yttr · GG05AU2 · 1992-12-31 00:00:00 — Infrastruktur; byggprojekt; utbildning Infrastruktur, utbildning; industriell utveckling Infrastruktur; produkt-och teknikutveckling; testområde Infrastruktur; byggprojekt; utbildning; bättre hand i kappvänI i ghe t Infrastruktur; utbildning; byggprojekt . 2.Arbetsmarknadsmedel till beställning av tåget X 2000 KompetensutveckIing; kommunikationer, turism Fi71 av () Yrk. 1-4, Infrastruk- 19Q2/93Al)2v tursatsningar inom ~' Banverketsoch område, vägnätet och flygplatser Fi74 av Infrastruktur; kommunala m.fl. (s) investeringar, ytter- ligaremedel; räntefria investeringslån Fi75 av Axel Infrastruktur; byggpro- m.fl. (s) jekt ser liksom motionärerna allvarligtpå det arbetsmarknadspolitbka läget i län och regioner. EnligtAKU-undersök-ningarna från tredje kvartalet 1992 varierade arbetslösheten i deolika länen mellan () och (). Störstantal arbetslösa hade med 39 800 personer. Sammanfattningsvishade skogslänen en arbetslöshet på (59 000 personer), medan motsvarandetal för storstadslänen uppgick till (83 200 personer) och för övriga Syd-och till (102 200 personer). harnoterat AMS uppfattning att de kvinnodominerade tjänstenäringarna påtagligtkommer att beröras av minskande sysselsättning . EnligtAMS kommer då arbetslösheten bland kvinnor att stiga ungefår lika mycket somför männen varvid skillnaderna består. Vad gäller infrastruktur i är motionsönskemålenlikartade i motionerna Fi31 (i motsvarande del) av m.fl.(s) och Fi71 (yrkandena 14) av (). Ett flertal enligtmotionärerna önskvärda projekt redogörs för i motionerna. Arbetslösheten på8,i berör 11 500 personer (, tredje kvartalet 1992). De i dessa båda motioner upptagna järnvägsbanornaBottniabanan resp. BodenHaparanda-banan behandlas i trafikutskottets av riksdagengodkända betänkande 1991/92:TU19. telekommunikationer tas upp ibetänkandet 1991/92:TU20, som även det godkänts av riksdagen.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar till dessa betänkanden. 1 motion Fi69 (yrkande 2) av m.fl. (s)anförs att en aktiv arbetsmarknadspolitik också måste karaktäriseras av att förhindraatt arbetslöshet uppstår. I motionen begärs ett uttalande att SJbör ges möjlighet att fullfölja tidigare planerad beställning . Om SJ tvekar kandet enligt motionärerna leda till mycket stora problem för ABB i . Frågan om svensk järnvägsindustri och snabbtåget X 2000 har behandlats vid eninterpellationsdebatt i . Kommunikationsministernredovisade då sin grundinställning att SJ och ABB har ekonomiskaförutsättningar att själva lösa frågan om snabbtågen. Han hade ocksåunderrättelser om att det pågår en diskussion i denna fråga mellan SJ och ABB. Arbetsmarknadsutskottethar ingen annan mening än kommunika- 30 tionsministernvad gäller de berörda företagens möjligheter att lösa frågan.Som utskottet har redovisat ovan är SJ ett av de affårsverk som 1992/93:AU2y kommer i fråga för bidrag från de 1 000 miljoner kronorsom i propositionen föreslås till AMS för affårsverksinvesteringar. Enligt arbetsmarknadsutskottets mening möter de avregeringen föreslagna insatserna i föreliggande proposition en stor del av dekrav som motionärerna har fört fram. Det gäller satsningar inom infrastrukturområdet,statliga byggprojekt samt insatser på utbildningsområdet. Utskottet har ovanbehandlat frågor om olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bidrag tillutbildning, bidrag till affårsverksinvesteringar samt ett anslag på till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den väsentliga ökningenav medel för beredskapsarbete har bl.a. beräknats med tanke på omvandlingen avden offentliga sektorn och den väntade utvecklingen av kvinnornas arbetslöshet(se avsnittet Beredskapsarbete ovan). Därutöver har utskottet informerat ompropositionsförslaget om till disposition förunderhållsåtgärder på länsvägar i s.k. traditionella skogslän m.m. Utskottet har i olika sammanhang pekat på att det ärberörda myndigheters uppgift att fatta de detaljerade besluten om anslagsdisposition.De arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas av AMS i enlighet med problemenssvårighetsgrad. Även