yttr · GG05FöU7 · 1992-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsyttrande /93: Fö U7y har berettförsvarsutskottet tillfålle atl avge yttrande över motion1992/93:409 yrkande 4. har FN organiserat 27 fredsbevarandeoperationer, varav åtta bara . Över 50 000 militäreroch 10 000 civila tjänstgör nu i fredsbevarande operationer på fem kontinenter.Kostnaden var ca , fyra gånger högre än den tidigarenoterade högsta årskostnaden. Merparten av de FN-operationer som startats under senareår är av del traditionella fredsbevarande slaget (peace-keeping). all berörda parter har givit sitt samtycke till operationen och att de iprincip är beredda atl samarbeta med FN. En ny form av fredsbevarandeoperationer är insatser i preventivt sylte. En fredsbevarande styrka sänds uttill ett område redan innan en konflikt brutit ut för alt genom sin blottanärvaro ha en återhållande verkan på parterna. Den grupperade nordiskabataljonen i är det första exemplet härpå. Ett antal beslut av haremellertid också visat atl en glidning är på gång från traditionellafredsbevarande operationer mot militära insatser under stadgans kapitel VII. Idenna typ av operationer behövs formellt inte parternas samtycke, eller ensvilja att samarbeta med FN. Tvärtom, kan det ofta gälla att genom olika graderav tvång försöka förmå en eller flera parter all agera på visst sätt. Kriget i före detta och svälten i hörtill de faktorer som givit ny intensitet till den internationella debatten omkollektiv säkerhet och möjligheter att agera genom FN för att komma till rättamed hotande situationer. FN:s generalsekreterare, , har isin rapport förespråkat såväl att militärastyrkor ställs till FN:s förfogande på permanent basis 1992/93 FöU7y som atl enny typ av styrkor skapas som med kort varsel kan sältas in 1992/93:FöU7y för att tvinga parterna all respektera t.ex. en överenskommelse om Några konkreta erfarenheter från renodlade FN-operationerunder kapitel VII finns egentligen ännu inte. De mer spektakulära militärainsatserna utdrivandet av från och operationerför att säkra biståndet till var visserligen auktoriserade avsäkerhetsrådet under kapitel VII, men genomfördes i ingendera fallen av FN utanav USA-ledda koalitioner. Enligt bedömning av den svenska FN-delegationen torde detinom överskådlig framtid inte finnas förutsättningar atl medlemsstater sluteravtal med säkerhetsrådet enligt kapitel 43 i om att ställa trupptill FN:s förfogande för militära insatser under kapitel VII. Del bedöms inteheller troligt att det kommer att skapas några permanenta FN-slyrkor undergeneralsekreterarens befål. Det bedöms dock finnas goda möjligheter lillförbättringar för att öka tillgängligheten av trupp för fredsbevarande(peace-keeping), kanske också fredsframtvingande (peace enforcement),operationer inom ramen för gällande praxis. Ansvaret för atl genomföra dessaförbättringar ligger i hög grad hos medlemsstaterna. Enligt den nya lagen (1992:1153) om väpnad styrka förtjänstgöring utomlands, som gäller från , finns möjlighet förregeringen alt efter framställning från FN eller ESK ställa personal ur denullandsstyrka som enligt lagen skall finnas organiserad inom försvarsmaktentill förfogande för all delta i fredsbevarande verksamhet. 1 lagen anges att högst 3 000 personer ur utlandsstyrkansamtidigt får tjänstgöra utomlands i väpnad tjänst. Det svenska deltagandel ifredsbevarande insatser ligger på tämligenkonstant nivå om 7001 000 man. var störst bland FN:struppbidragsgivare. Mol bakgrund av den stora ökningen av FN:s fredsfrämjandeinsatser intog 29.e platsen i FN:s"rankinglista". Det svenska deltagandet i FN-operationer har ifebruari 1993 ökat till knappt 1 200 personer med en årskostnad om ca 520miljoner kronor. gäller att försvarsmakten skall ha beredskapför ytterligare insatser utomlands med skytteförband på 200 personer och 20militära observatörer och civilpoliser. Fr.o.m. /94 finansieras Sverigesdeltagande i FN:s och ESK:s fredsfrämjande verksamhet överUtrikesdepartementets huvudtitel. Följande anslag berörs: -B 1. (bidrag till de obligatoriska kostnadernaför FN;s fredsbevarande operationer.) -8 9. (Kostnader iSverige och utomlands för dellagande med personal i FN:s fredsbevarande operationer.) -C 1. 