yttr · GG05KrU1 · 1992-12-31 00:00:00 — Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 1992/93 KrUly har beslutat att beredasamtliga övriga utskott tillfälle att avge yttrande över dels proposition1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) jämte de motioner somkan komma att väckas med anledning av propositionen, dels motionerna1991/92;U534 yrkandena 7 och 8 samt 199l/92;U701, allt såvitt rör respektiveutskotts beredningsområde. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1991/92: El12. Vissa av yrkandena i dessa är övergripande och kan därför ansesavse även kulturutskottets beredningsområde. I övrigt rör yrkandena i de iärendet aktuella motionerna inte kulturutskottets beredningsområde. yttrar sig i det följande över propositioneni vad avser avsnitten med följande rubriker, nämligen Kulturområdet (bil. 10 s.1), Medieområdet (bil. 10 s. 2), Turism (bil. 11 s. 37) och Ungdomsfrågor (bil.12 s. 5). spänner över ett stort antal områden isamhället men kärnan är deltagandet i EG:s inre marknad. Genom avtalet skapas iallt väsentligt fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital defyra friheterna jämte en enhetlig konkurrenspolitik. Avtalet innefattar ocksåsamarbete på en rad andra viktiga områden, däribland flera som tillhörkulturutskottets beredningsområde. Genom avtalet skapas vidare ettinstitutionellt system som syftar till att ge EFTA-länderna ett inflytande inomEES som motsvarar ländernas åtaganden i fråga om avtalets materiella innehåll. Då det gäller de fyra friheterna och kultur- ochmedieområdet bör nämnas att i fråga om bl.a. audiovisuella tjänsterinnehål- 1 1992/93. lersärskilda bestämmelser (se artikel 36 i , prop. 14 1992/93:KrUly 17,artikel 9 i protokoll 31, prop. 14 s. 264 och prop. 14;X s. 556). I regleras som ovan angetts även andra formerav samarbete, i första hand EFTA-länder nas deltagande i EG-program. Parternahar nämligen varit eniga om att i lägga fram en effektivarestruktur för det framtida samarbetet. 1 avtalet räknas de sakområden upp därparterna skall söka uppnå ett fördjupat samarbete i enlighet med en samarbetsstruktursom läggs fast i avtalet. Områdena är forskning och utveckling,informationstjänster, miljö, undervisning, utbildning och ungdomsfrågor,sociala frågor, konsumentskydd, små och medelstora företag, turism ochaudiovisuella tjänster samt räddningstjänst. Sex former av samarbete förutses.Dessa är EFTA-ländernas deltagande i olika EG-aktiviteter, gemensammaEFTAEG-aktiviteter, informationsutbyte, gemensamma insatser för att stödjaspeciella aktiviteter inom EES-området, parallell lagstiftning samt samordningi internationella organisationer och gentemot tredje land (se närmare omsamarbetet i prop. 1 s. 87). I avtalet anges särskilt vad som skall gälla i fråga omsamarbetet inom ettvart av de ovan angivna områdena (se prop. 14 s.259264 samt framställningen nedan i avsnitten Mediefrågor, Turism ochUngdomsfrågor). I saknas bestämmelser som gerEG kompetens på kulturområdet i allmänhet. I konsekvens härmed finns det inteheller i det nu aktuella huvudavtalet bestämmelser som uttryckligen reglerardetta område. Däremot har de avtalsslutande parterna i den slutakt, vid vilkennämnda avtal godkänts, även godkänt ett stort antal gemensamma förklaringar påvitt skilda områden, däribland två förklaringar på kulturområdet (prop. bil.14 s. 691). Förklaringarna rubriceras Gemensam förklaring om samarbete påkulturområdet och Gemensam förklaring om samarbete för att motverka olaglighandel med kulturellt betydelsefulla föremål. I förstnämnda förklaring konstaterar de avtalsslutandeparterna att upprättandet av fri rörlighet för varor, tjänster, kapital ochmänniskor kommer att fa stor betydelse på kulturområdet. De deklarerar sinavsikt att stärka och bredda samarbetet på kulturområdet för att bidra till bättreförståelse mellan folken i ett mångkulturellt och säkerställa ochvidareutveckla det nationella och regionala arv som berikar den europeiskakulturen med sin mångfald. I deklarationen hänvisas till samarbetet inomEuroparådet, något som enligt propositionen innebär en markering av attEuroparådet bör bibehålla sin ställning som ett huvudforum för det allmännakulturpolitiska samarbetet i . I