de regionalpolitiska medlen inom ramen för det s.k.länsanslaget fördelas mellan länen i enlighet med problemens svårighetsgrad ide olika länen. vill i detta sammanhang informera omatt regeringen beslöt att förlänga inplaceringen av deområden som då var tillfålliga stödområden fram t.o.m. . I vissa fallhöjdes den procentuella nivån på det stöd som kan lämnas. Utskottet har vidarenoterat att arbetsmarknadsministern i en interpellationsdebatt den 12 novemberi år har berört stödområdesinplaceringen. Enligt arbetsmarknadsministerns svarkommer regeringen senare under innevarande budgetår att göra en ny bedömningav vilka kommuner som har sådana problem att de motiverar en inplacering itillSlligt stödområde. Vidare skall motion Fi56 (yrkande 2) av . (s) kommenteras något. Enligt motionärerna bör länsarbetsnämnderna friarefå disponera de medel som finns till förfogande för olikaarbetsmarknadspolitiska insatser samt insatser för arbetshandikappade.Arbetsmarknadsutskottet kan inte biträda motionärernas uppfattning attlänsarbetsnämnderna inte har frihet att välja arbetsmarknadspolitisk åtgärdinom ramen för de existerande åtgärdernas utformning. Arbetsmarknadsutskottethar i sitt av godkända betänkande 1990/91:AU11 (rskr. 164) ställt sigbakom den nya anslagsstruktur som innebär en stor frihet förArbetsmarknadsverket att i varje situation välja den lämpligaste åtgärden.Denna frihet har också fortplantats inom organisation. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna Fi27, Fi30, Fi31, Fi32, Fi33, Fi34, Fi40, Fi44, Fi46, Fi47, Fi48, Fi49, Fi50, Fi52, Fi53, Fi55, Fi56, Fi58, Fi59, Fi60, Fi61, Fi62, Fi63, Fi69, Fi70, Fi71 yrkandena 1-4 och Fi74. Det arbetsmarknadspolitbkaläget i och tas 1992/93: AU 2y upp i motionerna Fi51 avMagnus m.fl. (s) resp. i Fi75 av Axel m.fl. (s).Arbetslösheten uppgick till (9 200 personer) i och till 7,(11 000 personer) i . Utskottethänvisar till sina synpunkter ovan angående det arbetsmarknadspolitiska lägeti län och regioner. Därmed avstyrker utskottet motionerna Fi51 och Fi75. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Ibeslutet har deltagit: (), (), (m), (), (), (), CharlotteCederschiöld (m), (), (), (nyd), (), (), (), () och (). FrånVänsterpartiet, som inte företräds av någon ordinarie ledamot i utskottet, harsuppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen avärendet. 1.Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin , , , , , och (alla s) anserföljande: Regeringens proposition bygger på överenskommelser somträffats mellan Socialdemokraterna och de fyra regeringspartierna. I vissaviktiga delar avseende utskottets ansvarsområde innebär dock förslagen ipropositionen att regeringen frångått överenskommelser som träffats. Ett sådantexempel är borttagandet av arbetarskyddsavgiften. Detta innebär att finansieringen av Arbetsmiljöfondenförsvinner, vilket strider mot uppgörelsen. En avgift om måste därförfinnas kvar i form av en arbetarskyddsavgift. Likaså måste Arbetsmiljöfondensarbetsuppgifter, vilka nu skall tas bort enligt regeringens förslag, finnaskvar i lag. Hela arbetarskyddsavgiften om bör behållas. I stället kanfolkpensionsavgiften sänkas i motsvarande mån. Företrädare för de fyra regeringspartierna har i utskottetvägrat att återställa överenskommelsen på denna punkt. För att uppnå erforderligmajoritet har man stött sig på Ny demokrati. Det har inte heller ännu klarats ut hur de arbetsrättsligafrågorna skall hanteras för framtiden. Mot denna bakgrund är det inte meningsfullt för oss attnärmare analysera och diskutera enskilda inslag i propositionen i övrigt. Överenskommelsernamellan oss och regeringen skall nämligen ses som en helhet. 