yttr · GG05AU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsutskottetsyttran(de 1992/93:AUly har berett arbetsmarknadsutskottet tillfålleatt yttra sig över proposition 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdetjämte motioner såvitt gäller utskottets beredningsområde. Med anledning häravfår utskottet anföra följande. Utskottet behandlar i detta yttrande av propositionen delsbilaga 9 () i dess helhet, dels bilaga 10 ()såvitt avser avsnittet Jämställdhetsfrågor och av motionerna yrkandena 3 och 4i motion E7 av m.fl. (s) samt yrkandena 5, 25 30 i motion ElOav m.fl. (v). deltagande i EES kommer att påverka den svenskaarbetsmarknaden på olika sätt. Bl.a. kommer principen om arbetskraftens friarörlighet att innebära en gemensam arbetsmarknad för EFTA- och ,vilket öppnar dörrarna för en ökad migration mellan avtalsländerna. Utskottet noterar den samsyn som redovisas i propositionenoch den socialdemokratiska motionen när det gäller möjligheter attbedriva en aktiv arbetsmarknads-, regional-, social- och jämställdhetspolitikmed i stort sett samma medel som även . Med hänvisning till denna överensstämmelse i bedömningenav dessa för den fortsatta framställningen grundläggande frågor övergårutskottet till att närmare redovisa innehåll och förslag i propositionen ochmotionerna. Det kan här påpekas att i de nu aktuella delarna av propositionenär det endast ett konkret förslag som underställs , nämligen omändring i arbetsmiljölagen. I övrigt bereds tillfålle att ta del avvad som anförts i bilagorna 9 resp. 10 om arbetsmarknadsfrågor, arbetsmiljö,arbetsrätt, regionalpolitik och jämställdhetsfrågor. I Riksdaieii 1992/3. Arbetsmiljö 1992/93:AUly Arbetsmiljön är ett av de områden där de svenskaföreskrifterna behöver anpassas till de rättsakter inom EG som EES-avtalethänvisar till. Huvuddelen av detta arbete består i att anpassa de föreskrifterpå arbetsmiljöområdet som Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) utfårdar med stöd avarbetsmiljölagen. Den dåvarande regeringen uppdrog åt ASS attförbereda en anpassning av föreskrifterna till åtagandena enligt det kommandeEES-avtalet. ASS har uppgett att det är ca 60 författningar som skall ändras,ca 70 som skall upphävas och att ett tiotal nya författningar beräknastillkomma. Det bedöms även behövligt att ändra i arbetsmiljölagen. Ändringarnaavser främst att vidga ASS möjligheter att meddela föreskrifter. Sålunda föreslår regeringen att ASS genom ett tillägg till4 kap. 3 § arbetsmiljölagen skall kunna föreskriva skyldighet för arbetsgivareatt föra s.k. expositionsregister och till läkare överlämna uppgifter ur sådanaregister. I flera EG-direktiv förutsätts att sådana register förs överarbetstagare som exponeras för farliga ämnen, buller m.m. De arbetstagare detgäller skall ha rätt att ta del av de registeruppgifter som berör honom ellerhenne. Vidare föreslås att de bemyndiganden som ASS har enligt 4kap. 1 och 2 §§ att meddela föreskrifter om produktkontroll och produktsäkerhetändras, så att styrelsens föreskrifter om provning och kontroll påarbetsmiljöområdet anpassas till krav. Ändringarna i arbetsmiljölagen på denna punkt utgör enanpassning till EG:s produktdirektiv. Innebörden av dessa direktiv behandlasnärmare i ett förslag till ny lag om teknisk kontroll, som föreligger iNäringsdepartementets bilaga till propositionen. I princip innebär direktivenförbud mot nationella krav på att produkter skall godkännas i förväg av enmyndighet, vilket har varit en i använd metod. EG:s kontrollsystembygger i mycket på tillverkarens uppgifter om produktsäkerhet, kombinerat medstarkare krav på produktansvar. En sammanfattande redovisning för de nyaproduktkontrollkraven redovisas även i bilagatill propositionen. Härutöver föreslås en ändring i 3 kap. 8 § omtillverkares, importörers och leverantörers skyddsansvar för tekniskaanordningar. Med EG:s terminologi skall skyddsansvaret inträda när anordningen"släpps ut på marknaden". 