förklaringen om samarbete för att motverka olaglighandel med kulturellt betydelsefulla föremål, förklarar sig de avialsslutande parter- ., na beredda att fastställa dels samarbetsformer och förfaranden mot olaglighandel med kulturellt betydelsefulla föremål, dels en ordning 1992/93:KrUly för reglering av den lagliga handeln med dessa föremål. Utan att bestämmelser och andra internationellaförpliktelser berörs skall dessa samarbetsformer och förfaranden beakta denlagstiftning som gemenskapen håller på att utarbeta på detta område. I propositionen redovisas att lagt framett förslag till reglering av skyddet för nationella kulturskatter på den inremarknaden och att det föreslås ett direktiv om återlämnande av olagligtexporterade kulturföremål. Enligt förslaget skall ambitionerna att hålla kvarkulturföremål inom en stat begränsas till vad som kallas en "hårdkärna", för vilken man vill upprättahålla en effektiv kontroll. Förslaget,som förväntas bli antaget av gemenskapen, avviker från de utförselbestämmelsersom finns i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. I enlighet med vad som angesi propositionen förutsätts ingen omedelbar anpassning till det nya system somutarbetas inom EG. Detta kommer dock att prövas inom ramen för de fortsattadiskussionerna mellan EG och EFTA. bereds, såvitt här är i fråga, tiltfalle att tadel av vad som anförts i propositionen om anpassning till avlagstiftning på område. erinrar om att ett av de av år1974 fastlagda åtta kulturpolitiska målen innehåller att kulturpolitiken skallfrämja ett utbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- ochnationsgränser. Utskottet gör bedömningen att med därtillanslutande deklarationer på kulturområdet är ägnat att främja detta mål.Samarbetet inom på det kulturella området har fortlöpande utvecklatsunder och EES-samarbetet ger utrymme för en fortsatt ochintensifierad utveckling på området. I linje med vad som uttalas ipropositionen får detta samarbete inte innebära att det samarbete som ägt ruminom alltsedan rådets tillkomst tillmäts mindre betydelse.Anledning saknas anta att så blir fallet; i ett dokument upprättat inomEG-kommissionen (New for community cultural actionCOM(92) 149 final) understryks betydelse för det kulturellasamarbetet i . I enlighet med vad som angetts i det föregående saknarEES-avtalet bestämmelser som uttryckligen reglerar kulturområdet. Denna omstän dighet får dock inte skymma det förhållandet att som anges i den ovan redovisade förklaringen genomförandet av principen i avtalet om de fyra friheterna får stor betydelse för samarbetet på kulturområ det. Utskottet vill särskilt peka på bestämmelserna om fri rörlighet för personer. Möjligheterna för att delta i en rad EG-program, bl.a. inom utbildningsområdet, ökar genom och därige nom främjas också internationaliseringen på kulturområdet, eftersom programmen i en rad fall har inslag som också har betydelse för detta område. Utskottet vill särskilt framhålla betydelsen av EG:s särskilda program för att stärka produktionen av europeiska filmer, TV- och videoprogram, 95. Utskottet berör detta program närmare i 3 Enligt vadutskottet inhämtat har inom påbörjats /93:KrUly ett arbetesom har till syfte att närmare kartlägga konsekvenserna för kulturområdet avbl.a. Utskottet vill understryka vikten av detta arbete. Avsiktenär att arbetet skall slutföras . Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ipropositionen om anpassning till av kulturminneslagstiftningen. Genom två europeiska överenskommelser har gjortvissa åtaganden när det gäller mottagning av utländska TV-sändningar i Sverigeoch sändningar av TV-program från till andra länder. Det är dels, genomEES-avtalet, EG-direktivet 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser omtelevisionssändningar som fastställts i medlemsstaternas lagar och andraförfattningar, dels konvention om gränsöverskridande television.Skillnaden mellan överenskommelserna är i sakligt hänseende liten. Beträffandedet närmare innehållet i dem hänvisar utskottet till propositionen (prop. bil.10 s. 2) och, framför allt, till betänkandet (SOU 1992:31) Lagstiftning försändning av televisionsprogram till satellit. I propositionen redovisas att genom EES-avtaletförbundit