1992/93:AU 2y Dispens från lagen om anställningsskydd m.m. (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Ytterligare resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom börjar med "Sådana arbetsmarknadspolitiska" och slutar med"Fi36 (nyd)" bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig bakom tankarna i motion Fi36 av lanWacht m.fl. (nyd) om hur man bör motverka det resursslöseri som den stora arbetslösheten innebär. Ersättningar betalas ut till de arbets lösa utan att något nyttigt arbete blir utfört som arbetslöshe ten medför stort mänskligt lidande. Det vore bättre om dessa arbetslösa kunde ges möjlighet till tillfållig anställning i företagen utan att omfattas av lagen om anställningsskydd. De skulle ha bibehållen arbetslöshetsersättning och företagen skulle betala mellanskillnaden upp till avtalsenlig eller marknadsmässig lön. De arbetslösa kan själva ta initiativet. Med ett sådant system skulle många tusen arbetslösa kunna få meningsfullt arbete. Självfallet måste vissa regler tillskapas så att missbruk förhindras. När konjunkturen vänder kan dessa personer i många fall få fast anställning och de företagsstimulerande åtgärderna få.effekt. Resultatet skulle bli en nationalekonomisk vinst. Utskottetanser också att ett nytt lärlingssystem måste införas med l992/93:AU2y löner somstår i rimlig proportion till vad ungdomarna kan tillföra produktionen. Fråganär av utomordentlig betydelse för näringslivet och dess framtid och därmed förde produktiva jobben. Det är vidare utskottets uppfattning att arbetsrättenmåste förändras och moderniseras i den riktning som anges i den borgerligaregeringens direktiv (dir. 1991:118) till . Det voremycket olyckligt om Socialdemokraterna fick framgång i sina försök attförhindra de förändringar som är nödvändiga av hänsyn till det svenskanäringslivet och dess konkurrenskraft och för möjligheten till utländskainvesteringar i . Utredningen måste alltså fullfölja sitt nuvarandeuppdrag. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser utskottetatt den bör reformeras i enlighet med det förslag som läggs fram iNydemokrater-nas motion. Arbetslöshetskassorna skall inte administreras av defackliga organisationerna. I korthet går förslaget i övrigt ut på att statenskall stå för ett visst grundskydd med femkarensdagar. Arbetsgivaren skall teckna en obligatorisk privat försäkring somtäcker inkomstförluster därutöver upp till en viss inkomstrelaterad nivå,maximerad till vad som motsvarar en årslön på 7,5 basbelopp. För ytterligareinkomstförluster skall privat frivillig försäkring kunna tecknas, eventuelltkollektivt genom de fackliga organisationerna. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi36yrkandena 8, 9, 12, 14, 16 och 17 bör ges regeringen till känna. Räntesubventioner avseende vissa ROT-arbeten (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Ytterligare resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom börjar med "anser" och slutar med"yrkande 1 avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till förslaget i motion Fi25yrkande 1 av (nyd) att av de medel somanvisas till arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör specialdestineras tillräntesubventioner avseende lån för ROT-arbeten på vatten- och avloppsledningari hus och mark. Vad som anförts med anledning av motionen i motsvarande del börges regeringen till känna. (nyd) anser attarbetsmarknadsutskottets överväganden i avsnittet En ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd arbetslivsutveckling bort ha följande lydelse: Utskottet är kritiskt till regeringens förslag omarbetslivsutveckling. Som framhålls i motion Fi57 av ochArne måste politiken inriktas på olika åtgärder för att få det svenska 34 näringslivetatt börja blomstra och för att skapa verkliga arbeten. förslagetom arbetslivsutveckling genomförs kommer det att skapa en 1992/93:AU2y jättelikbyråkrati med ett stort antal myndigheter, organisationer och företaginblandade. Man kan ställa frågan vem som skall ha det yttersta ansvaret fördenna byråkrati. Man kan också fråga sig vilka företag som skulle vara villigaatt ställa upp i det ekonomiska läge som råder, där alla krafter måsteinriktas på att få företaget att gå ihop ekonomiskt. Till detta kommer attarbetslivsutvecklingen endast omfattar de A-kasseberättigade. Det finns andrakategorier som lika väl skulle behöva sysselsättning. Utskottet är i och för sig positivt till att personer somuppbär arbetslöshetsersättning gör en samhällsinsats av något slag. Såsom framförsi motionen kan den s.k. Hallstahammarmodellen