yttr · GG05UU6 · 1992-12-31 00:00:00 — Yttrande över regeringens proposition 1992/93:179 omåtgärder mot klimatpåverkan m.m. 1992/93 UU6y Jordbruksutskottethar genom beslut berett ulrikesutskottet tillfålle att yttrasig över proposition 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. jämteföljdmotioner i de delar ulrikesut-skotlets beredningsområde berörs. Underförutsättning av jordbruksutskottets medgivande överlämnar utrikesutskottettillsammans med föreliggande yttrande jämväl motionerna 1992/93:U237, U243,U603 yrkande 2, U645 yrkande 3 och U656 yrkandena 8, 12 och 13. Utskottet yttrar sig i detföljande över debpropositionen såvitt avser bilaga 1 från Miljö- och naturresursdepartementetsamt bilaga 4 från avsnillet 2. Svenska insatser i bl.a.Baltikum och för energieffektivisering och förnybara energislag deb motioner som väckts med anledning avproposition 1992/93:179, 1992/93:Jo86 av m.fl. (s) yrkandena10 och 11 1992/93:Jo91 av m.fl. (kds) yrkande 1 1992/93;Jo92av () yrkande 2 debmotioner som väckts med anledning av proposition 1992/93:100 bilaga 4, 1992/93:U237 av HugoBergdahl (fp) 1992/93:U243 av BirgittaDahl (s) 1992/93:U603 av () yrkande 2 1992/93:U645 av BertilMåbrink (v) yrkande 3 1992/93:U656av lan m.fl. (nyd) yrkandena 8, 12 och 13. Ipropositionen föreslås all godkänner den ramkonvention om klimatförändringarsom undertecknades under om miljö och utvecklingi . I propositionen redovisas också förslag tillfortsatta åtgärder inom kli- 1 1992/93. Förslagen läggs fram från fyra departement, nämligen 1992/93:UU6y Miljö- och naturresursdeparlementel samt Kommunikations-, Jordbruks- ochNäringsdepartementen. 1 klimalkonvenlionen förpliktar sig parterna att uppnåvissa generellt formulerade mål, nämligen att minska utsläppen avväxthusgaser, att öka upptagen av sådana gaser i sänkor och alt underlättaekosystemens successiva anpassning till klimatförändring. Konventionen äruppbyggd på ett processorienteral sätt med bestämmelser om kontinuerliguppföljning i form av rapportering från parterna och granskning av nationellaprogram och planer. Detta gör det också möjligt för parterna all gå vidare inomkonventionens ram genom att ytterligare förstärka och kvantifiera sinaåtaganden i ljuset av nya mätdata och vetenskapliga forskningsrön omklimatutvecklingen och sambanden mellan klimatförändring och växthusgaser. Konventionens parter är uppdelade i två länderkategorier,utvecklade industriländer och utvecklingsländer. Staterna i det tidigare Östeuroparäknas till industriländerna, men del noteras all de befinner sig i ettövergångsskede. De förslag som läggs fram från Miljö- ochnaturresursdepartementet (bil. 1 till propositionen) innebär i huvudsakföljande. Ändringarna i Montrealprotokollet om ämnen som bryter nedozonskiktet överlämnas till för godkännande. För /94föreslås dels all anvisas för klimalrelaterad information ochutbildning m.m., dels att anvisas för det bilateralasamarbetet om kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd i Central- ochÖsteuropa, dels alt anvisas för alt utarbeta en vision förÖstersjöområdet, dels alt anvisas för fortsatt strålskyddssamarbetemed de baltiska staterna och , dels att anvisasför i första hand multilaterala miljö- och kärnsäkerhetsprogram i . Miljöministern framhåller all bör användamöjligheterna att samverka med andra länder på det sätt som klimalkonvenlionenöppnat möjlighet för. För svensk del är, säger han, en sådan samverkan ocksåangelägen med tanke på att åtgärder i energisystemen i framför allt Östeuropaär nödvändiga för att minska nedfallet av försurande luftföroreningar fråndessa länder. I propositionen aviseras att en särskild utredare inomkort kommer alt tillkallas för att närmare belysa möjligheterna till gemensamtgenomförande och redovisa förslag om formerna för ett framtida samarbete medandra länder i klimatpolitiken. I fråga om det nordiska samarbetet har inom ell stort antal projekt beröringspunkter till klimatområdet.Miljöministern