sig att anpassa sin nationella lagstiftning till EG-direktivet. Däranges också att när trätt i kraft detta beräknas ske iår kommer den för del endast att gälla i förhållande till de länderutanför EGEFTA-kretsen som tillträtt konventionen. (U 1985:05) har i nämnda betänkande(SOU 1992:31) lämnat förslag till lagstiftning med anledning av EG-direktivetoch . Avsikten är att, sedan betänkandet remissbehandlats,en proposition i ämnet skall beslutas . har inte funnit anledning till erinran motvad som i propositionen anförts om lagstiftning med anledning av EG-direktivetoch . Utskottet vill här också hänvisa till att, som anges ipropositionen. Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningarav radio och television till allmänheten (U 1991:10) kommer att behandlatelevisionen, bl.a. vad gäller HDTV-möjligheterna, med anledning av visstbeslut av ministerrådet . I föregående avsnitt har utskottet framhållit värdet avatt kan delta i EG;s program MEDIA 95. Programmet som 1995 har en budget på 200 miljoner ecu består av olika åtgärder för attstimulera framställning och spridning av europeisk film och TV. I första handär strävan att öka programutbytet mellan de olika länderna och språkområdena iEuropa. På vill man också stärka den europeiska audiovisuellaproduktionens konkurrenskraft på världsmarknaden. Nödvändigheten av attEFTA-staternas deltagande i detta program säkerställs anges uttryckligen i ettprotokoll som reglerar samarbetet inom särskilda områden vid sidan av de fyrafriheterna (seartikel 9 i protokoll 31, prop. 14 s. 264). Enligt vad utskottet /93:KrU ly inhämtatkommer att delta i programmet fr.o.m. ingången av . Som inledningsvis angetts utgör turism ett av de områdeninom vilka de avtalsslutande parterna skall stärka och bredda samarbetet. I propositionen erinras om att EG och EFTA år 1990gemensamt genomförde . Vidare anförs attEES-avtalet inom turismområdet ger grund för en förbättrad dialog som skallsyfta till att identifiera områden och verksamheter där ett närmare samarbeteskulle kunna bidra till främjandet av turism och förbättring av de allmännavillkoren för turistindustrin inom de avtalsslutande parternas territorier.Utskottet hänvisar till att det i en särskild bestämmelse i avtaletuttryckligen anges att dialogen skall ha ett sådant syfte (se artikel 8 iprotokoll 31, prop. 14 s. 264). Inom EG har utarbetats en aktionsplan för turism medriktlinjer för en gemenskapspolitik på turistområdet. I denna föreslås ettantal gränsöverskridande åtgärder om bl.a. gynnandet av utvecklingen avlandsbygdsturismen och marknadsföring i länder som och . Vidare kannämnas att planen innehåller förslag till speciella åtgärder i fråga omkulturturism och om en förbättrad yrkesutbildning genom internationelltsamarbete. I aktionsplanen föreslås även upprättandet av ett statistikorgan meduppgift att fortlöpande kartlägga utvecklingen av turismen i samt försöktill uppskattning av det miljömässiga slitaget förorsakat av periodvisa störreturistkoncentrationer. Utskottet har inhämtat att EG:s turistministrar iår med vissa tillägg antagit aktionsplanen. Den kommer att löpa under tre år.Det har uppdragits åt att utvärdera de åtgärdersom gjorts inom ramen för planen. bereds i här aktuell del tillfålle att ta del avvad i propositionen anförts om konsekvenser. Utskottet konstaterar att propositionen då det gällerturismen inte innehåller några särskilda överväganden utöver vad EES-avtaletinnehåller. Utskottet har inte något att erinra mot den faktiska redovisningsom lämnas i propositionen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att riksdagenunder förra efter förslag av kulturutskottet (bet. 1991/92;KrU16, rskr. 1991/92:196) beslutat om inrättande av en ny statlig turistdelega tion myndigheten har sedermera fått namnet Styrelsen för bilden. Utskottet anförde att i den mån internationella kontakter med avseende på turism inte naturligen faller under någon annan myndig hets eller organisations ansvarsområde kan det vara lämpligt att ålägga turistdelegationen ansvaret för verksamheten. kommande när mande till EG anförde utskottet nödvändiggör självfallet nya överväganden i dessa och andra liknande frågor om olika myndighe ters och organisationers