vara ett sätt. Det är ettobyråkratiskt system som anordnas av kommunen. Av dessa skäl anser utskottet att regeringens förslag böravslås av . De medel som var tänkta att avse vissa kostnader isammanhanget bör i stället användas till köp av utbildning ochutbildningsplatser hos det privata näringslivet. På det sättet skulleuppskattningsvis 10 000 personer kunna få yrkesutbildning med storachanser till anställning, när konjunkturen vänder. Skulle bifalla regeringens förslag omarbetslivsutveckling anser utskottet att vissa justeringar bör göras. Som redannämnts kommer systemet att leda till en stor byråkrati. Såsom framhålls imotion Fi57 hade det varit bättre om arbetsförmedlingen ensam fått skötaarbetslivsutvecklingen eftersom det är förmedlingen som har kunskap ommarknaden, organisationerna, föreningarna osv. Det anförda innebär att utskottet anser att medanledning av motion Fi57 yrkandena 2 och 3 bör dels avslå regeringens förslag imotsvarande delar, dels ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Vid bifall till regeringens förslag bör geregeringen till känna vad som anförts om att arbetsförmedlingen bör handhaarbetslivsutvecklingen (yrkande 1). (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utbildningi" och slutar med "till detta" bort ha följande lydelse: Utbildning i företag är enligt utskottets mening enbetydelsefull form av utbildning som blir ett särskilt viktigt alternativ för att förhindra att uppsägningar eller permitteringar verkställs, som man kan stärka kompetensen hos de anställda. Utskottet ansluter sig därför till förslaget i motion Fi38 av () att bidrag till lönekostnaderna bör kunna utges inom alla branscher. Därmed vinner man också fördelen att bidraget blir branschneutralt. Som anförs i motionen bör en utvidgning av stödvillkoren kunna rymmas inom befintliga resursramar. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi38 bör gesrege- 1992/93:AU2y ringen till känna. (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "den delen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att utbildningsvikariaten måste betraktassom ett misslyckande. Det är orealistiskt att tro att de privata företagenskulle anställa vikarier i någon större utsträckning. Därför bör, såsom begärsi motion Fi57 av och (nyd), utbildningsvikariateninom det privata näringslivet utredas. Vad anfört med anledning av motion Fi57 (yrkande6) bör ges regeringen till känna. (nyd) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsutbildning som börjar med "Utskottetanser i" och slutar med "motsvarande del" bort ha följandelydelse: De medel som föreslås till komvux och folkhögskolan bör,såsom begärs i motion Fi57 av och (nyd),öronmärkas för yrkesutbildning. På de små orterna finns enbart teoretiskutbildning, och folkhögskolorna har i princip enbart förberedandeyrkesutbildningar. Därför bör det enligt utskottets mening klart anges att detskall vara fråga om yrkesutbildningar eller yrkeskompletteringar. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (yrkande4) bör ges regeringen till känna. Beredskapsarbete i privat företagsamhet (nyd) anser att den del avarbetsmarknadsutskottets yttrande i avsnittet Beredskapsarbete som börjar med"informerar" och slutar med "Fi57(yrkande 5)" bort ha följande lydelse: Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är såvälarbetsförmedlingar som företag och arbetssökande otillräckligt informerade omatt beredskapsarbete även kan ordnas inom privat företagsamhet. Informationfrån AMS bör klargöra det riktiga förhållandet. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi57 (yrkande5) bör ges regeringen till känna. 