anser att del är angeläget att samordna nordiska insatser t.ex.när del gäller att bedöma framtida klimatförändringars effekter på klimatet ivåra länder. Del hittillsvarande nordiska elsamarbelet inom Nordel har haftstor betydelse för vår gemensamma elförsörjning. Miljömininistern anser att det är angeläget alt studerahur vi i det framlida nordiska elsamarbelet kan ta till vara fördelar med bl.a.ett optimaltutnyttjande av de sammantagna nordiska elprodukiionsresur- 1992/93:UU6yserna, främst vattenkraften. En sådan gemensam nordisk studie har redanföreslagits inom . De svenska insatserna inom kärnsäkerhets- ochstråbkyddssamarbe-tet med de baltiska staterna och koncentreras främstpå förbättrad säkerhet vid kärnkraftverken i vårt närområde samt på stöd lillde nationella tillsyns- och kontrollorganen i de baltiska staterna samlRyssland, och . De bilaterala kärnsäkerhetsprogrammenkoordineras genom samarbete inom G-24 där medverkar. Dennakoordinering avser i huvudsak projekt med anknytning till säkerhetshöjandeinsatser i kärnkraftverk och behandlar således inte strålskyddssamarbete i ettmiljö- och hälsoperspektiv som inte är direkt kopplat tillsäkerhetsförhållandena i de östeuropeiska kärnkraftverken och de därmedsammanhängande riskbedömningarna av en kärnkraftsoiycka. De svenska projekten inom kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbe-tel administreras och samordnas av Statenskärnkraftinspektion (SKI) och Statens strålskyddsinslitut (SSI). Förutom medverkan i direkt kärnsäkerhelsrelalerade projekthar SSI även inlett samarbete med de baltiska staterna och kring bl.a.omhändertagande och deponering av förbrukade strålkällor och radioaktivt avfallfrån industrier och sjukhus. Inom ramen för arbete med bl.a. kärnsäkerhets-och slrålskyddsfrågor har behovet av samarbete kring Sillamäedammen ochomhändertagande och slutförvaring av vissa strålkällor understrukils. I bilaga (bil. 4 lill propositionen)framhålls beträffande energipolitiken och klimalkonvenlionen att de verkningarsom utsläpp av klimatpåverkande gaser befaras ge upphov till är oberoende avvar utsläppen äger rum. Kostnaderna för all begränsa utsläppen är dock mycketvarierande och i hög grad beroende av var begränsningarna genomförs. De klimalpolitiska åtgärderna på energiområdet måste utgåfrån högt ställda krav på kostnadseffektivitet. Rangordningen mellan åtgärdernabör därför bestämmas av deras effekt för att minska klimatpåverkan iförhållande till kostnaden. Koldioxidutsläppen i det svenska energisystemet harhalverats som en följd av långtgåendeenergieffektivisering och en övergång från fossila bränslen till andraenergikällor. Kostnaderna för ytterligare utsläppsbegränsningar iSverige är höga jämfört med kostnaderna i bl.a. de östeuropeiska länderna,vilka kännetecknas av avsevärt lägre energieffekliviiet och större andel fossilabränslen i energibalansen. De svenska klimatpolitiska insatserna inomenergiområdet skall därför koncentreras till två områden: i forskning,utveckling och demonstration av energieffektiv teknik och teknik för attutnyttja förnybara energikällor, samt i , och övriga Östeuropaenergieffektivisering och övergång till förnybara energikällor. Enligt eni propositionen redovisad rapport från Förenta nationer- [ nasekonomiska kommissions för (ECE) kommitté för energi- 1* 1992/93. frågor omenergiförsörjningsläget och möjligheter till energihushåll- 1992/93:UU6y ninginom Väst- och minskade energiåtgången per BNP-enhet med imarknadsekonomierna i väst , medan den ökade undersamma period med i och dåvarande . Den specifikaenergiförbrukningen i är dubbelt så hög som i och iOSS-länderna högre. Detta beror bl.a. på att den lunga industrinsvarar för en mycket stor del av industriproduktionen i dessa länder. Dessutomär energisystemen ineffektiva och dåligt underhållna och drivna. I propositionen föreslås all ett program utformas medsyfte att bidra till främst energieffektiviseringsåtgärder och ökat utnyttjandeav