1 den nuvarande lydelsen avarbetsmiljölagen är motsvarande uttryck att anordningen "avlämnas för atttas i bruk". Vidare införs en regel om visning på mässor, utställningarm.m. av anordningar som inte fyller kraven på betryggande säkerhet. Slutligen bedömer arbetsmarknadsministern att enbestämmelse i arbetsmiljölagen om personlig skyddsutrustning inte skall ändras,trots att begreppet "personlig skyddsutrustning" i EG:s direktivmöjligen har en något vidare omfattning än den svenska lagstiftningen. Regeringens lagändringsförslag bygger i det väsentliga påvad som förordats av en departemental arbetsgrupp som tillsattes av den förutvarande regeringen. Förslaget har utan invändningar granskats av Inte heller utskottet har någon erinran mot det föreliggande 1992/93;AU1 förslagettill ändring av arbetsmiljölagen utan tillstyrker att detsamma antas avriksdagen. begär i motion ElO (yrkandena 26 och 27)att av regeringen skall begära en redovisning för konsekvenserför arbetsmiljölagstiftningen, med en överskådlig förteckning över alla förändringarsom beror på avtalet samt att skall besluta att avtalet inte får ledatill försämringar av arbetsmiljöreglerna i . Arbetsmiljölagens övergripande krav på arbetsmiljönpreciseras genom de föreskrifter som ASS meddelar. Detta omfattandeförfattningsmaterial, ca 5 000 sidor text, är således utfårdat påmyndighetsnivå, i samråd med arbetsmarknadens parter men utan statsmakternasmedverkan. Som inledningsvis nämnts har ASS regeringens uppdrag att förberedade anpassningar av detta regelverk som följer av EES-åtagandena. Utskottetanser att det inte är meningsfullt att avkräva styrelsen en förändringskatalogoch att inte heller bör fatta ett principbeslut av det slag sombegärs i motionen. Det har självfallet varit angeläget för att underförhandlingsarbetets gång skydda vitala intressen på arbetsmiljöområdet liksompå andra samhällsområden och utverka de särbestämmelser som bedömtsnödvändiga. När det gäller den fortsatta utvecklingen på området kanhänvisas till målsättningen i företalet ("preambeln") tillEES-avtalet, varav framgår att parterna är fast beslutna att vid den fortsattautvecklingen av regler bygga på en hög skyddsnivå vad gäller hälsa, säkerhetoch miljö. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till denämnda yrkandena i motion ElO. Inom EG, anför arbetsmarknadsministern, ärarbetsmarknadspolitiken en del av socialpolitiken, och den ses i första handsom en rent nationell angelägenhet. De direkta effekterna av förarbetsmarknadspolitiken är begränsade. Ett undertecknande av avtalet, framhållerhan vidare, medför således ingen inskränkning av den nationellabestämmanderätten över arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadsministern berör frågan huruvida EES-avtaletsregler om statsstöd påverkar våra möjligheter att utnyttja lönesubventioner idet arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet. Lönesubventioner ges bl.a. somrekryteringsstöd för ungdomar, invandrare m.fl. och som lönebidrag förhandikappade arbetstagare. Vidare kan bidrag ges till utbildning av anställda iföretag. Arbetsmarknadsministern bedömer att åtgärderna inte medför sådanakonkurrenssnedvridande effekter som statsstödsreglerna vill motverka. Hanpåpekar att motsvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärder förekommer i fleraEG-länder. Den uppsättning arbetsmarknadspolitiska instrument somanvänds i skiljer sig inte på något avgörande sätt från de instrumentsom utnyttjas i . Vad som skiljer från flertalet EG- I* 1992/93. länder, understryker arbetsmarknadsministern, är den sammantagna 1992/93:AU ly omfattningenav aktiva åtgärder för att främja en så väl fungerande arbetsmarknad sommöjligt. Som redan sagts påverkas inte inriktning och omfattning avde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i någon större utsträckning avEES-avtalet. Detta innebär, som utskottet ser det, att även ifortsättningen kan driva den arbetslinje som varit en målmedvetenarbetsmarknadspolitisk ambition i vårt land. Vad nu refererats innebär självfallet inte att den svenskaarbetsmarknaden blir opåverkad av . Den fria rörligheten förpersoner innebär sett ur svenskt perspektiv att den gemensamma arbetsmarknadsom har utgjort vidgas att omfatta och de treicke-nordiska EFTA-staterna. Vi får en gemensam EES-arbetsmark-nad. Arbetsmarknadsministern diskuterar effekterna för densvenska arbetsmarknaden av denna rörlighet. Frågan gäller om vi kan räkna medsåväl en