yttr · GG05KU6 · 1992-12-31 00:00:00 — Sjukförsäkringsregister hos de allmännaförsäkringskassorna (prop. 1992/93:193 jämte motioner) 1992/93 KU6y Socialförsäkringsutskottethar berett tillfålle att yttra sig över proposition1992/93:193 om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna samtmotioner som väckts med anledning av propositionen. Tre motioner har väckts,nämligen 1992/93: . Konstitutionsutskottetbegränsar sitt yttrande till de frågor som berör utskottets ansvarsområde. Vadgäller motionerna behandlar utskottets yttrande motion 1992/93:SO0 av StenSöderberg (-) till viss del, motion 1992/93:SG1 av m.fl. (s) samtmotion 1992/93:SD2 av m.fl. (fp, m) såvitt avser yrkandena 1, 3 och4. Propositionengrundar sig i huvudsak på ett förslag som lades fram avUtredningen om socialförsäkringsregisterlag i delbetänkandet (SOU 1991:9)Lokala sjukförsäkringsregister. Utredningen har sedermera avlämnatsitt slutbetänkande (SOU 1993:11) SocialfBrsäkringsregister, i vilket lämnasförslag till författningsreglering för de centrala dataregistren inomsocialförsäkringsområdet. Detta senare betänkande remissbehandlas förnärvarande. Utredningensförslag om sjukförsäkringsregister remitterades bl.a. till Datainspektionen föryttrande. Inspektionen ansåg i sitt remissyttrande att utredningen lagt nedett förtjänstfullt arbete med att söka lösa de integritetsfrågor lokalasjukförsäkringsregister väcker. Inspektionen konstaterade att regleringen avsocialförsäkringsregistren emellertid skulle bli ofullständig, eftersomutredningen ännu inte behandlat frågan hur personregistreringen i övrigt inomsocialförsäkringsadministrationen skall utformas. Inspektionen godtog för sindel att lokala sjukförsäkringsregister inrättades, om utredningens förslagkompletterades i vissa angivna avseenden. 1 1992/93. Datainspektionenavgav även yttrande enligt 2 a § datalagen över 1992/93 :KU6y förslaget tilllag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkririg-skassorna.Inspektionen vidhöll att det vore en fördel att avvakta utredningensslutbetänkande, men konstaterade emellertid med tillfredsställelse attinspektionens huvudsynpunkter i remissyttrandet tillgodosetts genom attsärskilt känsliga personuppgifter enligt 15 § lagförslaget inte Sr föras in iregistret. Datainspektionen godtog därför att lokala sjukförsäkringsregisterinrättas i enlighet med förslaget. nu aktuella propositionen föreslår regeringen att registerhanteringen inomden allmänna sjukförsäkringen på lokal nivå lagregleras. Enligtdepartementschefen bör skyddet för den enskildes integritet förstärkas genomatt man i en särskild lag reglerar frågor som hänger samman med integriteten.Lagförslaget innebär att ett sjukförsäkringsregister Sr föras med hjälp avautomatisk databehandling (ADB) för varje lokalkontors verksamhetsområde inomden allmänna försäkringskasseorganisationen. Försäkringskassanskall vara registeransvarig för det eller de sjukförsäkringsregister som försinom område. RegistrenSr i första hand användas av försäkringskassorna som ett stöd vidhandläggningen av sjukpenningärenden och vissa andra sjukförsäkrings- ochsjuklöneärenden samt för försäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. Registren skall också S användas förtillsyn, uppföljning och utvärdering av försäkringskassornas verksamhet och föratt framställa statistik över den verksamheten. Ett lokalkontorssjukförsäkringsregister skall i huvudsak bara få innehålla uppgifter omförsäkrad som genom inskrivning hör till lokalkontoret. föreslagna lagen anges vilka uppgifter som Sr tas in i ett register.Förutom den försäkrades namn, personnummer och adress Sr ett register innehållaett flertal andra uppgifter om den försäkrade. Dessa uppgifter skall varamycket kortfattade. Uppgift om diagnos och sjukdomsorsak får inte registreras.Endast det lokalkontor som för registret skall S ha terminalåtkomst tillregistret. Lagförslaget upptar vidare bestämmelser om utlämnande av uppgifterpå ADB-medium, sökbegrepp, informationsskyldighet för