förnybara energislag i och . Även insatser i utvecklingsländernaskall kunna finansieras inom ramen för programmet. Insatserna skall pågå underen . För /94 anvisas under ett nyttanslag benämnt Åtgärder för energief-fektiviseringar m.m. i bl.a. ochBaltikum. Ansvar för hantering av stödet föreslås i propositionen ges . I bilaga (bil. 2 tillpropositionen) föreslås all skall avsättas för svenskastödinsatser i som förbereds inom ramen för det pågående samarbetetom trafik och miljö i . Miljö- och kärnsäkerhetsåtgärder i , ochÖsteuropa m.m. I motion U237 (fp) erinras om den risk för helaNordkalotten som kärnkraftverket på utgör genom dumpningar bl.a. avkärnavfall. bör tillsammans med övriga nordiska länder,framför allt och , initiera ett utökat samarbete inomkärnsäkerhetsområdet för all på lång sikt bistå med att skapa en hållbaroch miljövänlig energiproduktion. Vidare bör, anser motionären, möjligheternatill framtida energiöverföring från de nordiska länderna till ochKolahalvön utredas. 1 motion U243 (s) föreslås en rad åtgärder för all ökakärnsäkerheten och skydda miljön på och kring . Motionärenredovisar de uttalanden och program som tagits bl.a. vid ESK-mölet iHelsingfors 1992, vid Nordiska rådels session och det pågåendearbetet inom lAEA med all utarbeta en global konvention om alomsäkerhet cohavfallshantering. Motionären anför all del är myckel angeläget all ,parallellt med insatser för att minska riskerna i de anläggningarsom är i bruk, undersöka olika möjligheter att bygga upp nya energisystem,inkl. ersätlningsanlägg-ningar till dem, som utgör ett stort hot mothälsa och miljö. Självfallet kräver en sådan insats ekonomiskt och teknisktstöd utifrån. Särskilt viktigt är det att ta fram förslag tillanläggningar som kan 1992/93:UU6y ersätta dem som man nu tvingas hålla idrift trots stora risker. I motionen föreslås även att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförs om fortsatta nordiskaansträngningar för all få till stånd bindande internationella avtal och striktkontroll av all kärnteknisk verksamhet, såväl civil som militär. Motionären redogör ingående för behandlingen inom Nordiskarådels miljöutskott av ell inom väckt medlemsförslag med i alltväsentligt likartat syfte som det här aktuella. Enligt motion U656 (nyd) yrkande 8 bör en parlamentariskobservationsgrupp tillsättas för all öka kontrollen av de svenskamiljöinvesteringarna i . I motion U603 (v) yrkande 2 föreslås åtgärder för attstärka miljösamarbetet i . I motion Jo86 (s) uttalas oro för att de 500 miljonerkronor som anslog lill satsningar i plottrasbort på en rad olika anslag. Motionärerna anser att den nuvarande spridningenav de anslagna medlen på en rad åtgärder medför att de totalt sett får mindreeffekt. Vidare hävdar de att av den totala ramen om harregeringen endast redovisat hur har använts. bördärför kräva att regeringen lämnar en total redovisning för hur de anslagnamedlen har använts (yrkande 10). Enligt motionen (yrkande 11) behövs det en betydligt merasammanhållen strategi om den svenska insatsen i skall få någonmätbar effekt. I motionen anförs bl.a. följande. Det långsiktiga miljö-ochenergisamarbetet måste i början utformas som ett stöd. Men bör delkommersiella inslaget öka, och genom att kombinera stödet med svenskaarbelsmarknadspolitiska behov bör det vara möjligt att få ut mer änslödinsaterna. En del av insatserna kan omvandlas till svenskaindustrisatsningar och därigenom skapa sysselsättning. anslog för insatseri Cenlral-och för treårsperioden /91-1992/93 (prop. 1989/90:100bil. 4, bet. UU15, rskr. beslöt om inrättande av ell nyttanslag gällande Samarbete med och anvisade ett reservationsanslagför /93 på . Vidare lämnade regeringenett bemyndigande att under /93 få göra utfåstelser intill ettbelopp på högst (prop. 1991/92:100 bil. 4, bel.1991/92:UU16, rskr. I kompletleringspropositionen (prop. 1991/92:150)angavs att ett belopp om skulle användas tillenergieffektivisering, förnybara energikällor och vissa