befattning med turismen. Ungdomsfrågor 1992/93:KrUly Som redovisats i inledningsavsnittet tillhörungdomsfrågorna de i särskilt angivna områdena där deavtalsslutande parterna skall stärka och bredda samarbetet inom ramen förgemenskapens verksamhet. Samarbetet på ungdomsområdet preciseras liksom på deövriga samarbetsområdena. Avtalet innebär att redan från tidpunkten föravtalets ikraftträdande skall delta i programmet Ungdom för (Youth forEuropé). Från samma tidpunkt kommer också att kunna delta iinformationsutbyte, seminarier och andra kontakter som rör ungdomsområdet.Vidare skall avtalsparterna främja lämpligt samarbete mellan berördamyndigheter, institutioner och andra relevanta organ när detta kan bidra tillatt stärka och bredda samarbetet. Avtalet innebär även att från den 1januari 1995 kommer att kunna delta i alla program som då är i gång ellerbeslutade. Beträffande den formella regleringen av samarbetet, innehållet inämnda program m.m. samt övervägandena i propositionen hänvisar utskottet iförsta hand till propositionen (se artikel 4 i protokoll 31, prop. bil 14 s.260 och bil. 12 s. 5-8). Programmet Ungdom för är ett utbytesprogram förungdomar mellan . Den bakomliggande idén till programmet är attungdomar skall få en europeisk identitet genom att ungdomsgrupper Sr stöd tillegna projekt i samarbete med ett eller flera . Följande fyra syften med programmet finns. -Ungdomar skall få förstahandsinformation om den ekonomiska, sociala och kulturella situationen i ett annat EG-land.-Ett samarbete skall grundläggas mellan ungdomsgrupper i olika -Ungdomar i EG-Iänderna skall utbyta idéer medvarandra och finna -Ungdomars känsla av att tillhöraEuropa skall stärkas. Huvuddelen av programmets medel går till direkt stöd tillungdomsutbyte. I propositionen erinras om att godtagit ungdomsutbyte skall få i uppdrag att handläggaprogrammet i samt att efter förslag från regeringen undervåren 1992 beslutat att anvisa särskilda medel för medlemsavgift ochhandläggning av programmet samt för nationella informationsinsatser (prop.1991/92:100 bil. 14, bet. 1991/92;KrU14, rskr. 1991/92: 149). I propositionen redovisas även olika aktuella initiativinom EG på ungdomsområdet (bil. 12 s. 7). Bl.a. arbetar med ettförslag till ett samlat handlingsprogram för ungdomar. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att utskottetmed anledning av regeringens proposition 1990/91:78 om internationelltungdomsutbyte i sitt av godkända betänkande 1990/91;KrU18uttalade bl.a. följande (s. 8). Ett internationellt utbyte är viktigt för unga människorbåde i personligt och socialt hänseende. Dessutom har ungdomars kontakter med andraländer betydelse för samhället i stort. Det är viktigt att männi- 1992/93:KrUlyskor tidigt i livet får kunskaper om olika kulturer och traditioner. De svenskaungdomar som kommer i kontakt med andra länders kulturer har större möjligheteratt också lära sig förstå invandrar- och flyktingungdomar här i landet.Utskottet instämmer även i vad som sägs i propositionen om att etterfarenhetsutbyte mellan människor från olika länder kan bidra till fred och avspänning. Utskottet finner det angeläget att i anslutning tillbehandlingen av frågor som rör understryka betydelsen av det sagda.Den inställning till internationellt ungdomsutbyte utskottet sålunda redovisatinnebär att utskottet också anser att ett svenskt deltagande i programmetUngdom för och i andra ungdomsutbytesprogram är värdefullt. Utskottet vill här också hänvisa till att EG:sungdomsministrar beslutat att programmet Ungdom för skall fortsättat.o.m. och att en ökad satsning skall ske på utsatta ungdomsgrupper.Som närmare redovisas i propositionen har också andra initiativ tagits avministrarna när det gäller att främja ungdomsutbyte och informationsinsatser. Utskottet delar den uppfattning som redovisas ipropositionen att även de nya initiativen stämmer överens med de riktlinjer somriksdagen antagit i fråga om internationellt ungdomsutbyte. I enlighet med det anförda har utskottet inte något atterinra mot vad som anförts i propositionen om konsekvenser såvittgäller ungdomsfrågor, I beslutet har deltagit: (), CharlotteBranting (fp), (), (), (),(), (), (), (),(), (nyd), (),() och (). gotab 42019, 1992