den registeransvarigaförsäkringskassan samt gallring av uppgifter ur registret. Lagenom sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna föreslås trädai kraft . Frågor som tas upp i motionerna Utredningenom socialförsäkringsregsterlag har bl.a. haft i uppdrag att se över regleringenav sekretesskyddet för känsliga personuppgifter, särskilt förrehabiliteringsverksamheten. I detta sammanhang har också behandlats frågan hursekretesslagen förhåller sig till utlämnande av uppgifter, t.ex. förrehabilitering, till andra organ än myndigheter. Utredningen fann inte någotbehov av ändringar av sekretesslagstift- Isitt slutbetänkande anför utredningen att en ändring av 1992/93:KU6ybestämmelserna i skärpande riktning, t.ex. genom införande av ett omväntskaderekvisit för vissa av uppgifterna skulle göra sekretessregleringensvåröverskådlig och svår att tillämpa. Datainspektionen anförde i sitt remissyttrande överutredningens förslag om lokala sjukförsäkringsregister att försäkringskassansutvidgade verksamhet på rehabiliteringsområdet med bl.a. ett övergripandesamordningsansvar, innefattande arisvar för regionalt och lokalt samarbetemellan olika myndigheter och organ med uppgifter på rehabiliteringsområdet, istora delar påminner om den som finns inom och hälso- ochsjukvårdområdet. Datainspektionen ansåg därför att det är nödvändigt attförstärka sekretesskyddet, och enligt inspektionen är det naturligt att sammaskaderekvisit bör gälla för socialförsäkringssekretessen som för socialtjänst-och sjukvårdssekretessen. Datainspektionen ifrågasatte därvid också om dens.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen borde vara tillämplig. I propositionen görs den bedömningen att någon ändringinte behöver göras av reglerna om sekretess inom socialförsäkringsområdet. Detframhålls att några av de mest känsliga slagen av uppgifter, nämligen diagnos,tvångsingripande samt förekomsten av utredning om sociala förhållanden, somutförts av , enligt propositionens förslag' inte skall fåregistreras i ett lokalt sjukförsäkringsregister. Detta förhållande måste tas ibeaktande vid övervägande av vilket sekretesskydd som skall gälla förpersonuppgifter i verksamhet. Den nuvarande utformningen avsocialförsäkringssekretessen ger enligt propositionen de försäkrade etttillfredsställande skydd även i den nya rehabiliteringsverksamheten. Vad gällerfrågan om de ADB-baserade sjukförsäkringsregistren kommer att innebära attsekretesskyddet blir sämre, framhålls de långt gående begränsningar som harföreslagits i fråga om åtkomst och utlämnande av uppgifter från registren.Endast om ett utlämnande kan ske enligt sekretessbestämmelserna kan det bliaktuellt att lämna ut uppgifter på ADB-medium. Det anses således inte nödvändigtatt införa ett omvänt skaderekvisit för sekretessprövningen påsocialförsäkringsområdet. Vad gäller generalklausulen i 14 kap. 3 §sekretesslagen anses någon ändring härav inte påkallad, då det inte finnsanledning att nu göra någon annan bedömning av klausulens tillämpning hosförsäkringskassan än vid sekretesslagens tillkomst. I motion 1992/93:SD0 av (-) anses attlokala sjukförsäkringsregister inte skall inrättas, bl.a. på grund av stortveksamhet rörande sekretessfrågorna. För att hindra otillbörligt intrång i registreradepersoners integritet måste enligt propositionen ändamålen med registrenuttömmande anges i sjukförsäkringsregisterlagen. Utgångspunkten bör vara attändamålsbeskrivningarna ges en utformning som svarar mot det konstateradebehovet av ett utvecklat ADB-stöd. Det innebär enligt propositio- 1* 1992/93. nen att ett register skallfå användas för handlägg- 1992/93:KU6y ning av ärenden somrör sjukförsäkringsförmåner. Ett register skall även få användas vidhandläggningen av vissa ärenden enligt lagen (1991:1047) om sjuklön samt enligtlagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader. Vidare börregistret S användas i rehabiliteringsverksamhet. Ettregister Sr även användas för och Riksförsäkringsverketstillsyn, uppföljning och