150miljoner kronor (Kostnader för FN:s civila insatser för fred 1992/93:FöU7y ochåteruppbyggnad inom ramen för FN.s fredsbevarande operationer. Medlen avsesför insatser i . Undantagsvis kan medlen användas för liknande insatseri ESK;s regi.) I parlimotion U409 (s) föreslås att regeringen snarastinleder en planering för en frivillig fredsslyrka av brigadstorlek. Dennafredsbrigad bör finansieras inom del befintliga försvarsanslaget. Som bakgrundlill förslaget anförs bl.a. följande: presenterade generalsekreterare mest genomarbetade och detaljerade förslaget om fredsbevarande operationeri en ny tid. Hans "Dagordning för fred" var en enträgen uppmaningtill världssamfundet atl inte låta en historisk chans gå till spillo. Hankonstaterade att villigheten hos medlemsstaterna att delta i fredsbevarandeoperationer var stor. Men beredskapen, alt ställa upp med erforderlig snabbhetoch med de speciella och varierande typer av förband som olika situationer kankräva, saknades. föreslog därför att medlemsländerna vidtogåtgärder som ökade förmågan alt snabbt kunna tillmötesgå förfrågningar omfredsbevarande insatser. I och har man vidtagit åtgärder som ärdirekt relaterade till Boutros-Ghalis "Dagordning för fred". Manunderstryker nödvändigheten av att anpassa försvarsmakten till det förändradevärldsläget. I utvidgar man den norska FN-beredskapsstyrkan från1 330 lill 2 000 man, vilket är på samma nivå som finns i . Regeringenunderstryker i sin proposition "Beredskap för fred Om framtidamilitära FN-engagement och FN:s roll som konflikllösare", all fortsallgäller frivillighel för deltagande och alt kostnaderna skall rymmas inomgällande försvarsram. Man föreslår vidare inrättandet av ett nationelltkompetens- och operationer. Samtidigthar man erbjudit FN att till institutet anknyta ett internationellt center medsamma syfte. 1 har man gått ännu längre. Inom ramen förfolketingets nya försvarsavtal /94 har samtliga partier överenskommitom upprättande av en dansk internationell fredsslyrka. Med direkt referens tillBoutros-Ghalis appell kommer att förbereda en styrka avbrigadslorlek, ca 4 500 man, för fredsbevarande och fredsskapande insatser. Det har med all önskvärd tydlighet framgått avgeneralsekreterarens rapport och uttalanden, atl medlemsstaternas förmåga attpå ett snabbt och ändamålsenligt sätt möta en ny tids utmaningar inte ärtillfredsställande. Mycket mänskligt lidande, konflikter och krigshandlingarskulle ha kunnat undvikas, om FN haft tillgång lill insatsberedd personal. Föratt klara dessa angelägna uppgifter krävs att medlemsstaterna inte bara harberedskap för tillfålliga insatser ulan också inrättar allsidigt utbildade,permanenta styrkor för FN-insalser. I motionen hemställer motionärerna i yrkande 4, medhänvisning till det anförda, att som sin mening ger regeringen tillkänna atl den bör inleda planeringen för upprättande av en svensk 1992/93:FöU7y frivilligfredsstyrka av brigadstorlek för fredsbevarande insatser i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1 parlimotion FÖ3I6 (s), som avses behandlas i betänkande1992/93:FöU9, berörs frågan i samband med att några utgångspunkter för framtidaförändringar av försvaret redovisas enligt följande: Vi är naturligtvis inte främmande för att krigsorganisationenkan komma att krympas ytterligare när nästa försvarsbeslut tas 1997. Enligtmånga bedömare är exempelvis 16 brigader en större organisation än somlångsiktigt kan förnyas utan kraftigt höjda försvarsanslag kring sekelskiftet.Eftersom längre politiska förvarningslider förutses kan förmågan lillåtertagning komma all prioriteras högre. Del kan också bli aktuellt all under90-talet omvandla en brigad till en frivillig "FN-brigad", som kanmobiliseras med kort varsel, när begär det. Erfarenheternaav den verksamhet i FN:s tjänst som utförs av civila myndigheter, t.ex.Räddningsverket, är goda och kan ytterligare utvecklas. Utskottet vill inledningsvis framhålla att har enlång tradition av medverkan i FN:s fredsbevarande styrkor. Betydelsen av dessainsatser är stor. Utskottet kan konstatera atl regeringen givitÖverbefålhavaren i uppdrag att redovisa vilka konsekvenseroch eventuella kostnadsökningar det innebär att utöka det nuvaranderesultatkravet till att omfatta en infanteribataljon om ca 700 personer medflexibilitet avseende uppgifter och 50 militära observatörer/monitorer.Överbefålhavaren skall vid samma tillfålle redovisa en plan för uppsättning avett särskilt förband för beväpnad eskort- och transporltjänst /94. Utskottet finner att det i liksom i andra ländervidtas åtgärder för att förbättra beredskapen alt medverka i FN:s fredsfrämjandeinsatser. Regeringens initiativ har enligt utskottets mening rätt inriktning.Enligt vad utskottet har erfarit kommer mer långsikliga frågor, såsom delföreslagna upprättandet av en brigad för frivillig FN-tjänst, att behandlas iförberedelserna inför nästa försvarsbeslut. Utskottet anser att motionärernas syfte i betydandeutsträckning kan komma att tillgodoses genom de olika åtgärder som vidtas.Något uttalande av är därför inte påkallat. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (). (), (), (), 1992/93:FöU7y RobertJousma (nyd). (), (), (),(), (), () och ().