yttr · GG05JuU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsyttrande /93: JuU2y Åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin 1992/93 JuU2y har i ett beslut den 3 november 1992berett bl.a. justitieutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin jämte de motionersom kan komma att väckas med anledning av propositionen och som rör resp.utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar justitieutskottet propositionensåvitt avser besparingar inom område jämte motion1992/93:Fil6 av (-) (delvis) samt motion 1992/93:Fi35 av IngvarCarlsson m.fl. (s) (yrkande 8). Ärendetföranleder följande yttrande från justitieutskottet. Regeringen och Socialdemokraterna träffade i september1992 en överenskommelse om ett antal ekonomisk-politiska åtgärder i syfte attstabilisera den svenska ekonomin. Det strukturella underskottet i statsbudgetenskall minskas kraftigt. Inkomstsidan skall förstärkas, bl.a. för att möjliggöraökade arbetsmarknadspolitiska satsningar. Kostnadsläget i näringslivet skallförbättras. Som en följd av överenskommelsen lämnas i propositionenförslag på en rad olika områden. Bl.a. föreslås besparingar inom Justitiedepartementetsområde på sammanlagt . Besparingarna bör, enligt vadsom anförs i propositionen (s. 13), bl.a. göras genom rationaliseringar inompolisväsendet och genom att reglerna för polisaspiranters studieförmånerförändras så att studiefinansieringen kommer att ske med studiemedel. 1 1992/93. .\:. Motionerna 1992/93:JuU2y I motion Fil6 anförs, såvitt nu är i fråga, attrationaliseringar inom polisens område bör ske genom en ny organisation med ettpolisdistrikt i varje län. Vidare kan, framförs det i motionen, besparingargöras genom att minska resurserna för bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten som enligt motionären ändå inte bedrivs på ett effektivt sätt. I motion Fi35 begärs ett uttalande av innebörd attregeringen senast i samband med budgetpropositionen skall redovisakonkreta och kraftfulla åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Som framgått anförs i propositionen att besparingarnainom område skall göras bl.a. genom rationaliseringarinom polisväsendet. Konkreta förslag kommer att presenteras i budgetpropositionenår 1993. I sammanhanget kan nämnas att i juni1992 fick ett regeringsuppdrag (dnr 92-2521) att se över den centralapolisorganisationen mot bakgrund bl.a. av det nya systemet med rambudgeteringsom infördes för polisen i och med innevarande budgetår (prop. 1991/92:100bilaga 3, JuU23, rskr. 230) och den nya regionala ledningsorganisationen inompolisen (prop. 1991/92:52, JuU9, rskr. Vidare kan nämnas attlänsstyrelserna, som är högsta polisorgan i varje län, fått i uppdrag attutarbeta ett program för en fortsatt rationalisering av polisverksamheten iresp. län i syfte att länets samlade polisresurser skall användas så effektivtsom möjligt. Rationaliseringsprogrammet skall avse såväl den operativaverksamheten som administrativa och organisatoriska frågor inom länet (seregleringsbrevet för polisväsendet för /93). Slutligen harRikspolisstyrelsen med anledning av den överenskommelse som ligger till grundför den i detta ärende aktuella propositionen hos regeringen hemställt om attfå i uppdrag att göra en översyn av bl.a. polisdistriktsindelningen (dnr92-3739). Skrivelsen bereds i . Som framgått pågår ett omfattande beredningsarbete när detgäller att på de olika nivåerna inom polisorganisationen effektivisera och rationalisera arbetet. I det besvärliga statsfinansiella läge som råder är detta ett utomordentligt angeläget arbete. Utskottet vill för sin del stryka under att besparingar inom polisområdet i första hand bör göras genom administrativa rationaliseringar. Utskottet vill också framhålla att indragningar i den redan ansträngda polisverksamheten på fåltet måste undvikas. Däremot är det självklart så att också fåltverksamheten skall bedrivas på ett sådant sätt att resurserna utnyttjas .effektivt. Det pågående beredningsarbetet, som inrymmer vissa mycket komplicerade frågor, bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas, och något uttalande med anledning av motion Fil6 bör således inte komma i fråga. föreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motionen och tillstyrker bifall till regeringsförslaget i denna 2 Utskottet kan också tillstyrka förslaget i propositionenom ändrad 1992/93:JuU2y studiefinansiering för polisaspiranter. I dettasammanhang vill utskottet dock aktualisera frågan om en översyn avpolisutbildningen; förändringar härvidlag kan bli nödvändiga för att det skallvara möjligt att genomföra en studiemedelsfinansiering under hela eller delarav polisutbildningen. Utskottet utgår från att denna fråga övervägs iregeringskansliet i samband med att ett konkret förslag till finansiering avpolisutbildningen utarbetas. Sammanfattningsvis anser justitieutskottet attfinansutskottet bör godkänna vad som förordas i propositionen om besparingarinom område. I fråga om den ekonomiska brottsligheten uttaladeutskottet (1990/91:JuU23, s. 12 f, rskr. 213) att det behövdes enövergripande översyn av åtgärderna mot den. Detta gav också som sinmening regeringen till känna. uttalande ledde till den begärdaöversynen. Denna redovisades av och Riksåklagaren i engemensam rapport om vissa frågor om ekonomisk brottslighet. I rapporten förs bl.a. resonemang om orsakerna till debristande utredningsresurserna för ekobrott hos polisen och man kommer framtill att situationen bottnar i den frihet som systemet med fria resurser germyndigheterna. Denna frihet kan, anförs det i rapporten, leda till attstatsmakternas övergripande beslut om resursanvändningen inte alltidautomatiskt överförs till verksamheten på lokal nivå. I rapporten tas vidare upp en del frågor om lagstiftningsom övervägs inom eller, i något fall, redanlett till förslag i [se förslaget till ändring i delgivningslagen(1970:428) i prop. 1992/93:68 om ändringar i aktiebolagslagen m.m.