9.Konjunkturanpassad arbetstid l992/93:AU2y (nyd) anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande iavsnittet Semester och arbetstid som börjar med "Arbetsmarknadsutskottethar så" och slutar med "avstyrks därmed" bort ha följandelydelse: Arbetsmarknadsutskottethar i sitt av godkända betänkande 1992/93:AU4 framfört att en friarearbetstidsförläggning är en viktig framtidsfråga och att utskottet utgår frånatt regeringen återkommer med förslag på detta område . Medhänsyn till att konjunktursvängningar inte kan undvikas anser utskottet att detemotsedda regeringsförslaget på arbetstidsområdet bör inrymma en konjunkturanpassadarbetstid. Inom vissa ramar, t.ex. , bör arbetsgivaren ochdet lokala facket själva bestämma arbetstiden. Utskottet ställer sig såledesbakom Nydemokraternas motion Fi36 i denna del. anfört med anledning av motion Fi36 (yrkande 10) bör delgesregeringen. Det arbetsmarknadspolitiska läget i ochGävleborgs län (nyd) anser att den del av arbetsmarknadsutskottets yttrande iavsnittet Förslag till regionala sysselsättningsprogram som börjar med"Det arbetsmarknadspolitiska" och slutar med "och Fi75"bort ha följande lydelse: mening är sysselsättningssituationen i ochGävleborgs län utomordentligt oroväckande. I motionerna Fi51 och Fi75 finnsintressanta uppslag till sysselsättningsskapande insatser vilka bygger pålänens egna bedömningar. Utskottet instämmer i motionernas syn på behovet avframåtsyftande insatser som kan förstarka länens framtidsutsikter ocharbetsmarknadssituation. med anledning av motionerna FiSl och Fi75 har anfört bör gesregeringert till känna. Meningsyttringfår avges av suppleant från , eftersom partiet inte företräds avordinarie ledamot i utskottet. () anför: Medhänsyn till det mycket svåra arbetsmarknadsläget kan Vänsterpar tiet inte ta avstånd från arbetsmarknadsinsatserna för ungdomar, men partiet vill ändå understryka vikten av att effekterna analyseras efter hand. Så snart konjunkturen vänder och det ekonomiska läget så -_ tillåter måsteungdomspraktiken omprövas. Kompetensutvecklingen i arbetslivet är av största betydelse, inte 1992/93:AU2y minst med dagens stora arbetslöshet. Om delokala parterna har träffat avtal om en utvecklingsplan bör direkta stimulansbidragför kompeterisutveckling kunna utges, eventueflt tillsammans med andraarbetsmarknadspolitiska insatser. Enligt mening är det oförsvarligt att inteutöka arbetsmarknadsutbildningen av hög arbetslöshet. Med hänsyntill den stora efterfrågan på resurser förarbetsmarknadsutbildning bör ytterligare beräknas för dettaändamål. Detta innebär att medebanvbningen till anslaget Arbetsmarknadspolitbkaåtgärder för /93 bör höjas med utöverregeringens förslag. Vidare stöder vi inte regeringens förslag att dra in 3miljarder kronor från Arbetslivsfonden med hänsyn till att Arbetslivsfondensinsatser bidrar till långsiktigt minskade kostnader i statsbudgeten. avvisar regeringsförslaget att minska denlagstadgade semestern ; dvs. vi avvisar förslaget till lag omändring i semesterlagen (1977:480). Med hänsyn till att den ekonomiska politiken påverkarkvinnor och män olika anser att regeringen bör låta utredakrbpolitikens effekter på kvinnors och mäns arbetstid samt på jämställdhetenmellan könen. Jag ansluter mig således till synpunkterna i motion Fi37(yrkandena 20-23, 29 och 61). Inledning ................................................................. ........... 2 Uppgifterom arbetsmarknadsläget ......................... ........... 3 Ytterligareresurser för arbetsmarknadspotitiska åtgärder 5 Nydemokratis förslag ............................................... 8 TillSlligförstärkning av arbetsförmedlingen................ 10 Motionerna................................................................. ......... 11 Arbetsmarknadsutskottetsöverväganden .............. ......... 12 Ansvar förgenomförandet......................................... ......... 13 Regelverket ............................................................. ......... 14 Åtgärderför ungdomar ........................ 16 Bidragtill affårsverksinvesteringar .......................... 20 Medelsanvisningen .................................................. ......... 22 Arbefarskyddsavgiftenoch arbetsmiljöfonden ......... ......... 23 Semesteroch arbetstid.............................................. ......... 26 Förslagtill regionala sysselsättningsprogram............ ......... 28 Avvikandemeningar................................................... ......... 33 Meningsyttringav suppleant...................................... ......... 37 1992/93;AU2y