utvärdering av angivna verksamhetoch för framställning av statistik över den verksamheten. Användningav register i rehabiliteringsverksamhet Enligtpropositionen går samordning av rehabiliteringsverksamhetenut på att se till att nödvändiga rehabiliteringsinsatser klarläggs och blirtillgängliga. I ansvaret för samordningen ingår att ge den försäkrade stöd ikontakterna med andra rehabiliteringsansvariga och att verka för att de taraktiv del i rehabiliteringsarbetet. Enligt specialmotiveringen till 3 § ipropositionens lagförslag innebär denna bestämmelse attsjukförsäkringsregistret kan användas för sådana syften. Den innebär också attkassan kan sammanställa uppgifter om rehabiliteringsbehov ochrehabiliteringsåtgärder beträffande flera försäkrade i registret. På grundvalav sådana sammanställningar kan det skapas en möjlighet för kassan att samordnarehabiliteringsåtgärderna. Bestämmelsen gör det även möjligt att med hjälp avregistret se till att arbetsgivarna fullgör sina skyldigheter att klarlägga deanställdas behov av rehabilitering och att vidta nödvändiga åtgärder. Ipropositionen föreslås att i rehabiliteringsärenden får i registret angesförekomsten av rehabiliteringsutredning, ansökan om rehabiliteringsersättningoch fastställd rehabiliteringsplan. Vidare får anges förekomsten av annanutredning än rehabiliteringsutredning, dock utan att det framgår vilket slag avutredning det gäller. Arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade ellervidtagna rehabiliteringsåtgärder Sr även anges. I detta avseende betonas ipropositionen att endast kortfattade uppgifter om rehabiliteringsåtgärdernabehöver föras in i registret. Olika slag av medicinska behandlingsåtgärder Srinte antecknas. Det är tillräckligt att ange "medicinsk behandling". Imotion 1992/93:SD2 av m.fl. (fp, m), yrkande 3, yrkas att riksdagenbeslutar avslå propositionen i den del som omfattar rätt för de allmännaförsäkringskassorna att föra uppgifter om rehabilitering i enlighet med vadsom anförts i motionen. Motionärerna framhåller att trots regeringensambitioner att begränsa mängden av uppgifter som skall registreras, så finns iförslaget vad gäller rehabiliteringsärenden otaliga undantag som kommer attinnebära att oacceptabla mängder av integritetskänsliga uppgifter registreras. Arbetarskyddsverketsbehov av uppgifter 1992/93:KU6y Utredningen pekade i sitt betänkande om lokalasjukförsäkringsregister på att det i olika sammanhang framhållits att detsaknades rikstäckande statistik, som gör det möjligt att regelbundet följasjukfrånvarons utveckling och närmare analysera dess orsaker. Utredningen vardock inte beredd att föreslå att ändamålen med de lokala sjukförsäkringsregistrenskulle vara att tillgodose behovet av information hos andra änRiksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Utredningen avsåg att i sinfortsatta utredning om de centrala registren överväga om information från delokala registren kunde samlas i ett centralt statistikregister för att användasi icke personidentifierbar form. Arbetarskyddsstyrelsen ansåg i sitt remissyttrande attutredningens förslag i fråga om registerändamål borde utvidgas till att omfattaArbetarskyddsverkets behov. Enligt yttrandet har behov avsjukfrånvarostatistik i sitt arbete, dels för att identifiera områden där detfinns behov av arbetsmiljöförbättrande åtgärder, dels för att kunna följa upprisker vid enskilda arbetsställen som ett led i den rutinmässiga tillsynen. Ettsätt att S fram sådan lokal statistik som styrelsen efterlyste skulle kunnavara att samla information från de lokala sjukförsäkringsregistren i ettcentralt statistikregister, som då också skulle kunna ge rikstäckande statistiköver sjukfrånvaron. Verkets behov av information från ett sådant register skullesannolikt i allmänhet kunna tillgodoses i avidentifierad form. I nu aktuell proposition hänvisas till att utredningen isitt slutbetänkande inte lagt fram något förslag som helt tillgodoserArbetarskyddsverkets behov av information från ett