ökad invandring till från som en ökad utvandringav svenskar till dessa länder. Han anser att det inte fmns några starka skälatt vänta sig en kraftig rörlighet av arbetskraft till och från med anledningav . Han kan därvid stödja sig på att flyttningsrörelserna inomEG-länderna har varit mycket begränsade. En institutionell effekt av är att samarbetetmellan i fråga om arbetsförmedlingkommer att vidgas att omfatta även EFTA-länderna. Informations- ocherfarenhetsutbyte kring arbetsmarknadsfrågor och arbetsmarknadspolitik kommeratt öka. begär i motion ElO (yrkande 25) enredovisning från regeringen av konsekvenser för den svenskaarbetsmarknadspolitiken. Med hänvisning till de besked som arbetsmarknadsministernhar lämnat härom i propositionen och som utskottet för sin del godtar avstyrksdetta motionsyrkande. Till följd av har att i sinrättsordning införliva tre EG-direktiv på det arbetsrättsliga området. Dessadirektiv gäller kollektiva uppsägningar (dvs. uppsägningar på grund avarbetsbrist), arbetstagarnas rättigheter vid företagsöverlåtelser resp. skyddför arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens. Enligt propositionen uppfyllerden svenska lagstiftningen direktivens krav utan särskildalagstiftningsåtgärder. De lagar som tillgodoser direktiven ärmedbestämmandelagen, anställningsskyddslagen, den s.k. främjandelagen,semesterlagen och lönegarantilagen. Ett nytt EG-direktiv, om arbetsgivarens skyldighet attinformera arbetstagare om deras anställningsvillkor, behandlas inom den pågåendeöversynen av arbetsrättslagstiftningen. En fråga som enligt propositionen visserligen inte äraktuell i detta sammanhang men av stort principiellt intresse för den framtidaanpass- ningentill EG-direktiv gäller möjligheten att använda kollektivavtal 1992/93:AUly som metodför att genomföra sådana direktiv. Problemet behandlas relativt utförligt ipropositionen (bilaga 9 s. 25 26). Bakgrunden är att vi i har en fasttradition att komplettera och ersätta arbetsrättsliga lagbestämmelser medkollektivavtal och att låta löner och andra anställningsvillkor i princip blireglerade inte i lag utan genom kollektivavtal. Detta system förutsätter bl.a.att vi har väl fungerande organisationer på arbetsgivar- och arbetstagarsidan. 1 många länder inom EG råder andra förhållanden, med lägrefacklig organisationsgrad och med kollektivavtal som inte är heltäckande. Därtillgriper man i stället minimilagstiftning om lön och andraanställningsvillkor som ett sätt att säkra att reglerna blir tillämpliga överhela arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern anför avslutningsvis i detnyssnämnda avsnittet av propositionen att kommer att utgöraen del av en gemensam europeisk arbetsmarknad. Det är då viktigt att värna omde värdefulla inslagen i svensk arbetsmarknadslagstiftning. Därför är delväsentligt att skapa möjligheter att kunna nyttja kollektivavtal för attimplementera EG-direktiv. Socialdemokraterna föreslår i motion E7 (yrkande 4) etttillkännagivande till regeringen om att skall verka för att densociala dimensionen utvecklas inom EES. I motiveringen till yrkandet framhållermotionärerna särskilt betydelsen av ett samarbete enligt det sociala protokollsom elva av de tolv EG-staterna (ställde sig utanför) antog vidMaastrichtmötet . Av en överenskommelse som är fogad till protokolletframgår att gemenskapen och dess medlemsstater åtar sig att aktivera sinaåtgärder beträffande arbetsmiljö, information och samråd med arbetstagarna,jämställdhet mellan kvinnor och män samt utslagningen från arbetsmarknaden. Det är av särskilt intresse i detta sammanhang attöverenskommelsen medger att en medlemsstat på arbetsgivarnas och arbetstagarnasgemensamma begäran kan anförtro åt dem att avtalsvägen genomföra direktiv somantagits till följd av överenskommelsen. Och vid det samråd som EG-kommissionenskall ha med arbetsgivar- och arbetstagarsidan om tilltänkta åtgärder enligtöverenskommelsen får parterna möjlighet att inom en tidsram av nio månaderträffa avtal om att själva genomföra de nya åtgärder som planeras. Utskottet har inte underlag för att bedöma i vad mån detsociala protokollet och tillhörande överenskommelse kommer att ingå i EG:sregelsystem (acquis communautaire) och på den vägen kommer att påverkautvecklingen av . 