|. I rapporten föreslås också andra åtgärder som kan vidtasav Riksåklagaren, och inom ramen för denordinarie verksamheten antingen av den enskilda myndigheten eller i samråd. Somexempel kan nämnas central metodutveckling, ändrade arbetsmetoder, utökad ochändrad utbildning för åklagare och poliser samt utveckling av vissasamverkansrutiner. De nämnda myndigheterna har av regeringen fått i uppdragatt redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rapporten i form aveffektiviseringar inom ramen for myndigheternas ordinarie verksamhet. Endelrapport skall avlämnas , och uppdraget skallslutredovi-sas före utgången av (dnr 91-1020, 91-3649, 92-67). Här kan också nämnas att Riksåklagaren i enskrivelse (AD 679-92) till regeringen efter samråd med och Riks polisstyrelsen hemställt om resurser för en särskild utredningsgrupp med uppgift att utreda eventuella brott inom banker och finansinstitut. Kostnaden beräknas exki. lokaler m.m. till och gruppen förväntas behöva arbeta . I skrivelsen konstateras att situationen alltjämt är utomordentligt dyster vad gäller utredning om ekonomisk brottslighet och att läget inte har förbättrats sedan den ovannämnda rapporten avlämnades strax ; inom åklagar- 3 väsendetfinns anmälningar om misstänkt brottslighet av mycket kvali- ficeratslag riktad mot banker och andra finansinstitut, och förutsätt- 1992/93:JuU2y ningarna för att med nuvarande resurser inom rimlig tid genomföraoch avsluta förundersökningar ens i de mest graverande fallen är små.Skrivelsen bereds nu i . I sammanhanget kan också nämnas att riksåklagaren planerarytterligare utbildning för ekobrottsåklagare. Utskottet har återkommande behandlatfrågor om ekonomisk brottslighet. anordnade utskottet en offentligutfrågning i ämnet och utskottets ställningstagande i samband medbudgetbehandlingen det året (1990/91: JuU23 s. 12 f) mynnade som framgåttut i bl.a. en begäran om en övergripande översyn av åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. I sammanhanget anförde utskottet bl.a. i sitt av riksdagengodkända betänkande att den ekonomiska brottsligheten utgör ett stortsamhällsproblem. Utskottet framhöll, i linje med tidigare enhälligauttalanden, att den ekonomiska brottsligheten leder till en rad skadeverkningarför samhället; stora medborgargruppers lojalitet mot regelsystemet på främstskatterättens och det ekonomiska livets område i övrigt sätts på stora prov,statens och kommunernas finanser påverkas negativt varigenom fördelningspolitiskasträvanden motverkas och snedvridna konkurrenssituationer uppstår mellan olikaföretag så att seriöst arbetande företag slås ut. Utskottet ansåg det angelägetatt samhället vidtar kraftfulla åtgärder för att motverka den ekonomiskabrottsligheten. Vid behandlingen av frågor om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten hänvisade utskottet i första hand tillRiksåklagarens och som var under beredning iregeringskansliet (1991/92:JuU23, rskr. Utskottet utgick från attregeringen skulle återkomma i frågan och avstyrkte bifall till ett antal motioner.I samma ärende tillstyrkte utskottet en motion (1991/92:Ju832 yrkande 1) om attavsätta resurser för en s.k. finanspolis som främst skall ha till uppgift attutreda tvätt av svarta pengar, dvs. pengar som utgjort av brottsligverksamhet. har fått i uppdrag att ianslagsframställningen rapportera om gjorda erfarenheter avfinanspolisen. Därvid skall särskilt belysas frågor om arbetsmetoder, samarbetemed andra myndigheter och med utländska organ samt resultatet av verksamheten.Vidare skall de rättsliga förutsättningarna för finanspolisens verksamhetingående analyseras (se regleringsbrev för polisväsendet för budgetåret1992/93). har alltjämt den uppfattningen om denekonomiska brottslighetens skadeverkningar som kom till uttryck ärende,och justitieutskottet vill framhålla vikten av att denna sorts brottslighet, ilikhet med annan brottslighet, också i fortsättningen bekämpas med kraft.Justitieutskottet föreslår att finansutskottet avstyrker bifall till motionFil6 i den del den avser minskade resurser för kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. har erfarit att regeringen avser att ibörjan av december presentera åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Härigenom tillgodosesenligt utskottets uppfattning kravet i motion 1992/93:JuU2y Fi35 på att regeringensnarast skall lägga fram ett åtgärdsprogram mot sådan brottslighet. Det saknasalltså anledning för att göra något uttalande med anledning avmotionen. föreslår att finansutskottet avstyrker bifall tillmotion Fi35 i här behandlad del. Stockholmden På justitieutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), JerryMartinger (m), (), (), (),(), (), (), SigridBoikéus (s), (), (), (nyd), AlfEriksson (s) och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. Programmot den ekonomiska brottsligheten Lars-ErikLövdén, , , (), SigridBoikéus, och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Härigenom tillgodoses" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: Justitieutskottetvill nu ytterligare understryka att den ekonomiska brottsligheten, om den intestoppas, utgör ett allvarligt hot mot samhällsekonomin. Om detta slagsbrottslighet ostört Sr breda ut sig hotas i förlängningen en sund samhällsmoraloch respekten för viktiga demokratiska värden. Mot den bakgrunden anserutskottet att regeringen bör få i uppdrag att lägga fram ett samlatprogram med omedelbara och kraftfulla åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Justitieutskottetföreslår att finansutskottet hemställer att som sin mening gerregeringen till känna vad justitieutskottet anfört med anledning av motion Fi35i här behandlad del.