miljöåtgärder Detta resursutrymme, som skapades i anslut- 1992/93:UU6y ning till omläggningen av energibeskattningen, är ett viktigtinslag i klimatstrategi. beslöt på förslag i proposition1992/93:99 om bidrag till uppbyggnaden av ett miljöanpassat energisystem i de baltiskastaterna och om ett åtgärdsprogram för . Förslagen syftade tillatt göra det möjligt att påbörja nödvändiga miljöinsatser. beslutinnebar att anslaget Bidrag till miljöarbete förstärktes med sammanlagt 186,9miljoner kronor, varav anvisades för multilateralainsatser inom miljö- och kärnsäkerhets-arbetet i (prop.1992/93:99, bel. Joll, rskr. Huvudansvaret för fördelningen av det svenska biståndettill östländerna, däribland , har Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete, BITS. SIDA ger stöd till enskilda organisationers samarbete medländerna i . Frågor om projektet som rör forskning, högre utbildning,kultur och expertutbyte med dessa länder administreras av . I propositionen anges att en utgångspunkt för såväl detinternationella som det svenska klimatarbelet har varit alt begränsaklimatförändringarna till den nivå som naturen tål. Vissa nivåer förminskningen av de globala utsläppen av koldioxid inom en 50-årsperioduppställs. Dessa nivåer bör, anförs det i propositionen, läggas till grund förden svenska klimatpolitiken. Vidare skall klimatpolitiken utformas på ettkostnads-effektivt sätt. Utgångspunkten för svensk del i det fortsatta arbetetmed att begränsa globala klimatförändringar är enligt propositionen energiöverenskommelsenfrån saml klimalkonventionens åtaganden. Sammanfattningsvis bör svenska åtgärdsprogram utformas såatt de i samklang med insatser i övriga industriländer inkl. länderna i Östeuropabidrar till en kostnadseffektiv global strategi för att minska klimatpåverkan. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attstödåtgärder i närområde, i första hand och , geshög prioritet. Förslag som syftar lill all komma till rätta medmiljöproblem i , och i läggsfram i de under allmänna motionstiden väckta motionerna U237 (s), U243 (s)och U603 (v) yrkande 2. Med anledning av de synpunkter och förslag sommotionärerna för fram vill utskottet anföra följande. Regeringen föreslår i proposition 1992/93:179 omfattandeinsatser i syfte att förbättra miljön i försia hand i närområde.Sammanfattningsvis innebär förslagen att anvisas för fortsattsamarbete inom de strålskyddsprojekt som inletts med de baltiska staterna ochRyssland och som inte direkt är kopplade lill reaktorssäkerhetsfrågor. Förinsatser på kärnsäkerhetsområdet framför allt för förbättradsäkerhet vid kärnkraftverken i /93:UU6y föreslåsatt skall avsättas. Dessa medel kompletterar enligtpropositionen de satsningar på bilateralt kärnsäkerhelsarbe-te som väntas skemed stöd av medel från huvudtitel. Vidare föreslås all3,skall anvisas för vissa utredningar bl.a. för utarbetandeav en vision för . För energieffektiviseringsåtgärder och för ökatutnyttjande av förnybara energislag i och föreslås all 95miljoner anvisas från Näringsdepartementels huvudtitel. Dessa medel bör användastill projekt för effektivisering i elproduktionsanläggningar, ärrvär-meverk,distributionssystem och naturgassystem. Till en del bör insatserna även kunnaavse konvertering av fossileldade värmepannor till biobränsleeldade, om sådanaåtgärder har ett högre miljövärde än en effektivisering. I detta sammanhang kan nämnas att Europeiskautvecklingsbanken () bedriver energiprojekt i de baltiskaländerna med samma inriktning som de som förordas i propositionen. Världsbankensom har en sammanhållande roll i arbetet med att ta fram en regionalenergistrategi för de baltiska länderna förbereder liknande projekt. Ipropositionen framhålls alt del är viktigt att de svenska insatsernakoordineras med verksamheten inom de internationella institutionerna. I har beslut fattats om upprättande av enmultilateral fond i syfte att åtgärda omedelbara behov av insatser förförbättrad säkerhet vid kärnkraftverken