidare angesprinciper för att samordna dagpenningen med lön under uppsägningstid elleravgångsvederlag. I anslutning härtill presenteras ett lagförslag som innebäratt man slopar regeln i 13 § lagen om anställningsskydd om att lönen till enanställd skall minskas med det utbildningsbidrag somarbetstagaren har beviljats efter uppsägningen. Därjämte föreslås att man skall upphäva en regel somgaranterar en kursdeltagare en dagpenning på , även om dagpenningenpå grund av samordningsreglerna egentligen skall reduceras till O kr. Slutligen förordar regeringen att man tar borthittillsvarande möjlig heter för kursdeltagarna att vid utbildningens början få förskott och vid utbildningens slut ett lån motsvarande ett visst antal dagpenningbe- . Utskoiieisöverväganden l992/93:AU8y Utskottet godtar för sin del vad som anförts ochföreslagits i dessa avsnitt av propositionen och lämnar utan erinran de ianslutning härtill framlagda förslagen till ändringar i lagen om allmänförsäkring och anställningsskyddslagen.