lokaltsjukförsäkringsregister. Enligt departementschefens mening behöver frågan ommöjligheten att på ett eller annat sätt förse medinformation från de lokala sjukförsäkringsregistren, och de integritetsfrågorsom sammanhänger med denna fråga, jftterligare övervägas. Frågan bör på nyttaktualiseras i samband med beredningen av utredningens förslag islutbetänkandet. I motion 1992/93.SG1 av m.fl. (s), yrkande 2,anser motionärerna att sjukskrivningsmönstret på en arbetsplats är en viktigindikation på arbetsmiljöns tillstånd och att sådana uppgifter systematisktmåste tas till vara i ett samarbete mellan försäkringskassorna ochyrkesinspektionen. På så sätt förstärks enligt motionärerna arbetet med attförbättra arbetsmiljön till gagn för rehabiliteringen av enskilda arbetstagare.Enligt motionen bör därför sjukförsäkringsregistren också användas för atttäcka behov av uppgifter i dess arbetsmiljöförbättrandearbete, och detta ändamål bör också framgå av lagtexten i registerlagen. Registerinnehåll 1992/93:KU6y Propositionens förslag i denna del överensstämmer intehelt med utredningens förslag. En väsentlig skillnad är att utredningen föreslogatt diagnosregistrering skulle S ske. Utredningsförslaget innebar också, tillskillnad från propositionens förslag, att bl.a. uppgift om läkares och annanintygsgivares namn och telefonnummer samt vilken företagshälsovård denförsäkrade tillhör fick anges i ett register. Enligt utredningen måste känna tilldiagnosen eller sjukdomsorsaken för att bedöma om sjukdom föreligger.Uppgifterna hämtas i första hand från den försäkran för sjukpenning som denförsäkrade skrivit under resp. det intyg eller utlåtande läkaren utfårdat. Ienstaka fall kan uppgifterna behöva kompletteras. Uppgifterna är enligtutredningen även av betydelse vid bedömningen av arbetsförmågan. Om försäkringskassorna i fortsättningen skall kunnauppfylla kravet på produktivitetsökning som de fullgör sina nyauppgifter måste de enligt utredningen ha tillgång till ett teknikstöd sommedger att de vid handläggningen av sjukpenningärenden i regel inte behöver tafram sjukförsäkringsakter. Utredningen framhöll att i den mån man begränsaråtkomsten till uppgifterna i ett lokalt dataregister och likaså begränsarmöjligheterna att lämna ut uppgifter ur registret på ADB-medium kan uppgifternavara mer skyddade mot obehörig åtkomst i ett dataregister än om läkarintyg ochandra handlingar förvaras i kortlådor som står framme på lokalkontoret. För attsäkra kvaliteten på innehållet i registret ansåg utredningen att vad som skulleregistreras när det gällde medicinska förhållanden är den försäkrades egnauppgifter, dvs. den diagnos eller sjukdomsorsak som angivits på försäkran,läkarintyg eller läkarutlåtande. Datainspektionen anförde i sitt remissyttrande attuppgifter om diagnos och sjukdomsorsak endast borde S registreras underförutsättning att uppgifterna inte används som sökbegrepp annat än i rehabiliteringsärendensamt for framställning av statistik som inte avslöjar enskilds integritet. Enligt propositionen är det en mycket angelägen uppgiftatt se till att intentionerna som ligger bakom den nyarehabiliteringslagstiftningen realiseras. Intresset av attförsäkringskassornas arbete blir så effektivt som möjligt Sr dock inte ledatill allvarliga inskränkningar i enskildas personliga integritet. gör sig enligt propositionen särskilt starkt gällande i frågaom diagnosregistrering. En avvägning måste göras mellan å ena sidaneffektivitetsvinster vad gäller arbetsmiljöuppföljning och rehabilitering och åandra sidan de olägenheter för den personliga integriteten som en registreringpå ADB-medium av så känsliga uppgifter skulle medföra. Enligt propositionenskall, såsom anfördes redan i kompletteringspropositionen vå- ren 1992 (prop.1991/92:150 bil. 1:3), vid en sådan avvägning hänsynen 1992/93:KU6y tillden personliga integriteten överväga. Utredningsförslaget bör därför interealiseras på denna punkt. Uppgiftom läkares eller annan intygsgivares namn och telefonnummer Enligtpropositionen