i . Inom har som redovisas i motion U243 förslag om kärnsäkerhet i nordområdena behandlats vid flera sammanträden i miljöutskottet.Vid session uttalade miljöutskottet bl.a.följande. konstaterar att det pågår en omfattandeaktivitet för alt öka kärnkraftssäkerheten i de nordliga områdena och dettidigare . Verksamhet pågår nu i många fora och den eftersträvadekoordineringen av västländernas biståndsinsatser inom ramen för G-24 skulleavsevärt förbättra möjligheterna all harmonisera verksamheten. Med hänsyn till detta anser miljöulskoltel att det inte iförsia hand är nödvändigt att utarbeta ett nytt inlernationelll bindandehandlingsprogram, ulan anbefaller alt man fortsätter verksamheten på basen avdet samarbete som redan etablerats. vill särskilt framhålla attdet är av yttersta vikt all dessa frågor ges en hög prioritering inom delnordiska och internationella samarbetet. har fått en ingående redovisning av hurarbetet fortgår med ätt kartlägga dumpat radioaktivt material i ochlagringen av detta farliga material i ankrade fartyg. Utskottet vill understrykavikten av all det etablerade samarbetet mellan och i dessafrågor genomförs med kraft. betänkande antogs sedermera av . Med anledning av förslaget i motion U243 om bindandeinternationella avtal rörande all kärnteknisk verksamhet vill utskottet erinraom att denordiska länderna vid flera tillfållen väckt förslag i bl.a. lAEA om1992/93:UU6y att bindande internationella avtal skall ingås om kärnsäkerhet ochavfallshantering vid såväl civil som militär verksamhet. Förslagen har hittillsstött på motstånd från bl.a. kärnvapenslaterna. Vid en internationellkonferens om alomsäkerhet lade tillsammans med ochNorge fram förslag om att LAEA skall utarbeta en global konvention omatomsäkerhet och avfallshantering. En arbetsgrupp inom LAEA håller förnärvarande på all utarbeta förslag till en sådan konvention. Arbetsgruppenskonklusioner skall redovisas i sin helhet . miljöutskott uttalade med anledning av detovan nämnda medlemsförslaget att det enligt utskottets uppfattning är mycketviktigt all de nordiska länderna fortsätter att driva denna fråga. Som utskottet redovisat i det föregående satsar Sverigeavsevärda resurser på miljöinsatser inkl. kärnsäkerhet och slrålskyddssamarbelei och . beslöt att för innevarandebudgetår anvisa avsedda för uppbyggnad av ett eller flerareningsverk i samt för kärnsäkerhets- ochstrålskyddssamarbete med de baltiska staterna och Ryssfand (prop. 1992/93:99,bet. JoUll, rskr. Förslagen i proposition 1992/93:179 innebär att totalt 234miljoner kronor skall avsällas för insatser i /94. Härtill kommer de insatser på miljöområdet som sker inomramen för stödet för samarbete med länder i genomUtrikesdepartementets huvudtitel. För innevarande budgetår beräknas dessa medeluppgå till . I sitt betänkande 1992/93:UU16 framhöll utskottet att detär angelägel alt regeringen såväl bilateralt som multilateralt fortsätteransträngningarna att förbättra den svårt belastade miljön i och isynnerhet i . Enligt utskottets mening kommer värnandet ommiljön i närområde att växa till att bli en av huvuduppgifterna förvårt inlernalionella samarbete under avsevärd lid framöver. Enligt ulskoltels mening har motionärerna aktualiseratmyckel viktiga frågor. Miljösituationen i närområde är ägnad att ingeoro. De kärnkraftverk som finns i och är behäftade medsvagheter som måste åtgärdas . Alternativ till dessa miljöfarligaanläggningar behöver också tas fram. I har atomavfall dumpats. PåKolahalvön och i är atomdrivna skepp stationerade. Energisystemen ide baltiska staterna och kännetecknas av stort slöseri och brister ialla led från utvinning och produktion till användning. Det är angeläget attåtgärder vidtas för att åstadkomma effektivare användning av energi ochökat utnyttjande av förnybara energislag. Ett nytt mindre miljöfarligt och mereffektivt energisystem behövs. Som ulskollet påpekade i sitt betänkande1992/93:UU16 har värdefulla erfarenheter av miljövårdssamarbete