1 detta sammanhang kan påpekas att det ingår i dennu verksamma arbetsrättskommitténs uppdrag att följa den arbetsrättsligautvecklingen inom EG och ta ställning till vilka anpassningar som krävs i densvenska lagstiftningen. Enligt utskottets mening utgör protokollet som sådant ettgott stöd för de svenska önskemålen att när så är lämpligt genomföra EG- direktiv med kollektivavtal. Ett sådant förfarande torde för övrigt inte ; vara enbart ett svenskt utan ett gemensamt nordiskt intresse. tanke påvad som anförts i propositionen i denna del utgår utskottet /93:AUly från attregeringen med utnyttjande av alla de formella och informella vägar somEES-avtalet erbjuder kommer att driva kollektivavtalslinjen. Utskottet anseratt regeringen i dessa strävanden bör kunna påräkna ett aktivt stöd frånarbetsmarknadens parter. Det anförda får anses tillgodose den aktuella delen iyrkandet i motion E7. Med det förespråkande av kollektivavtalslösningar somutskottet gjort ovan saknar utskottet anledning att föreslå någon åtgärd ianslutning till yrkande 28 i motion ElO (v) om tillkännagivande till regeringenatt en eventuell lagstiftning om minimivillkor på arbetsrättsområdet inte fårhindra att bättre villkor uppnås genom kollektivavtal. Inte heller villutskottet tillstyrka yrkande 29 i samma motion om att skall beslutaatt arbete i skall följa svenska lagar med kollektivavtal. Vid bedömningen av effekter på den svenskaregionalpolitiken kan man inte undgå att beakta avtalets artiklar 61 omstatsstöd och 62 om övervakning av all statlig stödgivning. Vidare måste man tahänsyn till EG-direktiven om regionalpolitisk stödgivning. Huvudregeln om statsstöd i artikel 61 är att allt sådantstöd är oförenligt med avtalet om det snedvrider eller hotar att snedvridakonkurrens och därmed handeln mellan de avtalsslutande länderna. Dock kan stödgodtas bl.a. om det skall främja den ekonomiska utvecklingen i regioner därlevnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist påsysselsättningstillfållen. Vidare kan stöd tillåtas om det underlättarutvecklingen av viss näringsverksamhet eller vissa regioner i den mån det intepåverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot detgemensamma intresset. 1 en till fogad gemensam deklaration från deavtalsslutande parterna betonas att hänsyn också skall tas till andrakriterier, t.ex. mycket låg befolkningstäthet, ett för de nordiska ländernaväsentligt stödkriterium. Övervakningen av stödgivning och statssiödsregler kommerför del att ske genom EFTA:s övervakningsmyndighet, . Myndighetenfår även befogenhet att anmoda en regering att återkalla ett beviljat statsstödsom anses strida mot regler. Arbetsmarknadsministern anser detvara ytterst osannolikt att sådana krav kommer att ställas på mentillkännager att en bestämmelse om återkrav införs som villkor i de berördastödförordningarna. Arbetsmarknadsministerns slutsatser är att bestämmelsernai artikel 61 är så allmänt hållna att det är omöjligt att alltid på förhandexakt bedöma om en viss typ av stöd är förenligt med eller inte.Den annorlunda regionala problembilden i jämfört med ärockså en viktig faktor vid avtalets tolkning. hänsyntill dessa förhållanden, fortsätter han, inte uteslutas att det i 1992/93:AUly vissaavseenden kan bli nödvändigt med modifieringar av det svenskaregionalpolitiska företagsstödet. Arbetsmarknadsministerns .samlade bedömning är dock attdet nuvarande regionalpolitiska stödet till företag överensstämmer medEES-avtalets grundtanke att stöd inte får snedvrida konkurrensen och handeln påett sätt som strider mot det gemensamma intresset. Regionalpolitikensnuvarande inriktning och den gemensamma deklarationens utformning innebär attSverige även i fortsättningen bör kunna bedriva en regionalpolitik med i stortsett samma inriktning och minst samma omfattning som . Det föreligger,säger arbetsmarknadsministern avslutningsvis, därför inte någrabehov av förändringar av gällande regionalpolitik med anledning av . Efter propositionens avlämnande har EG-kommissionenavgivit yttrande (avi) över ansökan om medlemskap i . Även omyttrandet tar sikte på en annan situation än den som är för handen i