innebär förslaget om att diagnosregistrering inte skall fåförekomma att behovet av att ange uppgifter om läkare och annan intygsgivare iett sjukförsäkringsregister väsentligt minskar. En registrering av namneninnebär också att en viss risk för att en enskild försäkrads sjukdom eller ivart fall art av sjukdom indirekt skulle kunna identifieras. Av dessa skälföreslås att utredningens förslag inte genomförs. Ipropositionen anses att uppgift om den företagshälsovård som den försäkradetillhör inte är absolut nödvändig för en effektiv ärendehandläggning hosförsäkringskassan. Även om denna typ av uppgift inte hör till det mestintegritetskänsliga slaget av uppgifter bör den därför enligt propositionenkunna avvaras i sjukförsäkringsregistren. Imotion l992/93:Sf31 av m.fl. (s) yrkas i yrkande 1 att riksdagenbeslutar att uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak, läkares och annanintygsgivares namn och telefonnummer samt den företagshälsovård som denförsäkrade tillhör skall införas i sjukförsäkringsregistret. Motionärernaanser att, med de begränsningar av registerinnehållet som föreslås ipropositionen, det är risk för att man tvingas föra ett manuellt register vidsidan av det ADB-baserade registret. Enligt motionen utgör nuvarande manuellaregister en betydligt större integritetsrisk än ett väl skyddat datasystem.Enligt motionärerna har uppgifter om diagnos utomordentlig betydelse förkassornas handläggning av sjukpenning- och rehabiliteringsärenden.Försäkringskassorna kan via diagnosregistrering S möjligheter att spårasärskilt frekventa diagnoser hos vissa arbetsgivare, inom vissa branschereller inom vissa geografiska områden. Med denna kunskap kan man ta initiativför att förbättra situationen. Detär enligt motionärerna uppenbart att handläggningen av ett försäkringsärendeunderlättas om den behandlande läkaren finns registrerad. Vidare anses attuppgift om företagshälsovårdstillhörighet bör ingå i sjukförsäkringsregisterframför allt därför att den utgör ett viktigt underlag för åtgärder för attförbättra arbetsmiljön. Utlämnandeav uppgifter på ADB-medium 1992/93:KU6y I propositionens lagförslag anges uttömmande i 1718 §§ ivilka fall uppgifter i ett lokalt sjukförsäkringsregister skall få lämnas ut påADB-medium. Enligt 18 § tredje stycket skall uppgifter bl.a. S lämnas ut tillden centrala förvaltningen (centralkontoret) hos den försäkringskassa inomvars ansvarsområde registret förs och till , för tillsyn,uppföljning och utvärdering av sådan verksamhet som avses i lagen eller förframställning av statistik över den verksamheten. Enligt propositionen torde,som utredningen anfört, informationsbehovet för denna verksamhet kunnatillgodoses genom avidentifierade uppgifter. Det kan emellertid förekomma attstudier måste göras på material som inte är avidentifierat. Enligtpropositionen bör den av utredningen föreslagna ordningen att utlämnande påADB-medium endast skulle få ske efter en behovsprövning av regeringen försärskilda fall inte genomföras. Avidentifiering innebär att namn eller varje annanbeteckning som är direkt hänförlig till den enskilde avlägsnas. Det kan härnämnas att i sitt slutbetänkande (SOU 1993:10) En nydatalag anför att med deras föreslagna definition i datalagen av begreppetpersonuppgift kommer alla uppgifter som direkt eller indirekt går att härledatill en individ att falla in under detta begrepp. Undantag görs dock föruppgift som presenteras i statistisk form och som endast efter en omfattande,kostsam eller tidskrävande arbetsinsats kan hänföras till den enskilde. I motion 1992/93:S02 av m.fl. (fp, m), yrkande1, yrkas att beslutar att uppgifter som skall överföras centralt skallvara avidentifierade då dessa skall användas för utvärdering, uppföljning ochstatistik i enlighet med vad i motionen anförts. Motionärernas uppfattning är att det torde vara mervanligt vid uppföljning, utvärdering och statistik att uppgifterna som inhämtaslokalt inte behöver innehålla personuppgifter. Vid de fall där detta anseshindrande