redan vunnitsgenom insatser som gjorts eller pågår i de baltiska staterna och . Det är naturligt all dessa erfarenheter utnyttjas i det fortsallaarbetet och all berörda myndigheter nära samarbetar för att 1992/93:UU6ytillgängliga kunskaper och erfarenheter utnyttjas på ett effektivast möjligasätt. Utskottet förutsätter vidare alt regeringen fortsatt prioriterar arbetetmed att tillsammans med övriga nordiska länder medverka till alt bindandeinternationella avtal om den kärntekniska verksamheten kommer till stånd. Med det ovan anförda anser utskottet att motionerna U237(fp), U243 (s) och U603 (v) yrkande 2 kan besvaras. Förslag som syftar till att samordnaarbetsmarknadspolitbka åtgärder med miljöåtgärder i förs fram imotionerna Jo86 (s) yrkande 11 och U656 (nyd) yrkandena 12 och 13. Ipropositionen framhålls att åtgärderna för all bygga upp ett miljöanpassatenergisystem i kommer alt ha direkta tillväxlfrämjande effekter imottagarländerna. Svenska insatser kan också bidra till att öppna nya och påsikt expansiva marknader för den teknik och det kunnande som har utvecklats isvensk industri som en följd av den pågående omställningen av det svenskaenergisystemet. Svenska förelag bl.a. inom tillverkningsindustrin bör enligtpropositionen ha mycket goda förutsättningar att spela en aktiv roll, varförinsatserna bör kunna verka stimulerande för export av svenskt kunnande ochsvenska produkter. Ulskollet har också i sitt betänkande 1992/93:UU16 gjortbedömningen all de satsningar som bl.a. gör inom ramen för detnordiska samarbetet har förutsättningar att också positivt påverkasysselsättningsläget i . I det nämnda belänkandet har utskottet ävenbehandlat förslag om all arbetslösa svenskar skall kunna erbjudasberedskapsarbete eller liknande i och . Ulskollet framhöll alldel pågår en tvåårig försöksverksamhet med beredskapsarbete vidLänsarbetsnämnden i . Vidare redovisade utskottet all regeringenundersöker möjligheterna att ytterligare komplettera biståndsinsatser medolika arbelsmarknadspolitiska insatser. I betänkandet underströk utskottet all det är positivt omsvenska biståndsinsatser kan bidra till all öka sysselsättningen i Sverige.Detta är dock inte biståndets syfte. Olika arbetsmarknadspolitiska insatser kanemellertid, anförde utskoitet, ofta med fördel komplettera biståndssamarbetet. Utskottetvidhåller denna synpunkt. Med det anförda anser utskottet all motionerna Jo86 (s)yrkande 11 och U656 (nyd) yrkandena 12 och 13 kan besvaras. Enligt motion Jo86 (s) yrkande 10 bör regeringen lämna enredovb-ning av hur åtgärder för en miljöanpassad energiförsörjning i Baltikumfortskrider saml hur de medel som anslagils för Östeuropasamarbelet haranvänts. Ett likartal syfte har förslaget i motion U656 (nyd) yrkande 8 om allen parlamentarisk observationsgrupp skall tillsättas för alt öka kontrollen avmiljöinvesteringarna i . Avredogörelsen i det föregående framgår att medel lill Östeuropa- 9 samarbetetpå miljöområdet kommer alt anvisas från flera huvudtitlar , Miljö- och naturresursdeparlementels. Kom- 1992/93:UU6y munikations- och Näringsdepartementens. Ansvaret för genomförandeav insatserna på olika områden åvilar en rad myndigheter främst BITS, SIDA, , . Utskottet är medvetet om att Östeuropasamarbelet påmiljöområdet i vid mening endast pågått . Utskottet kan dockinstämma i motionärernas synpunkt att det är svårt all få ensamlad bild av hur arbetet fortskrider. Del är därför enligt utskottets meningangeläget inte minst med hänsyn till de stora resurser som satsas att en samladredovisning av de totala statliga satsningarna inom miljösamarbetet medÖsteuropa lämnas till . Ulskollet utgår från all så kommer att ske. Med del anförda anser utskottet all motionerna Jo86 (s)yrkande 10 och U656 (nyd) yrkande 8 kan besvaras. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetförslagen i propositionen i de delar som berör utrikesutskottetsansvarsområde. Motion U645 (v) tar upp avverkningen av skogarna iKambodja.