dettaärende, kan det ha sitt intresse att här referera kommissionens syn på detsvenska regionalpolitiska stödet. Kommissionen anser att detta stöd trots vidtagna ändringaralltför mycket överstiger de nivåer som tillämpas i gemenskapen och att det måsteanpassas efter gemenskapens regler. Ett särskilt problem utgör enligtkommissionen det driftstöd som vissa stödformer medger. Utskottet anser att inte har anledning att på egetinitiativ vidta några ändringar i sin regionalpolitik av innebörd att minskaföretagsstödet. Skulle EFTA:s övervakningsmyndighet, , ha synpunkter påtillämpningen, får detta övervägas vid de förhandlingar som då kommer att ägarum. har gjort betydande neddragningar av nivåernapå investeringsstöden. Det sistnämnda året minskades också stödområdena, såatt de nu omfattar av landets befolkning, vilket torde vara en ringaandel jämfört med . För svensk del är det därför angeläget att i denkommande utvecklingen av det europeiska samarbetet med fasthet hävda vårtintresse av att föra en kraftfull regionalpolitik med hänsyn till landets glesabefolkning, perifera läge, långa avstånd och svåra klimatförhållanden. Det villkorliga yrkandet 30 i motion ElO (v) omredovisning från regeringens sida av konsekvenser förregionalpolitiken avstyrks med hänvisning till vad ovan anförts och till denredovisning som lämnas i propositionen. Jämställdhetsfrågorna behandlas i artiklar 69och 70. Vidare hänvisas i avtalet till fem EG-direktiv på jämställdhetsområdet,däribland det s.k. likalönedirektivet. Kulturminister konstaterar i avsnittet omjämställdhetsfrå gor i propositionens bilaga 10 (s. 46) att den nya jämställdhetslag som trädde i kraft är anpassad till . Iavsnittet berör kulturministern också den oro som svenska kvin- l992/93:AUly nor kännerinför ett närmare samarbete med EG. Hon anser att denna oro måste tas på allvaroch att det finns ett stort behov av saklig och tydlig information om dessafrågor. 1 anslutning till detta avsnitt tar utskottet upp deyrkanden som framställs i motionerna E7 (s) och ElO (v) om tillkännagivandensom berör jämställdhetsområdet (yrkandena 3 resp. 5). Under rubriken institutionerna beskrivs i densocialdemokratiska motionen de organ som tillkommer i enlighet med de treEFTA-avtalen med framhållande av att bör utnyttja de möjligheter somskapas genom de nya institutionerna och då spela en aktiv roll. Avslutningsvisanförs följande i detta avsnitt av motionen: Det breda falt som EES-samarbetet spänner över ställerkrav på motsvarande bredd i rekryteringen av personal. Inte minst viktigtär det att jämställdhetsaspekterna tillgodoses också i samband medrekryteringen av personal, liksom i urvalet av representanter i kommittéer etc. Detta är synpunkter som utskottet för sin del villunderstryka. Det får ankomma på att överväga i vad mån motionensjämställdhetsaspekter bör delges regeringen genom ett tillkännagivande frånriksdagens sida. 1 sammanhanget vill utskottet också framhålla betydelsen avatt regeringen i det fortsatta' arbetet att utveckla utnyttjar detnätverk av arbets- och referensgrupper som har byggts upp underförhahdlingsskedet. Kvoteringsyrkandet i motion ElO är'utskottet inte berettatt ställa sig bakom. tillstyrker för sin del attriksdagen antar det i propositionens bilaga 9 framlagda förslaget till lag omändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). Utskottet föreslår vidare att med godkännande av vad regeringen anfört om konsekvenser såvittavser arbetsmarknadsfrågor, arbetsmiljö, arbetsrätt och regionalpolitik lägger bilagan i övriga delar till handlingarna. Likaså föreslår utskottet att med godkännandeav vad regeringen anfört om anpassning till av lagstiftning påKulturdepartementets ansvarsområde såvitt avser avsnittet Jämställdhetsfrågor lägger ifrågavarande avsnitt av propositionens bilaga 10 till handlingarna. De i den föregående framställningen behandlade motionernaE7 (yrkande 4) och ElO (yrkandena 5, 25 30) föreslås inte föranleda någonåtgärd från sida. Beträffande yrkande 3 i motion E7 hänvisas tillframställningen ovan under rubriken . vägnar l992/93:AUIy I beslutet har deltagit: (), (), (), (m), (), MarianneAndersson (c), (), (), (),(), (nyd), (), JohnnyAhlqvist (s), () och ().