för verksamhet får man ansöka hos regeringenom tillåtelse att föra register med personuppgifter. Information till de försäkrade 1 propositionen föreslås att skall ha enskyldighet att informera de försäkrade om sjukförsäkringsregistret.Omfattningen av informationen anges i 21 § i propositionens lagförslag.Informationsskyldigheten bör enligt propositionen ligga på den registeransvarigaförsäkringskassan. har i sitt slutbetänkande (SOU1993:10) bl.a. föreslagit en underrättelseskyldighet när personuppgifter samlasin från en enskild. Underrättelsen skall bl.a. omfatta namn och adress på denpersondataansvarige. Bestämmelsen skall dock inte gälla i den mån ettfullgörande av underrättelseskyldigheten skulle försvåra eller hindra enmyndighets verksamhet för kontroll eller annan tillsyn. I motion 1992/93:SD2 av m.fl. (fp, m) ansermotionärerna i yrkande 4 att skall besluta att i lagen skall införas uppgift omvem som är registeransvarig i enlighet med vad i motionen 1992/93:KU6y Imotionen hänvisas till att betänkande innehåller förslagom att information om ett dataregister skall innehålla uppgifter om vem somför registret. Motionärerna anser att detta är en självklar del varförlagförslagets 21 § bör utökas med bestämmelse om detta. Utskottet vill inledningsvis anföra följande. I samband med behandlingen av prop. 1990/91:60 omoffentlighet, sekretess och ADB uttalade utskottet att det allmäntsett är av stor betydelse att en författningsreglering av ADB-register medkänsliga uppgifter kommer till stånd i syfte att stärka skyddet för deregistrerades integritet. I detta sammanhang erinrades om det då nyligenavgivna betänkandet om lokala sjukförsäkringsregister. I den nu aktuella propositionen föreslås attregisterfrågorna skall regleras i en särskild lag om sjukförsäkringsregisterhos de allmänna försäkringskassorna. Detta får anses stå i överensstämmelse medden målsättning som kommit till uttryck i tidigareuttalanden om lagreglering av register med känsligt innehåll. Mot dennabakgrund anser utskottet att propositionens förslag bör tillstyrkas. Utskottet övergår därefter till att behandla de speciellafrågor som har väckts i motionerna. Inledningsvis konstaterar utskottet att propositionens förslaginte helt överensstämmer med det som lades fram av utredningen. De ändringarsom gjorts har till större delen skett för att öka skyddet för den personligaintegriteten, vilket enligt utskottets mening självklart är av stor vikt. I motion Sf30 framhålls att lokala sjukförsäkringsregisterinte skall inrättas, bl.a. på grund av stor tveksamhet rörandesekretessfrågorna. Enligt utskottets mening har det i detta avseende inteframkommit något som ger anledning att inte tillstyrka propositionens förslag. Vad gäller frågan om registrens användning irehabiliteringsverksamhet, som ifrågasätts i motion Sf32 yrkande 3, har ipropositionens lagförslag angivits vilka uppgifter som i detta avseende fåranges i registren. Det har i propositionen betonats att endast kortfattade uppgifterbehöver föras in i registren. Möjligheterna att använda uppgifterna somsökbegrepp har också begränsats i lagförslaget. Utskottet anser mot dennabakgrund att sjukförsäkringsregister skall få användas vidrehabiliteringsärenden på det sätt som föreslås i propositionen. Registerändamålen bör enligt motion Sf31 yrkande 2utvidgas till att omfatta behov av uppgifter. Ipropositionen anförs att frågan om möjligheten att förse Arbetarskyddsverketmed information från de lokala sjukförsäkringsregistren och sammanhängande integritetsfrågorbör aktualiseras på nytt i samband med beredningen av förslag iutredningens slutbetänkande. Utskottet finner härvid att an- 1992/93:KU6y ledninginte föreligger att nu utvidga registerändamålen på sätt som yrkas i motionen. I motion yrkande 1 anses beträffanderegisterinnehållet, att uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak, läkares ellerannan intygsgivares namn och telefonnummer samt företagshälsovårdstillhörighetskall anges i sjukförsäkringsregister.